title: QUESTION ECRITE no 3312/97 de Helena TORRES MARQUES à la Commission. Financements en faveur des victimes de la torture

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
East Timor
civilian victim
democracy
human rights
social rehabilitation
torture
war victim

text: 16. 4. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 117/173 4. Des recommandations existent-elles dans le sens de contrats a‘ temps partiel offerts a‘ semblables collectifs de malades mentaux, ces contrats e·tant utiles a‘ l(cid:146)essor de leurs aptitudes et, partant, pre·viennent les crises d(cid:146)anxie·te·? 5. La Commission sait-elle qu(cid:146)en de nombreuses occasions, la signature d(cid:146)un contrat de travail entra(cid:14)(cid:136)ne la perte de certaines pensions automatiques, ce qui, au regard de l(cid:146)absence de se·curite· qu(cid:146)offre un emploi stable, joue a‘ l(cid:146)encontre du souhait d(cid:146)insertion de travailleurs craignant la perte d(cid:146)une pension? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (6 novembre 1997) En 1996, un budget de 5 millions d(cid:146)e·cus a e·te· alloue· a‘ des actions transnationales visant a‘ ame·liorer la qualite· de vie des personnes qui souffrent de maladies neurode·ge·ne·ratives, notamment de la maladie d(cid:146)Alzheimer et de troubles apparente·s, et des personnes qui les soignent. Au terme d(cid:146)un appel a‘ propositions, 26 projets concernant la maladie d(cid:146)Alzheimer ont e·te· se·lectionne·s en vue d(cid:146)un financement couvrant un e·ventail de domaines. Il n(cid:146)existe pas de programme communautaire de sante· publique pour la pre·vention des maladies mentales. Cependant, dans le programme d(cid:146)action communautaire de promotion, d(cid:146)information, d(cid:146)e·ducation et de formation en matie‘re de sante· dans le cadre de l(cid:146)action dans le domaine de la sante· publique (1), la priorite· est donne·e a‘ la promotion de la sante· mentale. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un des huit domaines de sante· sur lesquels se concentre ce programme. Dans la communication de la Commission proposant un programme d(cid:146)action communautaire relatif a‘ la pre·vention des blessures dans le cadre de l(cid:146)action dans le domaine de la sante· publique (2), le suicide est conside·re· comme l(cid:146)un des cinq principaux the‘mes a‘ traiter. Il n(cid:146)existe pas de dispositions ou recommandations communautaires concernant la re·insertion dans la vie active des personnes souffrant de troubles psychologiques. Cependant, une prochaine communication sur l(cid:146)emploi des personnes handicape·es analysera la question du passage a‘ l(cid:146)emploi, y compris la proble·matique des pensions non contributives et de l(cid:146)acce‘s a‘ un emploi stable sur le marche· ouvert du travail. Un budget de 11,8 millions d(cid:146)e·cus a e·te· alloue· en 1997 a‘ des actions pre·paratoires de coope·ration en faveur de l(cid:146)e·galite· des chances des personnes handicape·es, en particulier pour soutenir les activite·s des organisations non gouvernementales et associations de personnes handicape·es. Un appel a‘ propositions a e·te· lance· en avril 1997. 128 propositions, dont 13 projets consacre·s aux personnes souffrant de troubles psychologiques, ont e·te· pre·-se·lectionne·es en vue d(cid:146)un financement. (1) De·cision no 645/96/CE, JO L 95 du 16. 4. 1996. (2) Doc. COM(97) 178 final. (98/C 117/236) QUESTION E· CRITE P-3312/97 pose·e par Helena Torres Marques (PSE) a‘ la Commission (15 octobre 1997) Objet: Financements en faveur des victimes de la torture La Commission europe·enne a approuve· le financement de 27 projets et programmes destine·s a‘ la re·insertion des victimes de la torture dans le monde entier, dans le cadre d(cid:146)une strate·gie communautaire en faveur des droits de l(cid:146)homme et de la de·mocratie. La Commission peut-elle indiquer si l(cid:146)un ou l(cid:146)autre de ces programmes est destine· aux victimes de la torture a‘ Timor Est? Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (31 octobre 1997) La Commission informe l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)il n(cid:146)y a pas de projets pour le Timor oriental parmi les 27 projets qui ont e·te· approuve· par la Commission le 11 juin 1997 dans le cadre du soutien en faveur de centres de re·habilitation pour les victimes de tortures (ligne budge·taire B7-7070)


title: WRITTEN QUESTION No. 3355/97 by Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN to the Commission. Child slavery in Africa

eurovoc_concepts:
Africa
child
child labour
child protection
children's rights
fourth Lomé Convention
human rights
prostitution
slavery
third country

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 EN Official Journal of the European Communities C 158/91 Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (27 November 1997) Out of a total of 188 new projects to be co-funded by the Community(cid:146)s financial instrument for the environment (LIFE II), 112 are measures related to the implementation of Community policies and legislation on the environment, 60 relate to nature conservation and the 16 remaining projects are (cid:145)third country(cid:146) projects. Within the first two areas, there are six and two Portuguese projects respectively, of which the details have been sent directly to the Honourable Member and the Secretariat General of the Parliament. The full list of selected projects will be published in the Official Journal in due time. (98/C 158/118) WRITTEN QUESTION E-3352/97 by Helena Torres Marques (PSE) to the Commission (22 October 1997) Subject: Pilot projects intended to explore new avenues of economic and social development With the aim of encouraging new methods of job-creation, the Commission has allocated ECU 103 million to 106 pilot projects to explore new avenues of economic and social development in the cities and regions of the European Union. These pilot projects include actions in the following areas: new forms of employment, interregional cooperation and cultural themes, promotion and innovation, regional initiatives concerning the Information Society and innovatory actions to promote urban development. Will the Commission say whether any of these projects are intended for Portugal, and if so, which ones? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (21 November 1997) Concerning Article 10 of the European regional development fund Regulation (1) (innovative measures in the field of regional development), there are at present 28 pilot projects involving Portugal that have been finalized for a total budget of 19. 2 MECU. 26 of these are interregional cooperation projects with a total budget of 15. 9 MECU. There are two pilot projects where the financial allocation is specifically for the Portugese regions and this budget amounts to 3. 3 MECU. A table sent direct to the Honourable Member and to the Parliament(cid:146)s secretariat gives a complete list of the approved projects and the breakdown of resource allocation. In addition there are several programmes involving Portugal that are nearing finalization such as RECITE II, ECOS-Ouverture, and pilot actions in spatial planning. Further information in relation to these programmes will be published in due course. (1) OJ L 193, 31. 7. 1993. (98/C 158/119) WRITTEN QUESTION P-3355/97 by Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) to the Commission (15 October 1997) Subject: Child slavery in Africa Human rights groups in Togo and Nigeria, Amnesty International and Anti-Slavery International have all recently issued reports claiming that child slavery in Africa is booming. Children from villages in the poorest regions are kidnapped or bought from their parents to be sold as slaves; they are normally used as house servants, goatherds, soldiers or prostitutes. Their living conditions are frequently subhuman. What is the Commission(cid:146)s reaction to this situation? Has it adopted or does it plan to adopt, in cooperation with the governments of the countries affected, any measures to improve the situation?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3208/97 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS al Consiglio. Abolizione delle zone franche nell'UE

eurovoc_concepts:
customs regulations
duty-free sale
economic consequence
free zone
job cuts

text: C 158/60 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 Per quanto riguarda l’ammissibilita‘ di tali investimenti, la Commissione potrebbe di conseguenza rispondere solo in maniera generale, ossia affermando che potrebbe essere accordata una priorita‘ a investimenti relativi ai prodotti dell’agricoltura biologica a norma del regolamento (CEE) n. 2092/91, relativo al metodo di produzione biologico di prodotti agricoli e all’indicazione di tale metodo sui prodotti agricoli e sulle derrate alimentari, sempre che tali prodotti non siano interessati dalle esclusioni previste dalla suindicata decisione della Commissione 94/173/CE. (1) GU L 142 del 2. 6. 1997. Questo regolamento costituisce la riformulazione del regolamento (CEE) n. 866/90 al quale si riferisce l’onorevole parlamentare. (98/C 158/75) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3208/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) al Consiglio (15 ottobre 1997) Oggetto: Abolizione delle zone franche nell(cid:146)UE Come e‘ noto, tra meno di due anni si e‘ deciso di abolire le zone franche nell(cid:146)UE, decisione dalla quale si attendono notevoli ripercussioni economiche anche sotto il profilo dell(cid:146)occupazione. Puo‘ il Consiglio dire se e‘ stato condotto uno studio preciso sulle ripercussioni economiche conseguenti all(cid:146)abolizione delle zone franche, come pure sulla quantita‘ di posti di lavoro che saranno persi, direttamente o indirettamente, per di piu‘ in un periodo in cui il problema della disoccupazione si rivela particolarmente grave nell(cid:146)UE? Risposta (20 gennaio 1998) La Comunita‘ non ha l(cid:146)intenzione di abolire le zone franche di cui agli articoli 166-181 del codice doganale comunitario (regolamento (CE) n. 2913/92 del Consiglio › GU L 302 del 19. 10. 1997). Il quesito posto riguarda probabilmente la soppressione delle vendite esenti da imposta dopo il 30 giugno 1999 e il Consiglio invita l(cid:146)Onorevole Parlamentare a riferirsi all(cid:146)interrogazione scritta n. 1515/97 e alle risposte alle interrogazioni orali H-0133/97, H-0508/97 e H-0707/97. (98/C 158/76) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3210/97 di Nikitas Kaklamanis (UPE) alla Commissione (16 ottobre 1997) Oggetto: Ferrovia sotterranea a Salonicco Un grande dibattito e‘ in corso in Grecia sull(cid:146)eventuale costruzione di una ferrovia sotterranea nella zona settentrionale del porto di Salonicco. Recentemente e‘ stata annunciata la sospensione dei lavori di costruzione dopo che la Commissione europea aveva avvisato che vengono violati i regolamenti che obbligano a pubblicizzare gli appalti per le opere pubbliche all(cid:146)interno dell(cid:146)UE. Puo‘ la Commissione far conoscere la sua posizione ufficiale sulla questione della costruzione della ferrovia sotterranea di Salonicco, come pure precisare quali sono le sue obiezioni riguardo alla realizzazione di tale opera? Risposta data dal Sig. Monti in nome della Commissione (8 dicembre 1997) La procedura di aggiudicazione dell’appalto per la concessione della metropolitana di Salonicco e‘ stata oggetto di una denuncia attualmente all’esame della Commissione, che sta valutando se essa si sia svolta conformemente alle disposizioni della direttiva 93/37/CEE che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di lavori (1) e del trattato CE. In particolare, la Commissione intende accertare se le offerte dei candidati accolte per la fase di trattativa rispettano i requisiti del capitolato d(cid:146)oneri, sia a livello tecnico che economico e finanziario


title: 97/734/EC: Commission Decision of 15 October 1997 amending Decision 97/107/EC authorizing methods for grading pig carcases in Belgium (Only the French and Dutch texts are authentic)

eurovoc_concepts:
Belgium
carcase
classification
meat processing industry
pigmeat

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3326/97 by Antonios TRAKATELLIS to the Commission. Greek Community Support Framework: the Egnatia Road and Thessaloniki Underground projects

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
carry-over of appropriations
road building
road network
road transport
trans-European network
transport policy
underground railway
urban construction

text: C 117/174 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 4. 98 (98/C 117/237) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3326/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antonios Trakatellis (PPE) (15. lokakuuta 1997) Aihe: Yhteiso¤n tukikehys Kreikassa: Egnatian tiehanke ja Tessalonikin maanalaishanke Toiseen yhteiso¤n tukikehykseen sisa¤ltyviin kreikkalaisiin hankkeisiin ajanjaksolla 1994 › 1999 kuuluu Egnatian tien rakentaminen, jolla on strategisesti huomattava merkitys Euroopan laajuisten verkkojen kehittymiselle Kreikassa ja Euroopan unionissa. Samoin siihen kuuluu Tessalonikin maanalainen, joka on ta¤rkea¤ hanke, jonka tarkoituksena on lievitta¤a¤ ta¤ma¤n yli miljoonan asukkaan kaupungin vakavia liikenne- ja ympa¤risto¤ongelmia. Yhteiso¤n tukikehyshankkeiden monien kehityshankkeiden ja › ohjelmien toteuttamiseen liittyva¤sta¤ viivytyk- sesta¤ johtuen Kreikassa on maan hallitus esitta¤nyt ehdotuksia ma¤a¤ra¤rahojen siirrosta ohjelmien va¤lilla¤. On muun muassa ehdotettu yli 100 biljoonan drakhman siirtoa Egnatian tiehankkeesta ja 27 biljoonan drakhman siirtoa Tessalonikin maanalaishankkeesta. Aikooko komissio siirta¤a¤ na¤ille ta¤rkeille hankkeille varattuja varoja ja jos na¤in on, milla¤ perusteilla? Kreikalla on katkera kokemus siita¤, etta¤ myo¤ha¤stynytta¤ hanketta ei koskaan toteuteta. Miten komissio aikoo suhtautua Kreikan hallituksen aikomukseen siirta¤a¤ varoja, mika¤ pohjimmiltaan tarkoittaa Tessalonikin maanalaishankkeen loppua? Egnatian tiehanke on jo aloitettu ja se on parhaillaan ka¤ynnissa¤. Miten komissio suhtautuu ma¤a¤ra¤rahojen siirtopyynto¤o¤n, joka viiva¤stytta¤a¤ sen toimeenpanoa? Eiko¤ komissio ole samaa mielta¤ siita¤, etta¤ ma¤a¤ra¤rahojen siirto pohjimmiltaan kumoaa sen strategisen ja taloudellisen hyo¤dyn, joka olisi voinut olla tuloksena Egnatian tien valmistumisesta ajanjaksolla 1994 › 1999, jota ta¤ten lyka¤ta¤a¤n epa¤ma¤a¤ra¤iseksi ajaksi? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (7. marraskuuta 1997) Komissio vahvistaa saaneensa Kreikan viranomaisilta esityksen, johon sisa¤ltyy muun muassa yhteiso¤n toisessa tukikehyksessa¤ Egnatia-va¤yla¤n rakentamiseen varatuista varoista 100 miljardin drakman (noin 330 miljoonan ecun) ja Thessalonikin metroon varatuista varoista 27 miljardin drakman (noin 90 miljoonan ecun) siirta¤minen muihin hankkeisiin. Thessalonikin metrohankkeen ma¤a¤ra¤rahojen siirta¤misen osalta komissio on jo kantansa esitta¤nyt vastauksessaan suulliseen kysymykseen H-741/97 parlamentin lokakuun 1997 ta¤ysistunnon kyselytunnilla (1). Komissio on jo ilmoittanut Kreikan viranomaisille suhtautuvansa Egnatia-hankkeeseen esitettyjen ma¤a¤ra¤rahojen va¤henta¤miseen suurella varauksella. Komission ka¤ytetta¤vissa¤ olevien tietojen mukaan ta¤ma¤ hanke saatettaisiin saada loppuun jo nykyisen yhteiso¤n tukikehyksen aikana ka¤ytta¤ma¤lla¤ hankkeeseen sille osoitetut varat. (1) Parlamentin keskustelut (lokakuu 1997). (98/C 117/238) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3327/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jessica Larive (ELDR) (15. lokakuuta 1997) Aihe: Amerikkalaisessa Cassini-satellitissa olevan plutoniumin aiheuttama terveysriski (cid:148)Algemeen Dagbladissa(cid:148) 27. syyskuuta 1997 olleen uutisen mukaan amerikkalainen Cassini-satelliitti on tarkoitus la¤hetta¤a¤ 34 kilogramman plutoniumlastissa avaruuteen 13. lokakuuta 1997. Alankomaiden (cid:148)Vereniging amerikkalaiset virkaveljet voor gezondheidszorg en vredesvraagstukken(cid:148) samoin kuin era¤a¤t


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3208/97 do Deputado Nikitas KAKLAMANIS ao Conselho. Supressão das lojas francas na UE

text: C 158/60 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 A Comissa(cid:152)o so· poderia responder, por conseque(cid:136)ncia, de uma forma geral, no que se refere a‘ seleccionabilidade dos investimentos em questa(cid:152)o, a saber, que poderia conceder-se prioridade a investimentos relativos aos produtos resultantes da agricultura biolo·gica, em conformidade com o Regulamento (CEE) no 2092/91 relativo ao modo de produ(cid:231)a(cid:152)o biolo·gico de produtos agr(cid:14)·colas e a‘ sua indica(cid:231)a(cid:152)o nos produtos agr(cid:14)·colas e nos ge·neros aliment(cid:14)·cios, sob a reserva, no entanto, de que na(cid:152)o sejam abrangidos pelas excluso(cid:152)es previstas pela Decisa(cid:152)o 94/173/CE da Comissa(cid:152)o. (1) JO L 142 de 2. 6. 1997. Este regulamento constitui a remodela(cid:231)a(cid:152)o do Regulamento (CEE) no 866/90, referido pelo Sr. Deputado. (98/C 158/75) PERGUNTA ESCRITA E-3208/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) ao Conselho (15 de Outubro de 1997) Objecto: Supressa(cid:152)o das lojas francas na UE Como e· sabido, foi decidido a supressa(cid:152)o, dentro de menos de dois anos, das lojas francas na UE. Esta decisa(cid:152)o ira· ter importantes conseque(cid:136)ncias econo·micas o mesmo acontecendo ao n(cid:14)·vel do emprego. Pergunto ao Conselho se existe algum estudo preciso sobre os efeitos econo·micos da supressa(cid:152)o das lojas francas bem como sobre o nu·mero de postos de trabalho perdidos, directa e indirectamente, e isto num momento em que o problema do desemprego e· particularmente agudo na UE. Resposta (20 de Janeiro de 1998) A Comunidade na(cid:152)o tenciona suprimir as zonas francas que constam dos artigos 166o a 181o do Co·digo das Alfa(cid:136)ndegas Comunita·rias (Regulamento (CE) no 2913/92 do Conselho › JO L 302 de 19. 10. 1997). A pergunta apresentada diz seguramente respeito ao desaparecimento das vendas francas depois de 30 de Junho de 1999 e o Conselho solicita ao Senhor Deputado que consulte a resposta a‘ pergunta escrita no 1515/97 bem como as respostas a‘s questo(cid:152)es orais nos H-0133/97, H-0508/97 e H-0707/97. (98/C 158/76) PERGUNTA ESCRITA E-3210/97 apresentada por Nikitas Kaklamanis (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Outubro de 1997) Objecto: Metropolitano de Salo·nica Tem levantado grande celeuma na Gre·cia a eventualidade da constru(cid:231)a(cid:152)o de uma linha de metropolitano na zona norte do porto de Salo·nica. Ultimamente foi noticiado que os trabalhos foram interrompidos na seque(cid:136)ncia de uma nota da Comissa(cid:152)o segundo a qual estava a ser violada a legisla(cid:231)a(cid:152)o que regulamenta os contratos de obras pu·blicas na UE. Pergunto qual a posi(cid:231)a(cid:152)o oficial da Comissa(cid:152)o sobre a constru(cid:231)a(cid:152)o do metropolitano de Salo·nica bem como em que residem exactamente as suas objec(cid:231)o(cid:152)es a‘ realiza(cid:231)a(cid:152)o desta obra. Resposta dada pelo Comissa·rio Monti em nome da Comissa(cid:152)o (8 de Dezembro de 1997) O processo de atribui(cid:231)a(cid:152)o do contrato de concessa(cid:152)o do metropolitano de Salo·nica foi objecto de uma queixa que esta· actualmente a ser examinada pela Comissa(cid:152)o para verificar se o processo de adjudica(cid:231)a(cid:152)o se desenrolou em conformidade com a Directiva 93/37/CEE do Conselho, de 14 de Junho de 1993, relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o dos processos de adjudica(cid:231)a(cid:152)o de empreitadas de obras pu·blicas (1) e com o Tratado CE e, especialmente, se as propostas dos proponentes seleccionadas para a fase das negocia(cid:231)o(cid:152)es respeitam as exige(cid:136)ncias do caderno de encargos do respectivo contrato, quer a n(cid:14)·vel te·cnico, quer a n(cid:14)·vel econo·mico e financeiro


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3312/97 von Helena TORRES MARQUES an die Kommission. Finanzierungen zugunsten von Folteropfern

text: 16. 4. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 117/173 4. Gibt es Empfehlungen, damit dieser Gruppe von Geisteskranken Teilzeitvertra¤ge angeboten werden, die sich dafu¤r eignen, ihre Fa¤higkeiten zu entwickeln, da sie eine Zunahme ihrer Angst verhindern? 5. Hat die Kommission Kenntnis davon, da(cid:223) oft bei Unterzeichnung eines Arbeitsvertrags die nichtbeitrag- spflichtigen Pensionen verloren gehen, wodurch, angesichts der Unsicherheit einer festen Arbeit, der Wunsch der Arbeitnehmer auf Wiedereingliederung aus Angst vor dem Verlust dieser Pension gebremst wird? Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (6. November 1997) Im Jahr 1966 waren Haushaltsmittel von 5 MioEcu fu¤r grenzu¤berschreitende Ma(cid:223)nahmen zur Verbesserung der Lebensqualita¤t von Personen, die an neurodegenerativen Erkrankungen, insbesondere des Typs Alzheimer und verwandter Sto¤rungen, leiden, sowie fu¤r deren Pflegepersonal bereitgestellt worden. Im Rahmen einer Ausschreibung waren 26 Projekte zur Alzheimerkrankheit ausgewa¤hlt und finanziert worden, die eine Vielzahl von Themen abdeckten. Es gibt auf Gemeinschaftsebene kein Programm zur o¤ffentlichen Gesundheit, das der Pra¤vention von Geisteskrankheiten gewidmet ist. Im Rahmen des Aktionsprogramms der Gemeinschaft zur Gesundheitsfo¤rde- rung, -aufkla¤rung, -erziehung und -ausbildung innerhalb des Aktionsrahmens im Bereich der o¤ffentlichen Gesundheit (1) wurde der Fo¤rderung der geistigen Gesundheit Priorita¤t eingera¤umt. Sie za¤hlt zu den acht Gesundheitsthemen, auf die sich dieses Programm konzentriert. In der Mitteilung der Kommission (2) u¤ber ein Aktionsprogramm der Gemeinschaft betreffend die Verhu¤tung von Verletzungen innerhalb des Aktionsrahmens der o¤ffentlichen Gesundheit, wird Selbstmord als eines von fu¤nf Hauptthemen behandelt. Es gibt auf Gemeinschaftsebene keine Vorkehrungen oder Empfehlungen zur Wiedereingliederung von psychisch Kranken ins Erwerbsleben. In einer zuku¤nftigen Mitteilung zur Bescha¤ftigungssituation von Personen mit Behinderungen wird der U¤ bergang ins Erwerbsleben, einschlie(cid:223)lich der Fragen im Zusammenhang mit nichtbeitragspflichtigen Pensionen und festen Arbeitsverha¤ltnissen auf dem freien Arbeitsmarkt, gepru¤ft werden. Fu¤r das Jahr 1997 wurden Mittel in Ho¤he von 11,8 MioEcu fu¤r vorbereitende Ma(cid:223)nahmen der Zusammenarbeit bereitgestellt, um die Chancengleichheit von Behinderten zu fo¤rdern, und insbesondere um die Aktivita¤ten von Nichtregierungsorganisationen und Vereinigungen, die von Personen mit Behinderungen gegru¤ndet wurden, zu unterstu¤tzen. Im April 1997 war eine Aufforderung zur Einreichung von Angeboten vero¤ffentlicht worden. Bisher kamen 128 Projekte in die Vorauswahl, davon beziehen sich 13 Projekte auf psychisch gesto¤rte Personen (1) Beschlu(cid:223) Nr. 645/96/EG, ABl. L 95 vom 16. 4. 1996. (2) Dok. KOM(97) 178 endg. (98/C 117/236) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3312/97 von Helena Torres Marques (PSE) an die Kommission (15. Oktober 1997) Betrifft: Finanzierungen zugunsten von Folteropfern Die Europa¤ische Kommission billigte die Finanzierung von 27 Vorhaben und Programmen zur weltweiten Rehabilitation von Folteropfern im Rahmen einer Gemeinschaftsstrategie zur Fo¤rderung der Menschenrechte und der Demokratie. Die Kommission wird gebeten anzugeben, ob einige dieser Programme fu¤r Folteropfer in Osttimor bestimmt sind. Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (31. Oktober 1997) Die Kommission teilt der Frau Abgeordneten mit, da(cid:223) keines der 27 Projekte, die die Kommission im Rahmen der Unterstu¤tzung von Rehabilitationszentren fu¤r Folteropfer (Haushaltsposten B7-7070) am 11. Juni 1997 genehmigte, fu¤r Ost-Timor bestimmt ist


title: 97/734/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 15ης Οκτωβρίου 1997 για τροποποίηση της απόφασης 97/107/ΕΚ για την έγκριση μεθόδων ταξινόμησης των σφαγίων χοίρων στο Βέλγιο (Τα κείμενα στη γαλλική και την ολλανδική γλώσσα είναι τα μόνα αυθεντικά)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3312/97 del Helena TORRES MARQUES a la Comisión. Subvenciones a víctimas de torturas

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/173 4. ¿Existen recomendaciones para que los contratos a tiempo parcial se ofrezcan a estos colectivos de enfermos mentales, ya que son ido·neos para permitir el desarrollo de sus capacidades porque previenen los aumentos de ansiedad? 5. ¿Conoce la Comisio·n el hecho de que muchas veces, al firmar un contrato laboral, se pierden las pensiones no contributivas, con lo cual, ante la falta de seguridad de un trabajo estable, se frena el deseo de insercio·n de los trabajadores por miedo a perder esa pensio·n? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (6 de noviembre de 1997) En 1996 se asigno· un presupuesto de 5 millones de ecus para actividades transnacionales destinadas a mejorar la calidad de vida de las personas que padecen enfermedades neurodegenerativas, en particular del tipo Alzheimer (DAT) y trastornos afines, as(cid:14)· como la de aque·llas que les atienden a t(cid:14)·tulo no profesional. Tras una convocatoria de propuestas, se seleccionaron para financiacio·n 26 proyectos sobre la enfermedad de Alzheimer que cubr(cid:14)·an una gran variedad de aspectos. No existe ningu·n programa comunitario de salud pu·blica para la prevencio·n de las enfermedades mentales. Sin embargo, en el programa de accio·n comunitario de promocio·n, informacio·n, educacio·n y formacio·n en materia de salud en el marco de la accio·n en el a·mbito de la salud pu·blica (1), la promocio·n de la salud mental ocupa un lugar prioritario, siendo uno de los ocho asuntos en los que se centra dicho programa. En la Comunicacio·n de la Comisio·n (2) relativa a un programa de accio·n comunitaria de prevencio·n de traumatismos en el contexto del marco de actuacio·n en el a·mbito de la salud pu·blica, el suicidio se cuenta entre los cinco temas principales. No existen disposiciones o recomendaciones comunitarias sobre la reinsercio·n en la vida activa de las personas con trastornos psicolo·gicos. No obstante, en una pro·xima comunicacio·n sobre el empleo de las personas con discapacidad, se estudiara· el tema de la transicio·n al empleo, incluida la cuestio·n del efecto de la percepcio·n de una pensio·n no contributiva y del hecho de tener un empleo estable en el mercado abierto de trabajo. En 1997 se ha destinado un presupuesto de 11,8 millones de ecus a medidas preparatorias de coordinacio·n para fomentar la igualdad de oportunidades de las personas con discapacidad, y en especial para apoyar actividades de organizaciones y asociaciones no gubernamentales integradas por personas con discapacidad. En abril del presente an(cid:152)o se realizo· una convocatoria de propuestas y de las 128 que resultaron preseleccionadas para financiacio·n, 13 son proyectos destinados a las personas con trastornos psicolo·gicos. (1) Decisio·n no 645/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, DO L 95 de 16. 4. 1996. (2) COM(97)178 final. (98/C 117/236) PREGUNTA ESCRITA P-3312/97 de Helena Torres Marques (PSE) a la Comisio·n (15 de octubre de 1997) Asunto: Subvenciones a v(cid:14)·ctimas de torturas La Comisio·n Europea ha aprobado subvenciones a 27 proyectos y programas para la rehabilitacio·n de las v(cid:14)·ctimas de torturas en todo el mundo, en el marco de una estrategia de promocio·n de los derechos humanos y de la democracia. ¿Puede indicar la Comisio·n si alguno de estos programas se destina a Timor oriental? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (31 de octubre de 1997) La Comisio·n informa a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a de que no hay proyectos para Timor oriental entre los 27 proyectos aprobados por la Comisio·n el 11 de junio de 1997 en el marco del apoyo en favor de centros de rehabilitacio·n para las v(cid:14)·ctimas de torturas (l(cid:14)·nea presupuestaria B7-7070)


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle -Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi

eurovoc_concepts:
EU production
EU programme
electrical energy
energy policy
heating

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 10. 1997 KOM(97) 514 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Yhteisön strategia yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi Sisällysluettelo 1. Miksi yhteisö on laatinut strategian yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa varten 2. Nykyiset yhteisön toimenpiteet yhdistetyn lämmön ja sähkön tukemiseksi 3. Yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön ja -jäähdytyksen esteet 4. Euroopan unionin strategia yhdistettyä lämmön ja sähköntuotantoa varten 4. 1 Strategian tavoitteet 4. 2 Yhdistetty lämpöjä sähkö sekä ympäristö 4. 3 Suurempi rahoitusosuus EU:n ohjelmista yhdistetylle lämmölle ja sähkölle 4. 4 Teollisuuden kanssa neuvoteltavat ohjelmat ja teknologian hankinta 4. 5 Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto ja yhteistyö 4. 6 Euroopan unionin energiamarkkinoiden vapauttamisen vaikutus yhdistettyyn lämpöön ja sähköön sekä kaukolämpöön 4. 7 Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin 4. 8 Rahoitus 5. Päätelmät 6. Viitteet Liitteet 1. Yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon yleiset periaatteet 1. 1. Yhdistetyn lämmön ja sähkön kuvaus 1. 1. 1 Yhdistetty lämpö ja sähkö teollisuudessa 1. 1. 2 Kaukolämpö ja yhdistetty lämpö ja sähkö 1. 1. 3 Asuntokäyttöjä kaupallinen käyttö 1. 2. Yhdistettyyn lämpöön ja sähköön liittyvät taloudelliset näkökohdat 2. Yhdistetty lämpöjä sähkö EU:n jäsenvaltioissa 1. MIKSI YHTEISÖ ON LAATINUT STRATEGIAN YHDISTETTYÄ LÄMMÖN JA SÄHKÖN TUOTANTOA VARTEN l 1. Valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka"2 komissio sitoutui esittämään strategian, joka tarjoaisi johdonmukaisen lähestymistavan yhdistetyn sähkön edistämiseksi Euroopan unionissa. Tämän aloitteen lämmön tarkoituksena on varmistaa tarvittava yhteistyö yhteisön, sen jäsenvaltioiden sekä sähkön ja lämmön tuottajien ja kuluttajien välillä tämän ympäristöä ja energiaa säästävän teknologian kehittämisen esteiden poistamiseksi. ja 2. Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos on haaste meille kaikille. Valmistellakseen Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen puitteissa järjestettävää kolmatta sopimuspuolten kokousta Kiotossa vuoden 1997 joulukuussa neuvosto vahvisti neuvottelukannaksi, että teollistuneet maat pyrkivät 15 prosentin vähennykseen tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjen osalta vuoteen 2010 mennessä ja ainakin 7,5 prosentin vähennykseen vuoteen 2005 mennessä verrattuna vuoden 1990 tasoihin. Päästöjen nykysuuntaus, joka perustuu nykyisten politiikkojen ja toimenpiteiden soveltamiseen, merkitsisi C02- päästöjen lisääntymistä noin kahdeksalla prosentilla vuoteen 2010 mennessä, mikä tarkoittaa, että tosiasiallisesti tarvittaisiin 23 prosentin vähennys. Useilla politiikan alueilla tarvitaan huomattavia ponnistuksia, erityisesti energian tuotannossa ja käytössä, komission tiedonannossa "EU:n lähestymistapa Kioton kokousta varten"3 todettiin. ilmastonmuutosta äskettäisessä koskevassa kuten 3. Koska energian tehokas käyttö vähentää saasteiden (CO2, S02, N20, jne. ) päästöjä ilmakehään, sitä pidetään tärkeimpänä yksittäisenä tämän alan tavoitteena EU:n C02-päästöjen tasapainottamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Yhdistetty lämmön ja sähkön tuotanto on yksi niitä harvoja tekniikoita, joiden avulla voidaan saavuttaa merkittäviä tuloksia energiatehokkuudessa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä Euroopan unionissa,4 ja se voi vaikuttaa myönteisesti EU:n ympäristöpolitiikkaan. Arvioiden mukaan ja lämmön ja sähkön erilliseen tuotantoon verrattuna C02-päästöt vähenevät 132 kg:sta 909 kg:aan tuotettaessa yksi MWh sähköä sähkön ja lämmön yhteistuotannossa keskiarvon ollessa 500 kiloa vähemmän C02:a MWh:a kohti. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että yhdistetyn lämmön ja ympäristönsuojelua koskevat ongelmamme. sähkön kehittäminen ratkaisee kaikki energiahallintoa ja 1 Yhdistetty lämmön ja voiman tuotanto on käsite, joka tarkoittaa samaa kuin yhteistuotanto (cogeneration) 2 Energiapolitiikkaa koskeva valkoinen kirja, KOM(95) 682 lopullinen, 13. 12. 95 3 KOM (97) 481 lopull. , 1. 10. 97 4 Biomassan mahdollinen ja raakapolttoainelähteenä sähkövoimaloista entistäkin ympäristöä säästävämpiä. Maakaasun käytöllä polttoaineena hiilen tai öljyn asemesta on myös myönteinen ympäristövaikutus. tekee yhdistetyistä lämpö käyttö - 3- Eri tutkimuksissa5,6 arvioidaan yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon tekniseksi maksimituotantokyvyksi 15 jäsenvaltion EU. ssa 900 - 1 000 TWh vuodessa, joka on noin neljä kertaa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa vuonna 1994 tuotetun sähkön määrä ja edustaa 40 prosenttia yhteisön vuotuisesta sähkön kokonaistuotannosta vuonna 1994. Karkeiden arvioiden mukaan hyödyntämällä tämä potentiaali ja korvaamalla nykyiset sähkön ja lämmön tuotantolaitokset C02- päästöjä voitaisiin vähentää 300 Mt:lla vuodessa eli yhdeksällä prosentilla 15 jäsenvaltion EU:n 3 457 Mt:n kokonaismäärästä vuonna 2010 ("perinteisen viisauden sähkön markkinaosuus EU:ssa (ilmaistuna yksityisten ja julkisten sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten osuutena sähkön kokonaistuotannosta) laski vuosien 1974 - 1990 aikana. Euroopan unionin yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden sähköntuotanto on huolestuttavan vähäistä ja vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa eli yhdestä prosentista 40 prosenttiin. Tämä negatiivinen suuntaus on kääntynyt päinvastaiseksi vasta viime vuosina. skenaario")7. Tästä huolimatta yhdistetyn lämmön ja % of total gross electricity generation by CHP in the EU. 40% 30% 20% 10% o% B DK -B8L GR JBBB- IRL IT NL PO UK FIN SWE AUS EU 5. EU:n uusilla aloitteilla muovataan nyt Euroopan energiateolhsuuden tulevia rakenteita ja tehtäviä. Muuttuva säännöskehys luo yhdistetylle lämmölle ja sähkölle uuden tilanteen, jossa hinnat ovat epävakaampia ja ympäristöön kohdistuvat huolet suurempia kuin ennen. Energiateolhsuuden muuttuvassa tilanteessa yhdistetyn lämmön ja sähkön osuuden pitäisi olla enemmän kuin marginaalinen, ja on hyvin tärkeätä, että pyrkimykset yhdistetyn lämmön ja sähkön teollisuuden uutta dynamiikkaa. Komissio on edistämiseksi noudattaisivat neuvoston kanssa täysin samaa mieltä8 siitä, että yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa olisi edistettävä toimenpiteenä, jolla "suojellaan ympäristöä ja vähennetään energiariippuvuutta tyydyttävillä taloudellisilla ehdoilla". Se on myös DEA Sigurd Lauge Petersen, 2. 06. 97 Regulation and Energy Conservation; the case of Combined Heat and Power in the EU. Situation and Prospects [Sääntely ja energian säästö; yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva kysymys EU:ssa. Tilanne ja tulevaisuudennäkymätl. Chris Hendriks & et ai. , huhtikuu 1995 Euroopan energia vuoteen 2020. Skenaario-lähestymistapa. EY, kevät 1996 Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin energiapolitiikkaa koskevasta vihreästä kirjasta EYVLC 327, 7. 12. 95 -4. samaa mieltä kuin parlamentti kannassaan9, jonka mukaan yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa koskeva tiedonanto on julkaistava mahdomsimman nopeasti ja jäsenvaltioita kannustettaisiin käyttämään sähkön ja lämmön yhteistuotantoa ja poistamaan jäljellä olevat esteet. 6. Tämän tiedonannon tarkoituksena on ehdottaa EU:n energiapolitiikan yh lämmön ja sähkön teydessä strategiaa, jolla helpotetaan yhdistetyn sen osuuden kasvattamista Euroopan kehittämistä Euroopassa energiamarkkinoilla energiaa ja ympäristöä säästävänä lämmön ja sähkön strategian on tuotantojärjestelmänä. Komissio uskoo, että perustuttava toimenpiteiden toisiaan asianmukaiseen yhdistelmään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla. Sen on myös oltava yhdenmukainen yhteisön eri politiikkojen kanssa, joihin se mahdollisesti vaikuttaa, ja jotka on otettava huomioon tässä strategiassa. tämän vahvistavien ja 2. NYKYISET YHTEISÖN TOIMENPITEET YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN TUKEMISEKSI 2. 1 Lainsäädännölliset toimenpiteet 7. Yhteisö on edistänyt yhdistettyä lämpöä ja sähköä vuodesta 1974 lähtien, jolloin asetettiin teollisuuden asiantuntijaryhmä tutkimaan mahdollisuuksia parantaa lämpövoimalaitosten muuntotehoa. Ryhmän ehdotuksen perusteella annettiin 25 päivänä lokakuuta 1977 neuvoston suositus (77/714/ETY), jolla jäsenvaltioita kehotettiin perustamaan neuvoa-antavia elimiä tai komiteoita, joiden tehtävänä olisi: a) esittää kantansa kaikista toimenpiteistä, jotka todennäköisesti johtaisivat sähkön ja lämmön tuotantotehon lisääntymiseen, h) selvittää yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisen muut kuin tekniset esteet ja poistaa ne, c) edistää yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa ja lämmönsihtojärjestehniä. Lähes kaikki valtiot ovat perustaneet tällaiset neuvoa-antavat elimet. Ne ovat pyrkineet edistämään yhdistettyä sähkön- ja lämmöntuotantoa, vaikka tilanne on ollut vaikea, koska energiamarkkinat eivät ole vapaat, sähkönhinnat ovat alhaalla, eikä ympäristöongelmia oteta merkittävästi huomioon. 8. Vuoden 1988 marraskuussa annetussa toisessa neuvoston suosituksessa (88/6Il/ETY) käsiteltiin yhteistyön edistämistä julkisten sähkölaitosten ja omavaraisten sähköntuottajien kanssa, jotka etupäässä käyttivät uusiutuvia polttoaineita, jätepolttoaineita ja yhdistettyä lämmön ja sähkön tuotantoa. Suosituksen päätarkoituksena oh poistaa oikeudelliset ja hallinnolliset esteet noudattamalla seuraavia periaatteita: 9 Kertomus energiapolitiikkaa koskevasta komission valkoisesta kirjasta, EP 217. 771 lopullinen • • • tuottajien energialaitosten velvollisuus ostaa omavaraisten julkisten ylijäämäenergia, tasapuoliset lupamenettelyt yksityisten omistamille voimalaitoksille, julkiset laitokset suorittavat maksut säästyneiden kustannusten periaatteen mukaisesti eli sekä polttoaine- että kapasiteettikustannusten perusteella, ja julkiseen verkkoon energiaa tuottavien tasavertainen kohtelu. • Vuoden 1992 heinäkuussa komissio esitti neuvostolle kertomuksen10 tämän suosituksen noudattamisesta. Yleispäätelmänä oli, että omavaraisten tuottajien ja julkisten energialaitosten välinen yhteistyö oh merkittävästi parantunut, mutta että yhä oh jäljellä rajoitteita, jotka ohsi poistettava, jotta yhdistetyn lämmön ja sähkön mahdollisuudet voitaisiin hyödyntää. Omavaraisten tuottajien ja muiden sähköä tuottavien laitosten välisiä suhteita ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamisen hitautta pidettiin suurimpina yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittymisen esteinä. 9. Energiaperuskirjasta tehdyllä sopimuksella sovitaan energia-alan yhteistyöstä ja kaupasta sopimuspuolien kesken. Sopimus koskee muun muassa energian siirtoa, energiatehokkuutta ja ulkomaisia sijoituksia energialaitoksiin. Energiatehokkuutta koskevan pöytäkirjan täytäntöön panolla luodaan osaltaan puitteet yhdistetylle lämmön ja sähkön tuotannolle aUekirjoittajamaissa. Pöytäkirjassa mainitaan nimenomaisesti tuki yhdistetyn lämmön ja sähkön edistämiselle ja toimenpiteille kaukolämmityksen tehokkuuden lisäämiseksi. 10. Sähkön sisämarkkinoiden vapauttamista koskeva direktiivi11 tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden antaa etusija yhdistetylle lämmölle ja sähkölle verkko-operaattorin päättäessä että maakaasun sisämarkkinoita koskevia yhteisiä sääntöjä koskeva uusi direktiivi, joka on neuvoston ja Euroopan parlamentin käsiteltävänä, lisää maakaasun saatavuutta kilpahukykyisemmillä hinnoilla ja näin edistää maakaasua käyttävien yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden taloudellista kannattavuutta. sähköntuotantolaitoksista. Oletettavaa on, 11. Komissio antoi 12 päivänä maahskuuta 1997 uuden ehdotuksen neuvoston direktiiviksi nimeltään "Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistaminen"12, ja siinä tarjotaan jäsenvaltioille mahdollisuus antaa veroetuja uusiutuville energialähteille ja sähkön tuotannon yhteydessä tuotetulle lämmölle. 2. 2 Teknologiset toimenpiteet 12. Energian säästö oh yksi tärkeimpiä aloja vuoden 1974 jälkeen aloitetuissa komission tutkimus- ja esittelyohjelmissa. JOULE- ja THERMIE-ohjelmissa, jotka ovat neljännen puiteohjelman muuta energiaa kuin ydinenergiaa käsittelevän osan tärkeimmät tutkimus- ja esittelyosat, tuettiin useita yhdistettyä lämpöä ja sähköä 10 SEC (92) 1411 lopullinen, 22. 7. 1992 11 Direktiivi 96/92/EY, EYVL L 27, 30. 01. 97 12 KOM (97) 30 lopullinen - 6- toimia. Näistä ohjelmista ensisijaisesti tuettuja aloja ovat olleet koskevia kaupunkialueiden lämmitys ja jäähdytys, lämmönsiirto, lämmön varastointi ja kaukolämmitys. THERMIE-ohjehnasta on tuettu esimerkiksi teollisuudessa ja palvelualoilla 37 esittelyhanketta noin 27 miljoonalla eculla vuosina 1990 - 1995. ja muita THERMIE-ohjehnasta on edistämistoimia. Tähän kuuluu Maxi-esitteiden ja -kertomusten julkaiseminen, tutkimukset NOx-päästöistä, yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja ohjelman edistämistilaisuudet. levittämistoimia tuettu myös tiedon 2. 3 Muut kuin teknologiset toimenpiteet 13. SAVE-ohjelman tarkoituksena on edistää energiatehokkuutta energiapohittisilla toimenpiteillä, jäsenvaltioiden energiatehokkuuteen tähtääviä infrastruktuureja tukevilla koehankkeilla, sekä kattavalla tiedotusohjelmalla. SAVE I -ohjelmasta on tuettu 12 yhdistettyä lämmön- ja sähköntuotantoa koskevaa hanketta. Ne ovat käsittäneet pääasiassa tutkimuksia yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon toteuttamisen esteistä. Niissä on ollut tarkoitus selvittää, miten markkinoiden tehokkaan toiminnan muut kuin tekniset esteet voitettaisiin, ja levittää tätä tietoa. SAVE on myös EUROSTATin välityksellä tukenut yhdenmukaisten tilastojen kokoamista 15 jäsenvaltion yhdistetyn lämmön ja sähkön kehityksestä. 14. Energia ja ympäristö ovat olleet ensisijaisia aloja PHARE- ja TACIS-ohjelmissa, joista tuetaan myös energiatehokkuutta edistäviä toimenpiteitä ja yhdistettyä lämpöä ja sähköä Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Uusissa itsenäisissä valtioissa. ollut nykyisten PHARE-ohjelman on kaukolämpöjärjestelmien Itä-Euroopan maiden kaupungeissa. tavoitteena ja parantaminen Keski- ensisijaisena osalta toteutetaan useita energiahankkeita Uusissa itsenäisissä TACIS-ohjelmassa vakioissa, joita tuettiin 228 miljoonalla eculla vuosina 1991 - 1995. Tämän ohjelman ensisijaisia aloja ovat energiansäästömenetelmät ja yhteistyö kuntien kanssa kaukolärnpöjärjestelmien arvioimiseksi. 15. SYNERGIA-ohjelmasta rahoitettiin yhdistettyä lämpöä ja sähköä tukevia toimia neljässä Latinalaisen Amerikan maassa. Aasian kanssa toteutettavan taloudellisen yhteistyön puitteissa käynnistettiin hanke teollisen lämmön ja sähkön tuottamiseksi biomassasta tai jätteistä. Lisäksi Euroopan investointipankki rahoitti useita yhdistettyä lämpöä ja sähköä tukevia hankkeita EU:ssa sekä Keski- ja Itä- Euroopan maissa. Vuosina 1992 - 1996 pankki myönsi yksittäisille yhdistetyille lämpö- ja sähkövoimaloille lainoja yhteensä 1 195 miljoonaa ecua. 16. Kaikki nämä toimenpiteet täydensivät yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistäviä kansallisia politiikkoja. Oheisessa liitteessä on kuvaus yhdistetystä lämmön- ja sähköntuotannosta ja sen kehittämisestä Euroopassa. 7- 3. YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN SEKÄ KAUKOLÄMMÖN JA -JÄÄHDYTYKSEN ESTEET 17. Cogen Europe laati katsauksen yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisen esteistä EU:n jäsenvaltioissa vuonna 1995, ja SAVE-ohjelmassa laadittiin myös tällainen katsaus13. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto kertomuksen tärkeimmistä kohdista sekä muusta tällä alalla tehdystä tutkimuksesta. Tarkasteltaessa seikkoja, jotka vaikuttavat yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon kehitykseen kussakin jäsenvaltiossa, havaitaan tämän kehityksen olevan hyvin monivivahteinen. Erilaisissa riippuvat energiajärjestelmän rakenteesta, lämmön ja sähkön kysynnän laadusta, jne. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden hallitukset ovat luoneet hyvin erilaisia lähestymistapoja. talousjärjestelmissä esteitä. Nämä esiintyy erilaisia 18. Tärkein tekijä kaikissa tapauksissa on yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva kansallinen politiikka. Tanskan, Suomen ja Alankomaiden tapaukset osoittavat, että kestävällä yhteensovitetulla politiikalla voidaan menestyksellisesti poistaa yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon lisäämisen esteet ja luoda suotuisat puitteet sen kehittämiselle. 19. Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten suhde energjamarkkmoihin on vielä tärkeämpi tekijä. Riippumattomalla yhteistuotantoyrityksellä on kolmenlaiset suhteet energian kantaverkkoon. Ensiksi se ostaa sähköä kantaverkosta voidakseen toimittaa kuormituspiikkiensä energian tai myydäkseen ostamansa sähkön itse tuottamansa sähkön sijasta silloin kun se on taloudellisesti edullista tiettyinä aikoina. Toiseksi se myy ylituotantonsa kantaverkkoon. Kolmanneksi se ottaa varasähköä kantaverkosta, kun oma laitos on poissa käytöstä. Useimmissa maissa näitä toimia ei ole säädelty siten, että rnppumattomille tuottajille taattaisiin tasavertainen kantaverkon käyttömahdollisuus. Ensimmäiseen kohtaan liittyen monilla alueilla on käytössä tyydyttävä käytäntö, jossa sovelletaan yleistariffia yhteistuotantolaitosten piikkikulutukseen ja lisäsähkön kulutukseen. Kriittinen kohta on kantaverkolle myydystä sähköstä saatava hinta, vaikka 'Vältettyjen kustannusten" periaate ongelma laajalta riippumattomille yhteistuotantolaitoksille on varasähkön saaminen kantaverkosta. Erityisesti varasähkön korkea hinta karkottaa teollisuuden ja kaupan investoijia yhdistetystä sähkön- ja lämmöntuotannosta. tunnustettu. Vaikein onkin 20. Erityyppisten esteiden ja niiden vaikutuksen arvioiminen on luonnollisesti subjektiivista. Kolme laajaa esteiden ryhmää on määritelty. Nämä ovat: luokittelu The Barriers 13 ja sähköntuotannon esteet Euroopassa]. Cogen Europe, toukokuu 1995. The European Cogeneration Review [Katsaus sähkön ja lämmön yhteistuotantoon Euroopassa], toukokuu 1997. to Combined Heat and Power in Europe. [Yhdistetyn lämmön- puuttuminen sopivien markkinointivälineiden Taloudelliset esteet. Näitä ovat esimerkiksi yhteistuotannolla tuotetun sähkön kohtuuttoman alhaiset \ientihinnat, kansallisen runkoverkon korkeat hinnat suloin, kun yhdistetty lämpö- ja sähkölaitos ei ole käytössä, maakaasun huono saatavuus kilpailukykyiseen hintaan ja käytettävien polttoaineiden (mm. maakaasu) korkeat hinnat, lyhytaikaiset sopimukset ja hinnan huono ennustettavuus, mistä aiheutuu lämpö- ja sähkölaitosten ja kaukolämpöverkkojen vaikeuksia yhdistettyjen rahoittamiselle, ulkoisten ympäristökustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, Sääntely esteet. Näitä ovat päästöjen ja suunnittelun sääntely, byrokraattiset, aikaa vievät tai kalliit menettelytavat toimilupien saamiseksi, jne. Institutionaaliset esteet. Näitä ovat laitosten asenne yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden verkkoon liittämiseen, viivästymiset ