title: Meddelande från Kommissionen till Rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och Sociala Kommittén och Regionkommittén - Strategi och riktlinjer för den vidare utvecklingen av mobil och frådlös telekommunikation (UMTS) - Slutsatser från det öppna samrådet och förslag till skapande av ett gynnsamt utvecklingsklimat

eurovoc_concepts:
EU policy
competitiveness
new technology
radio telecommunications
telecommunications industry

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 10. 1997 KOM(97)513 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN STRATEGI OCH RIKTLINJER FÖR DEN VIDARE UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS TELEKOMMUNIKATION (UMTS) SLUTSATSER FRÅN DET ÖPPNA SAMRÅDET OCH FÖRSLAG TILL SKAPANDE AV ETT GYNNSAMT UTVECKLINGSKLIMAT SAMMANFATTNING Utvecklingen på telekommunikationsmarknaden sker nu mycket snabbt. Detta beror dels på liberaliseringen inom telekommunikationssektorn i större delen av världen, dels på de tekniska informationshantering och multimediakommunikation via Internetprotokollet. framsteg som gjorts inom områden som Två huvudsakliga trender kommer att överväga under de närmaste åren, nämligen Internets snabba expansion och den stora ökningen av mobila och trådlösa terminaler. Denna utveckling sker inte bara i Europa utan i hela världen, och den kommer att lägga grunden till ett gränslöst, globalt informationssamhälle där information lagras och vidarebefordras på elektronisk väg. Industrin för mobil kommunikation har här ett utmärkt tillfälle att främja denna utveckling tack vare sin kapacitet att tillhandahålla enkel och allmänt utbredd access. Mobil kommunikation ger alla möjlighet att ringa telefonsamtal, ta emot fax, läsa e-post och använda Internet på rörlig fot. Den stora expansionspotentialen på denna marknad är en förklaring till det växande intresse som industrin världen över visar den process för standardisering av nästa generation mobila kommunikationer som pågår inom Internationella teleunionen (ITU) under benämningen IMT2000. I Europa sker detta genom utvecklingen av UMTS (Universal Mobile Telecommunications System) som drivs av UMTS Forum och ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder). Även i andra delar av världen har man vaknat efter de stora framgångarna med GSM1. Japan förbereder sig för en massmarknad på ett område där den japanska industrin traditionellt varit stark, och där håller industrin på att ta fart. I USA håller nya satellitbaserade koncept på att utvecklas (t. ex. Teledesic), medan CDMA lanseras kraftfullt av industrin där som en alternativ och konkurrenskraftig radioaccessteknik för markbaserad mobil cellulär kommunikation. Europamarknaden beräknas år 2005 uppgå till över 100 miljarder ecu i årliga intäkter och omfatta omkring 200 miljoner abonnenter. Den globala marknaden förväntas växa ännu snabbare, särskilt i Asien. Detta innebär att man oavsett utvecklingen i Europa måste beakta marknadens globala natur. En stark hemmamarknad tycks i detta sammanhang vara det som kan ge den europeiska industrin de bästa förutsättningarna för att kunna konkurrera i övriga delar av världen. 1 Framgångarna med GSM förklaras allmänt av det faktum att det var en öppen standard med fullt ut gränsöverskridande sökningsfunktioner. GSM har kommit att bli världsstandard för mobil kommunikation med nu nästan 250 operatörer som driver eller håller på att bygga upp nät. De flesta av dessa finns utanför Europa. Uppskattningsvis kommer de totala investeringarna i GSM- infrastrukturen att överstiga 100 miljarder dollar vid sekelskiftet. GSM har åstadkommit ett utmärkt nettoexportresultat i Europa och skapat många nya arbetstillfällen inom industrin. I syfte att lägga fast riktlinjer beträffande Europas strategi och policy inom denna viktiga men också mycket komplexa tillväxtsektor presenterade kommissionen ett meddelande2 i vilket det ställdes en rad grundläggande frågor till medlemsstaterna och de berörda aktörerna inom sektorn beträffande den framtida utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa. Det här meddelandet är en sammanställning av de kommentarer och synpunkter som erhölls. I synnerhet klargörandet av vilket system som kommer att användas för att fördela UMTS-licenser samt försäkran om att radiofrekvensutrymme kommer att göras tillgängligt i god tid visade sig vara kritiska områden där det anses viktigt att myndigheterna vidtar åtgärder. Synpunkterna från medlemsstaterna och industrin visade att man nästan enhälligt ansåg att detta kan skapa gynnsamma villkor för UMTS utveckling och därmed bidra till att den europeiska industrins konkurrenskraft bibehålls. Samtidigt menade medlemsstaterna och operatörerna att det skulle bli nödvändigt att säkra grundläggande användarintressen, t. ex. Europatäckande roaming för mobila multimediatjänster på grundval av en allmän, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnitt, så att Europas medborgare kan nyttja det "trådlösa informationssamhället" utan gränser, på samma sätt som de idag kan ringa via GSM. Med utgångspunkt i de erhållna svaren har kommissionen tagit fram en handlingsplan för skapandet av en gynnsam utvecklingsmiljö för denna sektor. Hållpunkterna i denna plan sammanfattas i tabellen nedan. Handlingsplan för gemenskapen: Åtgärd WRC 97: förberedande av dagordningen för WRC 99 (skall omfatta tilldelning av frekvensband för UMTS) Tidpunkt oktober 1997 Rådets resolution om detta meddelande med fastställande av politiska prioriteringar december 1997 Förslag till beslut om frekvenser och licensvillkor för januari 1998 UMTS Genomförande av Femte ramprogrammet för 1998 forskning och utveckling Antagande av beslut om UMTS början av 1999 Mandat till ERC för ytterligare frekvenstilldelning februari 1999 Förhandlingar om avtal om ömsesidigt godkännande (MRA) fortlöpande WRC 99: utvidgad tilldelning av frekvenser för oktober 1999 UMTS Översyn av regelverket kring telekommunikationer slutet av 1999 tredje generationens mobilkommunikationer Det här meddelandet är avsett att presentera strategiska och politiska riktlinjer för för av utvecklingen Europaparlamentet och rådet sociala kommittén och Regionkommittén. Det utgör ett svar på rådets och Europaparlamentets särskilda begäran om ytterligare åtgärder för att säkerställa ett fortlöpande stöd för utvecklingen mot tredje följd av 1994 års grönbok om mobil generationens mobilkommunikation kommunikation3 samt Ekonomiska och (UMTS) till - 4- 2 5 6 9 9 12 19 19 20 21 21 22 30 31 32 33 INNEHÅLL SAMMANFATTNING INNEHÅLL 1. INLEDNING 2. INDUSTRINS OCH MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DEN VIDARE UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION 2. 1. Huvudlinjer i kommentarerna kring kärnfrågorna 2. 2. Kommentarer kring frågorna om regelverket 3. KOMMISSIONENS BEDÖMNING 3. 1. Områden där enighet råder 3. 2. Frågor som kräver ytterligare diskussion 4. RIKTLINJER FÖR EN ALLMÅN POLICY 4. 1. Policymål 4. 2. Rekommendationer beträffande ytterligare åtgärder 4. 3. Förslag till mål, handlingsplan och tidsplan 5. SLUTSATSER BILAGA I: FÖRTECKNING ÖVER DELTAGARE I SAMRÅDET BILAGA II: FÖRKORTNINGAR - 5- i. INLEDNING Kommissionens meddelande om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation2 offentliggjordes den 29 maj 1997. Det innehöll en översikt av utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation inom Europeiska gemenskapen efter 1994 års Grönbok om mobil- och personkommunikation3 och en undersökning av den framtida inriktningen för mobil och trådlös kommunikation. I meddelandet efterlystes synpunkter på ett antal kärnfrågor i anslutning till den framtida utvecklingen av mobila och trådlösa system: • Är detta rätt tidpunkt för att fastställa en strategi för introduktionen av det universella mobila telekommunikationssystemet UMTS, eller skulle lagstiftning i dag komma för tidigt? • 0 Råder det ett samförstånd i Europa om begreppet UMTS eller tredje generationens mobila kommunikationer? Kommer det att bli endast en ny teknisk lösning eller flera samverkande lösningar, baserade på olika tekniska lösningar? Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela vid övergången till UMTS? Hur kommer UMTS att påverka den europeiska industrins konkurrenskraft? # Hur tillgodoser vi de bredare sociala och samhälleliga intressena i utvecklingen av "det trådlösa informationssamhället"? Dessutom inbjöd kommissionen till kommentarer om ett eventuellt behov av åtgärder från regeringarna, Europainstitutionerna och övriga regionala eller globala organ. 1 meddelandet begärdes svar före den 15 juli 1997. Denna tidsfrist utsträcktes dock till september på begäran av rådet (telekommunikation) vid dess sammanträde den 27 juni. Över 50 skrivna kommentarer erhölls (i bilaga I återfinns en förteckning över deltagande parter)4 från teleoperatörer, utrustningstillverkare och medlemsstater. Kommentarerna från affärs- och användargrupper begränsades till en kommentar från en nationell användarorganisation och från UNICE. Sedan meddelandet offentliggjordes kan en del av de framsteg som gjorts belysa hur snabbt UMTS-debatten har utvecklats och bekräfta att det samråd som inleddes genom meddelandet i maj låg rätt i tiden: 2 Meddelande till Europaparlamentet, rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa - Utmaningar och val för Europeiska unionen - COM(97) 217 slutlig, 29. 05. 97 3 Grönbok om ett samordnat uppträdande rörande mobil och personlig kommunikation i Europeiska unionen, KOM (94) 145 slutlig, 27. 04. 94. 4 Kopior av kommentarerna kan erhållas på begäran (umts@dgl3. cec. be eller fax till Secretariat, DGXIII /AID, +32-2-2968395) - 6- • I juli 1997 framlade UMTS Forum5 sin första rapport om ett "övergripande regelverk för UMTS"6. I rapporten undersöks vilka politiska åtgärder och lagstiftningsåtgärder som kan anses nödvändiga för en framgångsrik utveckling av UMTS. Där presenteras också följande tidsplan för dessa åtgärder. HÄLLPUNKTER FÖR UTVECKLING OCH INFÖRANDE AV U M TS ENLIGT FÖRSLAG FRÅN ETSI OCH UMTS FORJLJM 1 oktober 1997 ERC-beslut om UMTS kärnband träder i kraft. Medlemsstaterna förväntas skriva under i syfte att genomföra det. 31 december 1997 Planer för UMTS-licenser och tillhandahållande av adekvat frekvensområde måste vara fastställda för att minska riskerna och osäkerheten för industrin. Första kvartalet 1998 Operatörerna identifierade. Licensiering påbörjas. 31 december 1999 ETSI:s godkännande av standard för UMTS fas 1. Början av 2002 Kommersialisering av UMTS-tjänster inleds. • • Förenade kungariket har som första medlemsstat i ett samrådsdokument7 tillkännagivit en tidsplan för beviljande av flera UMTS-licenser med avsikten att starta tjänsterna under 2002. Inom ETSI äger intensiva diskussioner rum för att nå ett samförstånd beträffande UMTS grundläggande tekniska egenskaper, och ett antal tillkännagivanden har nyligen gjorts av vissa av de större aktörerna inom den europeiska mobilteleindustrin. Internationellt har flera tillkännagivanden gjorts från industri- och regeringshåll beträffande den tredje generationens system, exempelvis i USA, Japan och Korea. Arbetet inom ITU med IMT20008 har skapat ett forum för brett globalt deltagande. Kontakter mellan regionala standardiseringsorgan har upprättats och håller på att 5 UMTS Forum har nu cirka 100 medlemmar. Bland dessa finns alla större europeiska tillverkare och operatörer inom mobil telekommunikation. Myndigheterna i Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket är också medlemmar i forumet. A Regulatory Framework for UMTS, Rapport Nr. 1 från UMTS Forum, av den 25 juni 1997. Rapporten kan beställas från forumets sekretariat, Russell Square House, 1- 12 Russell Square, London WC1B 5EE, UK, fax +44 171 331 2040, e-post umtsforum@fei. org. uk 7 Multimedia Communications on the Move, ett samrådsdokument från UK Department of Trade and Industry, 31 juli 1997. 8 telekommunikationssektor IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000) är den benämning som internationella teleunionens tredje generationens mobilkommunikation. Motsvarande förkortning FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications System) används fram till nu av ITU-R (radiofrekvenssektorn) i fråga om det radiofrekvensområde som allokeras till tredje generationens mobilkommunikation. standardiseringsarbetet (ITU-T) kring gett förstärkas, särskilt inom områden med anknytning till utvecklingen av ett gemensamt radiokommunikationsgränssnitt. Under utarbetandet av detta meddelande har kommissionen dragit slutsatser av de kommentarer som erhållits till svar på majmeddelandet och av rapporten från UMTS Forum samt andra pågående arbeten. Syftet med detta meddelande är att fastställa policymål inom UMTS områden; att klargöra hur vissa aspekter av det befintliga regelverket påverkar utvecklingen av UMTS och att föreslå ytterligare åtgärder inom nyckelområden, liksom även en tidsplan för dessa steg. I meddelandet föreslås en bekräftelse på gemenskapsnivå av åtagandet att säkerställa ett klimat som främjar ett framgångsrikt förberedande och genomförande av UMTS. -8 2. INDUSTRINS OCH MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DEN VIDARE UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION Debatten inom Europeiska unionen om en framtida strategi för UMTS välkomnades allmänt. Det framgick dock klart att industrin och medlemsstaterna har olika förväntningar på denna process. Avsnitt 2. 1 nedan är strukturerad kring de huvudsakliga linjerna i de kommentarer som erhölls angående de kärnfrågor som formulerats i avsnitt 3. 3 i maj meddelandet, medan avsnitt 2. 2 nedan innehåller ytterligare kommentarer beträffande de frågor kring regelverket som tas upp i avsnitt 3. 4 i majmeddelandet. 2. 1. Huvudlinjer i kommentarerna kring kärnfrågorna 2. 1. 1 En heltäckande strategi kravs snarast för att skapa visshet om lagstiftningen kring UMTS Industrin efterlyste en snabb utveckling av ett tydligt och övergripande regelverk inom nyckelområden, exempelvis konkurrensreglernas inverkan på UMTS, licensiering och licens villkor, samt de framtida frekvenstilldelningarna inom 2 GHz-bandet. Utan lämpliga beslut kring dessa frågor kan inte sektorns aktörer fatta nödvändiga investeringsbeslut, något som allvarligt skulle äventyra den vidare utvecklingen av UMTS. Industrin framhöll att det är nödvändigt att arbeta på Europanivå för att maximera de europeiska aktörernas möjligheter på den globala marknaden för tredje generationens mobil kommunikation9. Ny teknik finns inom synhåll (exempelvis den japanska och den nordamerikanska industrins utveckling av nya radiokommunikationsgränssnitt), och det anses allmänt att Europa har ett smalt fält av möjligheter inom vilket en tydlig och vinnande strategi bör utvecklas. Europamarknaden för tredje generationens mobil telekommunikation är en liten del av den potentiella världsmarknaden. UMTS forums prognos för den världsomfattande tillväxten av mobil kommunikation visas i tabellen nedan. Marknaderna i Nordamerika och Europa kommer enligt tabellen att mättas först. Men marknaderna i Asien, Afrika och Sydamerika förväntas ännu år 2015 vara växande, även utan beaktande av befolkningstillväxten. vid kunder Miljoner årsslutet EU 15 Nordamerika Asien, Stillahavsområdet Övriga världen Totalt 1995 2000 2005 2010 2015 22 36 22 7 87 113 127 149 37 426 200 190 400 150 940 260 220 850 400 1730 300 230 1400 800 2730 9- Samtidigt påpekades i flera av kommentarerna att det är svårt att fatta beslut på detta stadium, då UMTS ännu inte klart definierats i systemtermer och användarna ännu inte visat vilken efterfrågan som kommer att finnas på nästa generation tjänster. Det huvudsakliga budskapet från de medlemsstater som deltog i samrådet (se bilaga I) var att utvecklingen av UMTS bör vara marknadsstyrd med industrin som främsta ledare. Lagstiftarna skall inte ersätta marknadskrafterna. Till följd härav menade vissa medlemsstater (Förenade kungariket, Finland och Tyskland) att konkurrenslagstiftningen i kombination med direktivet om licenser erbjöd ett lämpligt grundläggande regelverk inom vilket UMTS kunde introduceras. För övrigt stödde medlemsstaterna rent allmänt industrins strävan efter ytterligare klargöranden beträffande konkurrensreglerna och beträffande hur direktivet om licenser kan tillämpas på UMTS. Förenade kungariket förklarade att man visserligen insåg att ytterligare lagstiftning kan komma att behövas för UMTS, men att man ifrågasatte om dessa regler skulle utarbetas inom gemenskapsramen. Frankrike påminde i detta sammanhang om 1999 års Telecoms Review, som skall se över regelverket kring telekommunikationer och vid behov anpassa det mot bakgrund av erfarenheterna av två års konkurrens. 2. 1. 2 En klar bild ifråga om frekvenser står i centrum för debatten Medlemsstaterna fäste stor vikt vid det pågående arbetet inom ERC som har lett till ett beslut om UMTS-band10. Samtidigt ansåg både Finland och Frankrike att Europeiska gemenskapen bör överväga att anta ett direktiv om frekvenser om inte ERC-mekanismen kan uppnå lämpliga och bindande resultat. Industrin och UMTS Forum faste också vikt vid ERC:s arbete som grundval för handhavandet av frekvensband för UMTS/IMT2000. Enligt vissa kommentarer från industrin är emellertid en bindande gemenskapsregel för frekvenstilldelning att föredra, tillsammans med en klar identifiering av gemenskapens politiska prioriteringar och syften beträffande UMTS. Flera av de svarande belyste frågan om hur stora avgifter bolagen skulle få betala för frekvensutrymme och huruvida detta skulle fördelas genom utauktionering. Här förekom anmärkningar om att höga avgifter fungerade som handelshinder. 2. 1. 3 Begreppet tredje generationens mobil kommunikation I ett antal av kommentarerna påpekades behovet av en strategi för migration av det befintliga andra generationens system, för att säkerställa att det fanns ett viss mått av kompatibilitet bakåt. I detta sammanhang belystes den nuvarande utvecklingen av GSM- standarden, särskilt utvecklingen av General Packet Radio System (GPRS, en del av GSM fas 2-paketet, som skall klara en begränsad form av mobil multimedia), som ett 10 Beslut av ERC om frekvensområden för införande av universella mobila telekommunikationssystem (UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30 juni 1997. CEPT:s myndigheter skulle underteckna beslutet före den 1 oktober 1997. Vid den tidpunkten hade myndigheterna i följande EU-stater förbundit sig att genomföra beslutet: Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal, Spanien, Tyskland, Österrike. Dessutom har följande icke-EU-länder skrivit på: Litauen, Norge, Turkiet. 10 viktigt försöksområde för den framtida utvecklingen. Många av de kommenterande parterna ansåg att UMTS borde utgöra en multimedial vidareutveckling av GSM. Flera av industrins aktörer och medlemsstaterna underströk att ETSI är den bästa plattformen för en översättning av begreppet UMTS till öppna nyckelstandarder och att valet av teknik bör göras av industrin inom ramen för den standardiseringsprocess som äger rum inom ETSI. Frågan om huruvida befintliga fasta eller mobila operatörer skall få rätt att handha tredje generationens system eller inte ansågs beröra konkurrensområdet. UMTS Forum föreslog att befintliga operatörer inte skall uteslutas från budgivningen på UMTS-licenser, med tanke på de stora investeringskostnader som krävs för UMTS, medan ett antal GSM- operatörer ansåg att UMTS-licenser borde tilldelas dem automatiskt, så att användarna skulle kunna dra fördel av deras kunskaper och erfarenheter. Medlemsstaterna ansåg att GSM/DCS-operatörer varken automatiskt skall beviljas licenser eller på förhand uteslutas från budgivningen. 2. 1. 4 UMTS allmänna konkurrenskraft inverkan på samhället och på Europas globala Industrin framställde UMTS som ett test på Europas förmåga att möta utmaningen på kommunikationsmarknaden under nästa århundrade och utvecklingen av ett "trådlöst informationssamhälle". Industrin framhöll i detta sammanhang att UMTS måste tillhandahålla nationell täckning inom medlemsstaterna och prissättas på en nivå (vad gäller såväl tjänster som utrustning) som speglar en massmarknad snarare än en nischmarknad för speciella användare. Här framhölls att en hög prissättning på frekvenser skulle medföra att operatörerna inriktade sig på kunder i högvinstföretag, vilket skulle kunna ge europeiska användare och industri en allvarlig nackdel gentemot andra aktörer på världsmarknaden. I detta sammanhang framhölls åsikten att UMTS kommer att ha en direkt inverkan på den europeiska ekonomins konkurrenskraft, då systemet blir en del av ett avancerat kommunikationssystem som kan sänka företagens kostnader. UMTS kan också spela en viktig roll i den europeiska mobilkommunikationsindustrins fortsatta framgångar, genom att skapa en stark hemmamarknad som utgångspunkt för tillverkarnas och operatörernas fortsatta expansion. Denna bedömning delades allmänt av medlemsstaterna. Man underströk det faktum att genom utvecklingen av produkter som svarar mot marknadens efterfrågan och som framgångsrikt konkurrerar med andra tekniska lösningar kommer det sannolikt att byggas upp system som kan konkurrera på världsmarknaden. Här underströk UMTS Forum att marknadens globala potential har två huvudsakliga implikationer, dels att det är än mer nödvändigt att fastställa de ramar för lagstiftning och teknik som kan ge UMTS största möjliga stimulans i Europa, dels att utvecklingen av UMTS måste ske med beaktande av trenderna i övriga världen. Dessa trender är bland annat ett allt större användande av trådlösa telekommunikationstjänster, särskilt på de framväxande marknaderna. 11- 2. 1. 5 Andra faktorer i samband med en realisering av UMTS Det fanns ett stort stöd för ett gemenskapssamordnat forskningsprogram beträffande eventuella hälsorisker i samband med mobiltelefoner. Det fanns inget behov av att utvidga det nuvarande konceptet "samhällsomfattande tjänster" till att omfatta UMTS i syfte att säkerställa dess vidareutveckling. Andra punkter som togs upp i kommentarerna som viktiga för realiseringen av UMTS- tjänster var följande: frågor kring säkerhet och kryptering, frågor om skydd mot kriminellt användande, behovet av adekvat skydd för privata och personliga uppgifter, skydd för intellektuell egendom, UMTS integrering i arbete och undervisning på distans och samt access för data- och programvaruindustrin. Eftersom en rad projekt pågår på gemenskapsnivå kring dessa områden, behandlas de inte närmare i detta meddelande. 2. 2. Kommentarer kring frågorna om regelverket 2. 2. 1 Det övergripande regelverket kring UMTS Utvecklingen av UMTS bör vara marknadsstyrd Det råder bred enighet om att den privata sektorn måste leda utvecklingen och utforma, bygga och leverera mobila och trådlösa multimediatjänster. Dessa åtgärder bör drivas av efterfrågan på marknaden. I kommentarerna föreslås att myndigheternas roll skulle vara att stå för den "politiska ledningen" och skapa en lämplig lagstiftningsmiljö genom regler som främjar innovation och flexibilitet. I många kommentarer understryks behovet av ett förutsebart regelverk samtidigt som kraven på lagstiftningsåtgärder begränsas till frågor om beviljande av UMTS-licenser samt behovet av tidiga beslut angående frekvenser, i syfte att undvika överreglering på området. En tillverkare påpekade att medlemsstaterna bör statuera ett globalt exempel genom att ta ställning för tidiga frekvenstilldelningar. Dessutom underströks behovet av snara framsteg beträffande en miniminivå av standardisering, dvs enbart de kritiska gränssnitten. I flera av kommentarerna poängterades också att det krävs tidiga beslut för att Europa inte skall passeras av utvecklingen i övriga delar av världen och för att inte det nuvarande tekniska försprång som grundas på GSM skall förslösas. En enda lösning eller samverkan och samtrafik mellan konkurrerande tekniker? riskerna I vissa kommentarer påpekades för att ett stort utbud av olika radiokommunikationsgränssnitt för bredbandet, genom vilka användarna kan kopplas till en multimedial miljö, skulle kunna vara till hinder för målsättningen att uppnå europatäckande roaming och kopplingsbarhet. Åtgärderna borde därför inriktas på ETSI och UMTS Forum, för att främja en enda teknisk lösning. En sådan lösning skulle minimera risken för att flera olika standarder skulle antas eller införas i Europa. Strävan -12 efter en europeisk standardisering ansågs vara en viktig faktor för att påverka den globala utvecklingen. I andra kommentarer framhölls behovet av konkurrens, och här föredrogs en fokusering på möjligheter till samverkan och samtrafik snarare än på en enda teknik. Här påpekades också att UMTS borde främja utvecklingen av innovationer och användandet av ny teknik bland operatörerna, samtidigt som farhågor uttrycktes för att alltför detaljerade standarder kan göra marknaden mindre flexibel och hindra konkurrens på grundval av skillnader i produkter och tjänster. Enligt dessa kommentarer är den nuvarande överenskommelsen om grundläggande karakteristika för den tredje generationens system en tillräcklig grund för investeringsbeslut och för de begränsade lagstiftningsåtgärder som krävs. Varje försök att åstadkomma en enighet kring ett mer detaljerat UMTS-koncept är orealistiskt, särskilt om målet med detta skulle vara att utveckla en detaljnivå liknande den som finns inom GSM-standarden. Denna syn delades särskilt av Förenade kungariket och Frankrike. I frågan om huruvida UMTS skulle vara orienterat kring tjänster eller teknik föreslog Förenade kungariket en orientering kring tekniken. I rapporten från UMTS Forum föreslås att UMTS-frekvensbandet skall reserveras för system som använder UMTS såsom det definieras i standarder godkända av ETSI. De standarder som godkänns av ETSI bör vara flexibla. Flera av medlemsstaterna och operatörerna ansåg att det krävs öppna standarder för att säkerställa att flera olika tillverkare kan tillhandahålla utrustning och att denna utrustning kan samverka. Roaming är en nyckelfråga i regelverket kring UMTS De flesta medlemsstater och operatörer anser att roaming är en nyckelfråga för att UMTS skall bli framgångsrikt, i synnerhet eftersom systemet skall konkurrera med de befintliga GSM-näten. Farhågor uttrycktes beträffande dagens osäkerhet kring rättsläget vad gäller frågan om huruvida alla roamingaspekter kommer att omfattas av gemenskapens direktiv om samtrafik. Vissa medlemsstater ansåg att den tredje generationens operatörer borde uppmuntras att ingå ömsesidiga roamingavtal, medan andra till och med föreslog lagstiftningsåtgärder som tvingar UMTS-operatörer att förhandla fram roamingavtal när så behövs, i det fall detta inte omfattas av direktivet om samtrafik. Behovet av global såväl som regional roaming belystes också i samband med ITU:s arbete med IMT2000. Behovet av att lagstiftningsåtgärder samordnas på Europanivå Majoriteten stödde tanken på ett klargörande av begreppet UMTS som ett förhandskrav för åtgärder på Europanivå. De flesta medlemsstaterna efterlyste ett samordnat synsätt på introduktionen av UMTS, på grundval av diskussioner på gemenskapsnivå och/eller inom ramen för CEPT. Denna ståndpunkt delades av flera av industriaktörerna som ansåg att det skulle skapa instabilitet om licenser och frekvenser inte beviljades på ett samordnat sätt. Man underströk också behovet av att finna en lösning som var förenlig med IMT2000, för att säkerställa global roaming. Med tanke på att det tillgängliga frekvensbandet är begränsat menade vissa medlemsstater att UMTS skulle begränsas till 13 en enda teknik, eventuellt med lagkrav på stöd för roamingfunktioner, kanske genom bestämmelser fastställda på gemenskapsnivå. Myndigheternas uppgift att säkerställa en bred konkurrenskraftig grund för UMTS Medlemsstaterna ansåg att myndigheterna har en klar uppgift att agera för att skydda allmänhetens intressen genom att säkerställa att regelverket inte hindrar utvecklingen av en konkurrenskraftig miljö där ett brett utbud av tjänster kan erbjudas. 2. 2. 2 Frekvensfrågor i samband med UMTS Frågan om prissättningen av frekvenser I flera av kommentarerna från industrin påpekades att en hög prissättning på frekvenser skulle snedvrida marknaden och skada lanseringen av UMTS-tjänstema. Idén att använda sig av marknadskrafterna fick inte mycket stöd, då särskilt utauktionering tenderar att övervärdera frekvenserna, skapa osäkerhet och skada utvecklingen av en sund industri. Vissa ansåg också att utauktionering riskerade att gynna icke-europeiska aktörers inträde på den europeiska marknaden. En del medlemsstater ansåg å andra sidan att prissättningen på frekvensbandet borde motsvara dess ekonomiska värde. Uppskattningar av hur stort frekvensområde som krävs Industrins aktörer menade att de 2 x 40 MHz som för närvarande avdelats av ERC11 inte kommer att räcka till för att en konkurrenskraftig marknad skall kunna inrättas. UMTS Forum framhöll att minst 2 x 40 MHz måste frigöras omgående, tillsammans med ett annat frekvensband på 20 MHz som skulle behövas för icke-offentliga inomhussystem med låg mobilitet. På längre sikt ansåg forumet att aktuella marknadsprognoser tyder på att WARC 92 bör avdela hela 155 MHz för markbaserad mobil kommunikation till år 2005, medan ytterligare 185 MHz kommer att behövas för markbaserade tjänster till år 2010. Man föreslog därför att CEPT skulle vidta åtgärder för att sätta upp ärendet om ytterligare frekvensutrymme för IMT2000 på dagordningen för WRC 99. ITU har dessutom identifierat 60 MHz för satellitdelen i IMT2000 och bedömt att ytterligare 30 MHz kommer att behövas till år 2010. Tanken att dela en gemensam frekvenspool förkastades av industrin som menade att det skulle verka som ett hinder för operatörerna, medan andra uttryckte tvekan om det skulle vara tekniskt möjligt eller menade att det skulle skapa monopolstrukturer. Beträffande UMTS-marknaden underströks i flera av kommentarerna att utvecklingen av denna marknad kräver att det finns tillräckligt med frekvensutrymme tillgängligt för att täcka behoven för alla operatörer som ansöker om licens. Detta skulle också påverka den framtida utvecklingen av UMTS-standarden. 11 Beslut av ERC om frekvensområden för introduktion av universella mobila telekommunikationssystem (UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30 juni 1997. 14- När och hur skall beslut om frekvenser fattas? UMTS Forum efterlyste en samordnad ståndpunkt från alla berörda myndigheter i Europa för att säkerställa ett lämpligt sätt att identifiera, frigöra och fördela frekvensutrymme för UMTS. Vissa menade emellertid att detaljplaneringen av frekvensbandet endast kan göras på ett senare stadium när bilden av UMTS klarnat ytterligare. 2. 2. 3 Frågor kring standardiseringen UMTS allmänna karakteristika Rent allmänt rådde enighet om vissa av de grundläggande karakteristika för UMTS- tjänsterna. Det måste som system vara överlägset nuvarande mobila system, genom att exempelvis erbjuda större täckning (helst global), högre överföringshastighet (för att klara multimedia), bättre spektrumeffektivitet och större flexibilitet för användaren, både vad gäller tjänster och pris. Vissa tillverkare menade att UMTS i själva verket är ett mobilt Internet. Andra mer traditionella operatörer betraktade UMTS som ett sätt att åstadkomma tjänster av ISDN- typ på en mobil plattform och underlätta konvergens mellan fasta och mobila tjänster. Dessutom drogs i vissa kommentarer paralleller mellan UMTS och digital ljudradio (DAB) samt TETRA. UMTS kommer troligen att omfatta såväl en vidareutveckling av GSM som en utveckling av ett nytt radiokommunikationsgränssnitt I flera kommentarer underströks tanken att vägen till UMTS sannolikt kommer att omfatta såväl en vidareutveckling av den grundläggande infrastrukturen i GSM för samtalshantering och handhavande av mobila tjänster som en utveckling av ett nytt radiokommunikationsgränssnitt som klarar dataöverföring med upp till 2 Mbits/s och multimediatj änsterx 2. Branschen tycks, med tanke på de stora investeringarna i befintliga mobila nät och behovet av utveckling, vara beredd att på global nivå acceptera att olika regionala system som stöder olika radiokommunikationsgränssnitt kommer att utvecklas. Det innebär att flerfunktionsterminaler kommer att krävas för globala roamingtjänster. Vissa ansåg att mycket komplexa flerfunktionsterminaler skulle kunna hämma marknadens utveckling. I kommentarer från nuvarande mobiloperatörer framhölls att GSM täcker ett spektrum av smalbandstjänster och att UMTS skulle vara ett naturligt komplement som erbjuder avancerade bredbandstjänster. Befintliga operatörer medgav att om UMTS optimeras för bredbandstjänster skulle det bli lättare för dem som leverantörer av befintliga smalbandssystem att ansöka om licens för UMTS-bandet. Vissa operatörer ifrågasätter om marknadens köpkraft är tillräcklig för att den tredje generationen skall bli framgångsrik om det skulle bli frågan om en enda teknisk lösning. Här underströks 12 Medan UMTS forum utarbetat visionen om UMTS i bredare konceptuella termer och marknadstermer, arbetar ETSI med den mer detaljerade, tekniska sidan av UMTS. ETSI förväntas anta ett beslut om en standard för UMTS radiokommunikationsgränssnitt under första halvåret 1998. 15 behovet av en smidig växling från GSM genom tillförandet av nya modulära komponenter. Slutligen framförde ETNO synpunkten att om man koncentrerar resurserna från många operatörer, tillverkare och tjänsteleverantörer på en enda standard (t. ex. GSM) resulterar detta i produkter med hög kvalitet och låg kostnad och påvisad marknadstillfredsställelse. ETNO underströk att när det gäller tillhandahållande av tjänster har roamingfunktionerna varit en nyckelfråga som spelat en avgörande roll i marknadsutvecklingen i hela Europa och många andra länder i världen. ETNO menar att en europatäckande roamingfunktion svarar mot en efterfrågan på marknaden och dessutom är en viktig faktor för GSM:s globala framgångar. Tekniska lösningar och standarder (eller en kombination härav) som hindrar eller begränsar en sådan roamingfunktion kan visa sig mindre attraktiva bland operatörerna på världsmarknaden än sådana som underlättar roamingfunktioner genom en enhetlig standard. En central roll för ETSI Standardisering är och förblir en grundläggande faktor när det gäller att tillhandahålla kvalitetstjänster till rimliga priser och för att möjliggöra roaming mellan system. UMTS framgång hänger på gränssnittens flexibilitet och förmåga att utvecklas i takt med tekniken. Fortlöpande nära samarbete mellan operatörer, tillverkare och lagstiftare när det gäller standardiseringen av UMTS är av avgörande betydelse om UMTS skall bli lika framgångsrikt som GSM. Det fanns allmänt stöd för tanken att ETSI skulle spela en roll i utarbetandet av ett öppet och transparent förhållningssätt för standardiseringen av UMTS, och att ETSI skulle utföra standardiseringen med målet att åstadkomma ett effektivt användande av de frekvensband som utsetts för UMTS. Flera medlemsstater och branschaktörer underströk att valet av teknik bör göras av industrin inom ramen för ETSI. s standardiseringsprocess, så att enbart UMTS-standarder som godkänts av ETSI skulle få användas i dessa band. Ett nära samarbete mellan ITU, ETSI och andra regionala standardiseringsorgan är en förutsättning för världsomfattande kompatibilitet. UMTS Forum fäster dessutom stor vikt vid att UMTS skall identifieras som en del av IMT2000. Kravet att standardiseringen skall orienteras om från telekommunikation som sådan mot informationsteknik framhålls i flera bidrag från medlemsstaterna och branschen. Här påpekas att det är högst önskvärt att IT-industrin i mycket högre grad skall delta i standardiseringsprocessen. Flera medlemsstater hade svårt att se hur en konkurrens mellan standarder inom frekvensområdet för UMTS skulle kunna fungera utan att déstabilisera marknaden. Man påminde här om att en av nyckelfaktorerna för framgången med GSM varit att standarden varit stabil och att de allra flesta av tillverkarna stött det som i stor utsträckning varit en öppen standard. Det framhölls att konkurrens mellan standarder oundvikligen skulle innebära patentmässiga standarder, vilket har den stora nackdelen (sett ur operatörens och hans finansiärers synvinkel) att en operatör blir bunden till en tillverkare under flera år. 16- 2. 2. 4 Forskning och utveckling De flesta kommentarerna beträffande FoU syftade till en förbättring av de framtida UMTS-näten i fråga om prestanda, kapacitet, tjänstekvalitet, användbarhet och kostnader. Förslagen om framtida forskning och utveckling, särskilt inom ramen för femte ramprogrammet, visade på behovet av forskning inom den så kallade "enabling"- tekniken. Här återfinns tekniska lösningar som kommit fram under de senaste åren. Om de införlivas med nuvarande och framtida nät för mobil kommunikation lovar det betydande prestandaförbättringar. Teknik som neurala nät, supraledning vid hög temperatur och Space division multiple Access (SPMA) faller under denna kategori. Behovet av ytterligare forskning kring "generisk radio", Software Radio Technologies (SRT), belystes i alla bidrag som en viktig faktor för att möjliggöra introduktionen av ett brett utbud av tjänster och program, samt mildra problemet med standarder. Begreppet generisk radio ses som den grundläggande teknik som kommer att göra det möjligt för ett mobilt nät att anpassa och omkonfigurera sitt radiogränssnitt, omfördela sina resurser och klara de olika specifikationerna hos en mängd olika terminaler. inlemmas I flera förslag påpekades behovet av att ytterligare undersöka hur digital ljudradio (DAB) kan i de framtida generationerna av mobila kommunikationssystem. Resonemanget bakom dessa kommentarer är att DAB-standarden kan tillhandahålla trådlösa länkar med hög kapacitet som när det gäller mobilkommunikationssystem kan användas för att ladda ner de koder som krävs för omkonfigurering av de mobila terminalerna. I flera bidrag poängterades behovet av att, med tanke på den genomslagskraft UMTS förväntas få, ta fram information i fråga om hälsorisker förenade med användandet av mobila terminaler och basstationer. Även de mobila terminalernas användarvänlighet anses som väsentlig. Det innebär att punkter som gränssnittet mellan människa och maskin (MMI), röstigenkänning, handsfree-funktion osv. kräver ytterligare forskning. Forskning kring instrument för planering och fördelning av resurser, näthantering och samtrafik mellan näten (t. ex. UMTS och trådlös LAN på bredband) betraktas med hänsyn till spektrumeffektivitet, nätkapacitet och tjänstekvalitet som prioriterad, med tanke på den ökande komplexiteten i de framtida näten. Dessutom anses framtagandet av pilotplattformar, som skall utgöra basen för införandet och demonstrationen av nya tillämpningar och tjänster, som ett värdefullt redskap för att kunna visa användarna UMTS-systemets flexibilitet och fördelar. Med beaktande av att UMTS kommer att utvecklas på frekvensbandet 2 GHz, bör forskning också ske kring användandet av högre frekvensband, vilket skulle ge ytterligare möjligheter att möta kraven på bredbandskommunikation. Det förekom även kommentarer kring behovet av att se till att det forskas ytterligare kring säkerhet och krypteringsteknik som kan anpassas till den information som sänds via mobila kommunikationskanaler (såväl privat information som företagsinformation). 17 2. 2. 5 Internationella aspekter I kommentarerna underströks att den europeiska marknaden för UMTS kommer att utgöra en del av den världsmarknaden. Detta innebär bland annat att man vid utvecklingen av UMTS måste beakta trenderna i andra delar av världen. Men frågan om UMTS tillgång till världsmarknaden sågs också som en viktig faktor för framgången med UMTS. Fri rörlighet och roaming i ett globalt sammanhang omnämndes av medlemsstaterna, UMTS Forum och branschen som huvudpunkter kring vilka Europeiska gemenskapens åtgärder bör fokuseras. Frågor kring frekvenser och standardisering måste behandlas genom vederbörande internationella organ och då särskilt ITU. I detta hänseende ansågs det att Europas deltagande i standardiseringsarbetet inom IMT2000 bör utökas. Särskilt i rapporten från UMTS Forum rekommenderas Europeiska unionen att vidta åtgärder för att avlägsna hinder för användandet av UMTS utanför Europa. Detta inkluderar en bedömning av i vilken mån UMTS kan omfattas av de åtaganden som gjorts inom GATS/WTO:s grupp för grundläggande telekommunikation. Åtgärder bör också vidtas för att se till att UMTS-produkterna uttryckligen omfattas av avtalet om informationsteknologi (ITA). -18 3. KOMMISSIONENS BEDÖMNING 3. 1. Områden där enighet råder Mot bakgrund av ovanstående kommentarer anser kommissionen att enighet eller starkt stöd kan återfinnas inom följande områden: Övergripande regelverk 1. Ett brett samförstånd råder om att tiden nu är inne att fastställa strategin för introduktionen UMTS. Kommentarerna bekräftar behovet av att ta upp frågan om en policy för UMTS i en debatt på unionsnivå. 2. Utvecklingen av UMTS måste vara marknadsstyrd och ledas av den privata sektorn. Regeringarnas roll bör vara att se till att lagstiftningen inte hämmar innovation och investeringar. 3. Åsikten att det nuvarande regelverket i det stora hela är tillräckligt för UMTS har allmänt stöd. För att göra det möjligt att fatta investeringsbeslut krävs dock bekräftelse på att vissa kärnfrågor inom detta regelverk (t. ex. regler för licensiering och samtrafik) kommer att tillämpas på UMTS. Dessutom behövs klargörande om hur beslut om licenser, frekvenser och standarder kan inrymmas i de befintliga reglerna. 4. Samförstånd råder om att de befintliga GSM-aktörerna skall ges möjlighet att växla till UMTS, samtidigt som marknaden måste hållas öppen för konkurrens och nya aktörer. Frekvenser 5. I merparten av kommentarerna bedöms det nuvarande ERC-beslutet, om allokering av 2 x 40 MHz till UMTS fram till år 2002 från det FPLMTS-band som avdelats av WARC 92, som otillräckligt för att inrätta ett brett konkurrenskraftigt utbud av UMTS-tj änster. Det råder allmänt samförstånd om att det behövs ytterligare radiofrekvensutrymme. Standardisering 6. Medlemsstaterna och den privata sektorns aktörer understryker behovet av industriell samverkan inom ETSI för att komma fram till gemensamma och öppna standarder för kritiska gränssnitt som radiokommunikationsgränssnittet. Genom att begränsa standardiseringen till nyckelgränssnitt bereds vägen för ett brett utbud av försäljare, utan att uppkomsten av en konkurrensutsatt marknad för utrustning hämmas. 7. Tryggandet av roamingkapacitet för framtida multimediasystem anses väsentligt. Detta kan underlättas av en överenskommelse om en gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnitt inom Europa. 19 och lösning roaming tillhandahålls där driftskompatibilitet En genom flerfunktionsapparater i en miljö med flera olika radiokommunikationsgränssnitt, är, även om den tekniskt sett vore möjlig, inte den lösning som föredras inom Europa eftersom den lösningen innebär risk för marknadsfragmentering och högre kostnader. På global nivå är det fortfarande möjligt att tyngdpunkten kommer att läggas på radiokommunikationsgränssnitt. driftskompatiblitet mellan ett antal Avsaknad av ett gemensamt och öppet radiokommunikationsgränssnitt i Europa skulle vara till nackdel både för användarna och för UMTS-standardens konkurrenskraft. regionala 8. UMTS betraktas som ett viktigt test på Europas konkurrenskraft, både beträffande mobilkommunikationsbranschen och beträffande de ekonomiska aktörerna i stort, på grund av den mobila kommunikationens betydelse. En stark hemmamarknad anses skapa de bästa villkoren för den europeiska industrins konkurrenskraft i andra delar av världen. Andra aspekter 9. Bidragen till samrådet resulterade i en rad olika perifera faktorer som bör undersökas för att skydda allmänna samhällsintressen. De synpunkter som uttrycktes var till stor del överlappande och omfattade åtgärder inom områden som forskning kring eventuella hälsorisker och åtgärder för skydd av sekretess och personuppgifter samt skydd mot kriminellt användande. 3. 2. Frågor som kräver ytterligare diskussion Det framgår även tydligt av kommentarerna att det återstår en del områden där antingen enighet inte uppnåtts eller där ytterligare arbete krävs: 1. Frågan om i vilken mån ytterligare beslut angående UMTS-frekvenser bör vara en fråga för Europeiska gemenskapen eller för CEPT. I många kommentarer fanns stöd för användandet av mekanismerna inom CEPT/ERC, medan andra uttryckte farhågor om att dessa förfaranden inte skulle kunna leda till genomförda resultat. Om så skulle vara fallet såg ett antal medlemsstater och industriaktörer klara skäl för bindande gemenskapslagstiftning. 2. Industrin och medlemsstaternas åsikter skilde sig åt beträffande frågan om prissättningen av frekvensutrymmet. Industrin motsatte sig frekvenspriser som ansågs öka företagens kostnader. Medlemsstaterna var dock mer öppna för att sätta ett ekonomiskt marknadsvärde på vad som betraktas som en knapp naturresurs för att säkerställa att den används effektivt. 3. Trots att det råder enighet om det allmänna begreppet UMTS, har samrådet visat att det ännu inte är möjligt att beskriva UMTS i termer som system eller tekniska lösningar. Medlemsstaterna och operatörerna anser att en definition av UMTS, och särskilt dess standard för radiokommunikationsgränssnitt, krävs för att man skall kunna vidta lagstiftningsåtgärder och det verkar även vara ett förhandskrav för ett samordnat införande. -20 4. R I K T L I N J ER F ÖR EN A L L M ÄN P O L I CY De inhämtade kommentarerna spänner över ett stort urval av frågor, men kan struktureras i några huvuduppgifter, där allmänna principer och politiska prioriteringar kan identifieras (avsnitt 4. 1). Med utgångspunkt i dessa rön rekommenderas myndigheterna att vidta åtgärder för att inrätta ett lämpligt övergripande regelverk och ta upp vissa närliggande frågor (avdelning 4. 2). 4. 1. Policymål Mot bakgrund av de erhållna kommentarerna och det samförstånd som uppnåtts kan tre huvudsakliga policymål identifieras, vilka bör ligga till grund för såväl gemenskapens som branschens fortsatta arbete. Dessa mål beskrivs nedan. I avsnitt 4. 2 beskrivs områden där gemenskapsåtgärder ytterligare kan bidra till uppnåendet av dessa mål. • Att främja en framväxten av en marknad med ett brett konkurrenskraftigt utbud av mobila multimediatjänster genom konkurrens Detta mål kräver en rättslig och teknisk miljö som tillåter konkurrens mellan leverantörer av UMTS-tjänster och -nät. Det kräver ett öppet förfarande för tilldelning av licenser och tidiga beslut beträffande antalet UMTS-licenser. Det krävs också tillräckligt stort frekvensutrymme för att tillåta denna konkurrens och standarder som gör det möjligt för användarna att kommunicera med varandra, men som inte är så detaljerade att tjänsteleverantörerna hindras från att erbjuda olika typer av tjänster eller utrustning. • Att göra det möjligt för industrin att uppfylla användarnas och samhällets behov Internetfunktioner Om UMTS skall ha framgång i en miljö där andra generationens mobilteknik redan är väletablerad måste det svara mot användarnas behov av exempelvis mobila multimedia- och av Europatäckande och globala eller roamingfunktioner för dessa tjänster. Priset på UMTS-tj änster och utrustning blir också avgörande för om det skall uppfattas som en produkt för den stora marknaden eller en exklusiv nischtjänst. Ur lagstiftningsperspektiv är det väsentligt att varje kvarstående artificiellt handelshinder avlägsnas och att en bredare konvergens mellan telekommunikationer och audiovisuella sektorer främjas. Det är också viktigt att se till bredare sociala och samhälleliga intressen och säkerställa att alla medborgare får tillgång till "det trådlösa informationssamhället". • Att skapa ett gynnsamt klimat för investeringar och utveckling av UMTS och att främja den europeiska konkurrenskraften Investeringar och företagsplanering kräver tidiga beslut om det övergripande regelverket för UMTS, om tillgången till frekvenser och om standarder, tillsammans med ett mer långsiktigt perspektiv på hur mycket ytterligare frekvensutrymme som kan komma att krävas. Tillämpningen av det befintliga regelsystemet på UMTS bör 21 bekräftas, och där så krävs bör ytterligare åtgärder vidtas för att anpassa och förtydliga denna ram. För att tillgodose bredare industriella intressen bör dessutom branschen, i tillämpliga fall med stöd av medlemsstaterna och kommissionen, sträva efter att föra ut UMTS på de globala marknaderna, såväl genom att trygga en stark hemmabas inom den inre marknaden som genom att främja en snabb utveckling av mobila multimediaapplikationer. 4. 2. Rekommendationer om ytterligare åtgärder Medan industrin och de nationella regeringarna har en nyckelroll när det gäller att uppnå de policymål som beskrivs i avdelning 4. 1, anser kommissionen att alla lämpliga åtgärder inom följande fem nyckelområden bör vidtas med särskilt beaktande på Europanivå: översyn av regelverket, frekvensfrågor, definition av standarder och system, forskning och utveckling samt åtgärder på internationell nivå. 4. 2. 1 Övergripande regelverk Kommissionen avser att lämna förslag till ett beslut av Europaparlamentet och rådet ("beslut om UMTS") beträffande roaming, frekvenser och standarder. Utfärdande av licenser Hur, när och av vem licenser för leverantörer och operatörer av UMTS-tj änster skall beviljas är centrala frågor. Den nuvarande ramen för beviljande av licenser är fullt ut tillämplig på UMTS. Det krävs alltså inte nya bestämmelser om licenser för att möta dessa frågor. Icke desto mindre bör tre specifika följder av den nuvarande ramen för licensiering belysas: • Antalet UMTS-licenser bör, i linje med befintlig gemenskapslagstiftning, endast begränsas av tillgången på de frekvenser13 som kan avdelas på grundval av den förutsebara efterfrågan på marknaden (se nedan: "frekvensfrågor", avdelning 4. 2. 2). Med hänsyn till att UMTS bör vara marknadsstyrt anser kommissionen att den planerade efterfrågan på UMTS bör avgöra hur stort frekvensutrymme som skall allokeras14. Dessutom bör leverantörer av UMTS-tjänster ha möjlighet att komma in på marknaden utan onödiga hinder för att möjliggöra en dynamisk marknadsutveckling och ett brett konkurrenskraftigt utbud av tjänster. Allmänna auktoriseringar eller 13 Medan direktivet om licenser även föreskriver begränsningar "under den tid som krävs för att göra ett tillräckligt antal nummer tillgängliga i enlighet med gemenskapslagstiftningen", är bristen på tillgängliga nummer endast en tillfällig orsak till att begränsa antalet licenser fram till dess att nationella nummerplaner som medger konkurrens har lagts fast. Dessa planer sammanhänger med liberaliseringen av telekommunikationsmarknaden och kan därför inte utgöra en acceptabel grund för begränsning av UMTS-licensnummer, med beaktande av den troliga tidpunkten för starten år 2002. 14 I allmänhet syftar beslut om frekvensallokering till att säkerställa att frekvensområdet allokeras till högvärdesanvändande snarare än till användande med lägre värde. - 2 2- deklarationsförfaranden bör vara regel, om ett auktoriseringsförfarande anses nödvändigt. Individuella licenser bör begränsas till handhavandet av UMTS-nät. • Vid utfärdandet av UMTS-licenser bör man eftersträva att säkerställa utvecklingen av Europatäckande tjänster genom en samordnat införande. Detta innebär att de system som beviljas licens bör klara roaming och fungera i enlighet med de standarder som utarbetas för UMTS av ETSI i det fall sådana finns (se nedan: "standardisering", avdelning 4. 2. 3). • Förfaranden för licensiering bör inte automatiskt utesluta någon organisation från anbudsprocessen, och de bör inte heller automatiskt reservera UMTS-licenser för en eller flera etablerade aktörer (t. ex. GSM/DCS-operatörer). Vid varje bedömning av ansökningar bör nyttan av att låta nuvarande GSM/DCS-operatörer komma in på UMTS-marknaden med avseende på synergieffekter och befintlig kommersiell erfarenhet tas i beaktande. Samtrafik Genom antagandet av direktivet om samtrafik15 har en detaljerad harmoniserad ram för samtrafik mellan fasta, mobila samt fasta och mobila nät fastställts. Denna samtrafiksram är fullt ut tillämplig på UMTS-tjänster. Roaming Kommissionen fäster särskild vikt vid utvecklingen av Europatäckande UMTS-tjänster, som varande ett nyckelelement på den inre marknaden för mobila telekommunikations- och multimediatjänster16. I detta avseende, men också i syfte att säkerställa den europeiska teknikens dragningskraft och trovärdighet gentemot världsmarknadens operatörer, har en fungerande Europatäckande roamingfunktion på grundval av en gemensam, för radiokommunikationsgränssnitt en särskild relevans för UMTS. konkurrenskraftig internationellt standard öppen och Det föreslagna beslutet om UMTS kommer att skapa rättigheter och skyldigheter att förhandla om kommersiella roamingavtal med andra leverantörer av UMTS- tjänster eller nätoperatörer på grundval av en gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnitt. 4. 2. 2 Frekvensfrågor Att frekvensutrymme finns tillgängligt och allokeras i tid är av grundläggande betydelse för lanseringen av UMTS. Frekvenstillgången kommer att ha en direkt påverkan på hur 15 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik i telekommunikationer i syfte att säkerställa samhällsomfattande tjänster och samverkan genom tillämpning av principerna om tillhandahållande av öppna nät, EGT L199, 26 juli 97. 16 Rådets direktiv 91/263/EEG berör bland annat ömseseidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse och fri rörlighet för terminaler. Ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om sammankopplad teleutrustning och ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (KOM(97) 257 av den 30. 5. 97) är för närvarande under granskning. 23 konkurrensen på marknaden kommer att se ut. Kommissionen välkomnar ERC:s nyligen utfärdade beslut om allokering av UMTS-frekvenser, samtidigt som den noterar industrins farhågor att det frekvensutrymme som allokerats är för litet om de aktuella efterfrågeprognoserna är korrekta. Kommissionen anser därför att möjligheterna till allokering av ytterligare frekvenser bör undersökas. På grundval av tillgänglig information anser kommissionen att en bedömning av värdet av en annan frekvensallokering krävs för att kunna bedöma om UMTS-tj änsterna "stängs ute" på ett oekonomiskt sätt på grund av allokering av frekvenser till annan användning av lägre värde. Frekvenserna måste allokeras i god tid före det att UMTS-tj änsterna skall föras ut på marknaden (år 2002), och en klar strategi för frigörande av frekvensutrymme bör tas fram efterhand som efterfrågan på UMTS stiger ytterligare. Frekvensutrymme kan fas fram genom utnyttjande av det FPLMTS-band som avdelats av WARC 92 samt genom omgruppering av 900-, 1800- och 1900-MHz-banden17. Om ytterligare frekvensutrymme krävs måste det allokeras genom framtida beslut inom WRC (se nedan "UMTS i ett internationellt sammanhang", avdelning 4. 2. 5). Kommissionen inser värdet av den verksamhet som pågår inom CEPT och av branschens särskilt viktiga engagemang i frekvensdiskussionema genom UMTS Forum. Kommissionen delar den synpunkt som uttryckts om att frekvensallokering bör fullföljas inom ramen för CEPT. Icke desto mindre anser kommissionen att åtgärder till stöd för ett snabbt genomförande av beslut på gemenskapsnivå väsentligt kan bidra till att UMTS framgångsrikt förbereds och genomförs, och att sådana åtgärder bör vidtas vid behov. Beträffande prissättningen av frekvensutrymmet anser kommissionen att eventuella avgifter måste syfta till att säkerställa att en värdefull resurs används på ett effektivt sätt. I de fall medlemsstaterna väljer att allokera frekvenser genom utauktionering är det viktigt att de mekanismer som används inte blir till nackdel för det allmänna samhällsintresset, särskilt vad gäller konkurrensen på marknaden. I de fall tilldelningen administreras av myndigheterna kommer varje avgift som överstiger administrationskostnaderna att innebära en subjektiv värdering av resursen, eftersom en marknadsvärdering endast kan erhållas genom marknadsmekanismerna18. Genom det föreslagna beslutet om UMTS kommer det därför att fastställas en metod, liknande den som tillämpas genom beslutet om satellittjänster för personkommunikation19, för att resultaten av arbetet inom CEPT ERC i rätt tid skall kunna implementeras vid allokeringen av frekvensutrymme för UMTS. 17 18 I detta sammanhang bör artikel 2. 3 och 2. 4 i direktiv 96/2/EG beaktas. I de fall frekvensallokering sker genom korrekt utförda auktioner, antas i teorin de avgifter som betalas spegla det antagna värdet på den överskottvinst den näst högste anbudsgivaren tror sig kunna erhålla. Budgivningen stannar när den näst högste anbudsgivaren hoppar av. Vad den högste anbudsgivare hade varit beredd att betala framgår inte. Vid en korrekt utförd auktion är en stor del av anbudsgivarnas privata information offentlig, vilket krymper marginalen mellan det näst högsta och det högsta budet. 19 Beslut 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisering inom området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, 24 mars 1997, EGT L105/4 -24 Trådlösa lokala slingor Trådlösa lokala slingor (wireless local loop, WLL) omfattas visserligen inte av detta meddelande, men kommissionen anser det nödvändigt att ange sin ståndpunkt beträffande användandet av UMTS-frekvenser i förhållande till WLL. Kommissionen ser WLL som en lovande teknik när det gäller att överbrygga klyftan mellan fast och mobil cellulär kommunikation, där det finns ett stort intresse bland såväl befintliga operatörer - både fasta och mobila - som potentiella blivande aktörer. WLL kan komma att utgöra ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ till trådbundna lokala slingor och även till mobil kommunikation. Kommissionen menar att WLL kan komma att utvecklas på grundval av olika tekniska lösningar inom nationella nät, stadsnät eller lokala marknader. Även om någon form av driftskompatibilitet är önskvärd, kommer räckvidden och behovet av harmonisering troligen inte att bli som för mobila system, där det krävs globala eller regionala standarder för att säkerställa fullständig roaming. Kommissionen inser att vissa medlemsstater har allokerat olika frekvensband till WLL- tjänster och stöder ERO:s arbete med att undersöka möjligheterna till ytterligare harmonisering. Kommissionen anser att med beaktande av den ringa tillgången till UMTS/FPLMTS- frekvenser och det särskilda värdet dessa har på grund av deras Europatäckande (globala) tillgänglighet, finns det skäl att begränsa tillträdet till detta band och att WLL-system därför bör ges tillträde till bandet endast i de fall då man kan komma överens om ett harmoniserat Europatäckande införande. 4. 2. 3 Standardisering Kommissionen stöder det standardiseringsarbete för UMTS som hittills utförts av ETSI och anmodar alla berörda parter att bidra till denna process. Kommissionen välkomnar det faktum att standardiseringsarbetet leds av den privata sektorn och att ett samförstånd tycks växa fram beträffande själva kärnnätet. Kommissionen anser att de resultat som ska levereras av ETSI i god tid för det planerade igångsättandet av UTMS bör bli en öppen teknisk referensram för den framtida UMTS-miljön. Kommissionen anser att standardiseringen av UMTS bör begränsas till det som krävs för att systemet skall kunna utvecklas, medan tjänsteutbudet skall tillåtas bli differentierat, detta för att skapa utrymme för effektiv konkurrens mellan och förnyelse av tjänsterna. Denna ståndpunkt är förenlig med den konkurrensutsatta telekommunikationsmiljö som finns idag, i motsats till den i stort sett monopolistiska miljö som fanns vid introduktionen av GSM-standarden. Kommissionen anser att standardiseringsarbetet framför allt skall syfta till att säkerställa den driftskompatibilitet genom hela nätet som krävs för en alleuropeisk UMTS-miljö. Detta skulle dels göra UMTS mer lättaccepterat av användarna (särskilt om de skall välja att migrera från befintliga system som stöder global roaming), dels bidra till att snabbare säkerställa en kritisk volym av UMTS-utrustning och UMTS-tjänster, både inom och utanför Europa. - 2 5- och internationellt Kommissionen anser därför att arbetet skall syfta till att inrätta en gemensam, för öppen radiokommunikationsgränssnitt. Kommissionen anmodar tillverkarna att arbeta inom ETSI:s standardiseringsprocess för detta mål. I det föreslagna beslutet om UMTS kommer de licensvillkor att fastställas, som kan säkerställa Europatäckande tjänster, i förekommande fall baserade på ETSI-standarder konkurrenskraftig UMTS-standard 4. 2. 4 Forskning och utveckling Trots att gemenskapens ansträngningar inom de särskilda forskningsprogrammen RACE och ACTS redan väsentligt har bidragit till förberedelserna av den tekniska grunden för UMTS och till en jämförelse av för- och nackdelar med konkurrerande tekniska lösningar, anser kommissionen att det finns ett fortsatt behov av forskning i samband med UMTS. Detta arbete kommer att fortsätta inom ramen för det kommande femte ramprogrammet och bör särskilt ägnas åt arbetet kring planering och hantering av nät, förverkligande av intelligenta nät (nätagenttekniker), integrering av nät, tjänstekvalitet, användbarhet, kostnadseffektivitet, teknik för ökad spektrumeffektivitet, generisk radio, flexibel tilldelning av nätresurser. Aspekter som rör gränssnittet mellan människa och maskin, terminalanvändbarhet samt hälso- och säkerhetsfrågor kring användandet av mobil och trådlös utrustning20 kommer också att behandlas. Både nationell forskning och gemenskapsforskning bör fortsätta att stödja de gemensamma förstudierna kring UMTS och dess vidare utveckling, med tanken att det är en investering som tryggar tillväxten av en kunskapsbas för tredje generationens system och hjälper till att få fram den expertis som UMTS-industrin kommer att behöva. Förutom denna tekniskt inriktade forskning måste de bredare sociala och samhälleliga effekterna av en övergång till "det trådlösa informationssamhället" undersökas och behandlas med prioritet. 4. 2. 5 UMTS i ett internationellt sammanhang Kommissionen anser att den framtida utvecklingen av UMTS bör ske med sikte på att inrätta en världsomfattande standard, till stor del så som skett i fråga om GSM. Kommissionen anmodar medlemsstaterna och industrin i stort att med gemensamma krafter vidta följande åtgärder: • Föreslå och främja UMTS-standarden (under utveckling inom ETSI) som ett nyckelelement i den IMT2000-rekommendation som för närvarande förbereds av ITU. • Säkra frekvenstillgänglighet för UMTS för behoven på längre sikt genom att söka adekvata frekvensallokeringar genom WRC-processen. Kommissionen stödjer särskilt stundande ståndpunkten från CEPT och UMTS Forum att vid den 20 Ett forskningsprogram beträffande eventuella hälsoeffekter i samband med användning av mobiltelefoner håller på att förberedas. Arbetet kommer främst att inrikta sig på rekommendationerna från den tvärvetenskapliga expertgrupp som i fjol utarbetade en rapport åt kommissionen på detta område. Dessutom övervägs ett förslag till rådets rekommendation i enlighet med artikel 129 (folkhälsofrågor), vilket kommer att behandla hälsorisker i samband med exponering för radiovågor. 26- världsradiokonferensen WRC 97 föreslå att frågan förs upp på dagordningen för WRC 99. Kommissionen ger också sitt fulla stöd till UMTS Forums gemensamma ansträngningar att säkra ytterligare frekvensutrymme gentemot världsmarknaden för markbaserad mobil kommunikation. Uppmuntra kontakter mellan berörda branschorganisationer, standardiseringsorgan och myndigheter i Europa och i de stater som är våra handelspartner för att främja målet att skapa ett UMTS-system med möjlighet till världsomfattande samverkan och för att inrätta samarbete och allianser mellan privata aktörer på ett tidigt stadium i utvecklingen av UMTS. På ett tidigt stadium inleda diskussionen om marknadstillträde och fri rörlighet för UMTS-system och terminaler på grundval av erfarenheterna från den gemensamma avsiktsförklaringen om global mobil personkommunikation via satellit (GM PCS MoU). 27- SAMMANSTÄLLNING AV REKOMMENDERADE ÅTGÄRDER Obs: De åtgärder som anges inom lagstiftningsområdet nedan är åtgärder utöver detta meddelandes fastläggande av att de nuvarande reglerna för licensiering och samtrafik är tillämpliga på UMTS-verksamhet, särskilt beträffande följande: (i) begränsningen av antalet licenser; (ii) kravet på stöd för anammandet av ETS I-standarder, där sådana finns, och (iii) behovet av att säkerställa att befintliga operatörer inte automatiskt tilldelas UMTS-licenser eller utesluts från anbudsprocessen för sådana licenser. Område Rekommenderad åtgärd Övergripande regelverk • Kommissionens förslag till beslut om UMTS, i vilket kommer att Frekvensfrågor Standardisering Forskning och utveckling fastställas • rättigheter och skyldigheter att förhandla om roamingavtal, i den mån detta inte omfattas av direktivet om samtrafik, • villkor som kan ställas för licenser i syfte att säkerställa alleuropeiska tjänster grundade på ETSI-standarder, där sådana finns, • en metod för säkerställande av en samordnad frekvensallokering för UMTS inom gemenskapen. • Säkerställande av en samordnad frekvensallokering i rätt tid inom gemenskapen med hänvisning till CEPT-mekanismen, eller när så krävs genom gemenskapsåtgärder, i synnerhet följande: • Förbereda allokering av adekvat frekvensutrymme som skall göras tillgängligt till år 2002 (då UMTS-tjänster skall börja levereras) • Överväga att frigöra 900-, 1800- och 1900-MHz-banden för UMTS behov på medellång sikt (år 2005) • Utvidga frekvenstillgången utöver WARC-92 FPLMTS- bandet för UMTS behov på medellång till lång sikt (år 2005-2010) • Främja ett effektivt bruk av UMTS-frekvener genom prissättning • ETSI skall ta fram kritiska gränssnitt för UMTS-miljön som kan klara konkurrenskraftig leverans av produkter och tjänster i kombination med möjlighet till samverkan och sökning. • Standardiseringsarbetet skall fokuseras på framtagandet av en gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnittet. • Fortsatt stöd till forskning och utveckling kring de tekniska lösningar som krävs för UMTS (femte ramprogrammet) • Informationsspridning och utbildning kring UMTS-relaterad teknik (för att trygga en tillräcklig kunskapsbas för förverkligandet av UMTS) • Stöd till forskning och utveckling beträffande eventuella hälsorisker förenade med elektromagnetisk strålning UMTS i internationellt sammanhang • De UMTS-standarder som arbetats fram av ETSI läggs fram som ett förslag till IMT2000-standard (ITU) • Möjligheten till utökning av de FPLMTS-band som allokerats för tredje generationens mobila applikationer undersöks inom WRC - 2 8- • En global dialog mellan branschaktörer, standardiseringsorgan och myndigheter uppmuntras för att främja en global samverkan inom UMTS • Världsomfattande fri rörlighet för UMTS-terminaler skall säkerställas (MRA-förhandlingar, gemensamma avsiktsförklaringar om multilaterala regler) 29- 4. 3. Förslag till mål, handlingsplan och tidsplan De två tabellerna nedan är ett försök att ge en översikt av mål, aktörer och tidsplaner som en allmän referensram, samt en sammanfattande handlingsplan som visar vilka konkreta steg som måste tas för genomförandet av de åtgärder som föreslås i föregående avsnitt. Förslag till mål: Mål Fas 1 i standardisering av UMTS Tilldelning av licenser (första omgången) IMT2000-standardisering Start för kommersialisering Utvidgning av frekvensallokering Handlingsplan för gemenskapen: Huvudaktör ETSI Medlemsstaterna Tidpunkt Slutet av 1999 Slutet av 1998 ITU Privata sektorn Frekvensmyndigheter 1999 2002 2004—2005 Åtgärd WRC 97: förberedande av dagordning för WRC 99 (skall omfatta frekvensallokering för UMTS) Tidpunkt Oktober 1997 Antagande av rådets resolution om detta meddelande December 1997 med fastställande av politiska prioriteringar Förslag till beslut om UMTS beträffande frekvenser Januari 1998 och licensvillkor Genomförande av femte ramprogrammet Antagande av beslutet om UMTS Mandat till ERC för ytterligare MRA-förhandlingar WRC 99: utvidgande av UMTS Översyn av regelverket kring telekommunikationer 1998 Början av 1999 frekvensallokering Februari 1999 Fortlöpande frekvensallokering Oktober 1999 Slutet av 1999 -30- 5. SLUTSATSER Samrådet har bekräftat behovet av att vid denna punkt aktivt fortsätta diskussionerna kring villkoren för förberedandet och introduktionen av den framtida UMTS-miljön. Utvecklingen av UMTS måste förvisso vara marknadsstyrd och ledas av den privata sektorn men regeringarnas roll vid fastställandet av ett lämpligt övergripande regelverk är viktig för att skapa tillförsikt som kommer att generera ytterligare innovationer och investeringar, vilket kommer att gynna användarnas intressen. UMTS är Europas svar på den världsomfattande utvecklingen på marknaden för framtida mobil och trådlös kommunikation. Systemets förmåga att stödja Europatäckande (och global) roaming, inklusive en rad multimediaapplikationer, kommer att ge UMTS en nyckelroll i utökandet av informationssamhällets räckvidd. Som förutsättning för UMTS framgångar har industrin påpekat att det krävs ett klargörande av vissa delar av det nuvarande regelverket, samt att vissa avgörande beslut om resurser måste fattas, så att affärsplaner kan slås fast. En stark hemmamarknad kommer att bidra till europeiska företags konkurrenskraft i andra delar av världen och ge dem möjlighet att behålla den marknadsledande position de idag har på världsmarknaden genom GSM. En snabb och omfattande utveckling av UMTS kommer att gynna europeiska företag och alla användare, samt bidra till utvecklingen av vissa glesbygdsområden, detta genom att skapa nya, alleuropeiska tjänster och stimulera tillväxten i den gränsöverskridande handeln med varor och tjänster. Utvecklingen kommer att ge europeiska företag av alla storlekar och Europas medborgare tillgång till ytterligare en väg in i den elektroniska ekonomin. Beslutsfattarna har idag en unik chans att bidra till att forma en skarvlös infrastruktur för mobil multimediakommunikation i Europa genom att lägga fast de breda riktlinjer som kan skapa en gemensam grogrund för utvecklingen och införandet av UMTS. Detta kommer att gynna hela Europas medborgare och industrin som helhet. Detta meddelande från kommissionen är avsett att ligga till grund för politiska diskussioner inom Europaparlamentet, Europeiska unionens råd, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. -31 BILAGA I: FÖRTECKNING ÖVER DELTAGARE I SAMRÅDET Per den 19/09/1997 Medlemsstater eller deras företrädande myndigheter ETO Italien, kommunikationsministeriet Danmark, Forskningsministeriet Portugal, Instituto das Comunicacoes Finland, Transport- och kommunikationsministeriet Sverige, kommunikationsdepartementet Frankrike, DPT UK Tyskland, Bundesregierung UK Home Office Branschföretag, branschsammanslutningar och andra Airtel Movil Airtouch Alcatel Autel Mannesmann Mobilfunk MATAV Nokia Olivetti Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer One-2-One Belgacom BT Cable & Wireless Cegetel Cellnet CNPF Deutsche Telekom Diehl GmbH eplus ECTEL Enertel Ericsson ETNO. Finmeccanica SPÄ Finnet Group France Telecom INMARSAT ONP-CCP/Joint industry group Orange Philips Picienne Italia Post and Telekom Austria Proximus Siemens T-Mobil Telecel Telefonica Telenor Tescher Team TIM UMTS Forum Manufacturers Group UNICE Vodaphone WDR 32 BILAGA II: FÖRKORTNINGAR ACTS CEPT DAB EP ERC ETNO ETSI FPLMTS GM-PCS GSM HTS Advanced Communications Technologies and Services Conférence européenne des postes et télécommunications (Europeiska post- och telesammanslutningen) Digital Audio Broadcast (digital ljudradio) Europaparlamentet European Radiocommunications Committee European Telecommunication Network Operators Association European Telecommunications Standardisation Institute (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder) Future Public Land Mobile Telecommunications System Global Mobile Personal Communications by Satellite (Global mobil personkommunikation via satellit) Global System for Mobile High Temperature Superonductivity (Supraledning vid hög temperatur) IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 ISDN IT ITA ITU MBS MMI MoU MRA RACE SDMA SMG TETRA UMTS UNICE Integrated Services Digital Network Informationsteknik Information Technology Agreement (avtalet om informationsteknik) Internationella teleunionen Mobile Broadband Systems Man Machine Interface (gränssnitt mellan människa och maskin) Memorandum of Understanding (gemensam avsiktsförklaring) Mutual Recognition Agreement (avtal om ömsesidigt godkännande) Research and technology development in Advanced Communications in Europe Space Division Multiple Access Special Mobile Group Trans-European Trunked RAdio Universal Mobile Telecommunications System Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe WARC/WRC World (Administration) Radio Conference W-LAN WLL Wireless Local Area Network (trådlöst lokalt nät) Wireless Local Loop (trådlös lokal slinga) - 3 3- ISSN 1024-4506 KOM(97) 513 slutlig DOKUMENT SV 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-543-SV-C ISBN 92-78-26016-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 37


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3221/97 dell'on. Patricia McKENNA al Consiglio. Presunte esecuzioni sommarie nelle Filippine

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Philippines
crime against individuals
homicide
human rights
judicial inquiry
police

formats: html pdf print

text: C 174/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 8. 6. 98 Risposta data dal Sig. Kinnock in nome della Commissione (26 novembre 1997) La Commissione comprende e condivide le preoccupazioni espresse dall’onorevole parlamentare riguardo al fatto che l’ora effettiva di partenza dei voli › e sovente l’ora di arrivo › spesso non corrispondono agli orari prestabiliti. Se nel 1996 i ritardi erano minori rispetto al 1995 › anno di scarsi risultati in Europa ›, nel 1997 la situazione sembra peggiorare nuovamente. Nel 1995, in media il 18,4% delle partenze ha subito un ritardo di oltre 15 minuti. Per il 1997, incluso il mese di settembre, si e‘ registrato un ritardo superiore a 15 minuti per il 19,6% dei voli in media. La Commissione riconosce altres(cid:14)‘ l’importanza di fornire adeguate informazioni ai pesseggeri. Tuttavia, piuttosto che raccomandare che gli orari rispecchino le prestazioni medie conseguite dalle compagnie aeree, cosa che potrebbe risultare fuorviante, la Commissione sta studiando altri metodi volti a fornire migliori informazioni ai passeggeri. In seguito alla comunicazione sulla congestione e la crisi del traffico aereo (1), un anno fa e‘ stato indetto uno studio di fattibilita‘ sull’instaurazione di un «sistema comunitario di relazione sulla puntualita‘». L’appalto e‘ stato aggiudicato, dopo una gara, alla IATA (International Air Transport Association), che ha recentemente presentato la sua relazione. Nello studio condotto e‘ stata esaminata la praticabilita‘ di un sistema informativo volto a consentire la pubblicazione regolare di indicatori di puntualita‘. Tali dati sarebbero destinati in primo luogo ai passeggeri, per informarli della qualita‘ dei servizi forniti, e per consentire loro di effettuare confronti e di programmare di conseguenza il proprio viaggio. La Commissione intende portare avanti questo progetto con lo scopo di definire quali misure adottare, e a quale livello, perche· esista una solida base per qualsiasi misura d’attuazione di un sistema di relazione sulla puntualita‘. (1) COM(95) 318. (98/C 174/58) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3221/97 di Patricia McKenna (V) al Consiglio (15 ottobre 1997) Oggetto: Presunte esecuzioni sommarie nelle Filippine Il 4 settembre 1997 alcuni membri della seconda squadra mobile della Polizia nazionale filippina sarebbero entrati con la forza in casa del 25enne Marlon Fernandez, a Barangay, Santo Domingo, e lo avrebbero accusato di fare parte del gruppo di opposizione armata «National People(cid:146)s Army» (NPA). Il rapporto delle autorita‘ filippine sostiene che Marlon Fernandez e‘ rimasto ucciso nello scontro armato con la polizia. Secondo altre informazioni, tuttavia, sarebbe stato visto successivamente nella residenza di un membro del governo provinciale di Santo Domingo, mentre veniva pestato da membri della stessa squadra di polizia che era entrata con la forza in casa sua e nelle vicinanze si sarebbero sentiti colpi di arma da fuoco. Considerate le notizie contrastanti sulla morte di Marlon Fernandez, puo‘ il Consiglio intervenire presso le autorita‘ filippine affinche· sia condotta un(cid:146)indagine scrupolosa ed imparziale sulle circostanze della sua morte? Risposta (9 marzo 1998) Il Consiglio non e‘ stato investito del caso citato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. Nelle sue relazioni con i paesi terzi in generale, il Consiglio presta un(cid:146)attenzione costante all(cid:146)applicazione delle norme che disciplinano lo stato di diritto e al rispetto dei diritti dell(cid:146)uomo


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2012/97 DA COMISSÃO de 15 de Outubro de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2023/97 af 15. oktober 1997 om fastsættelse af importtold for korn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing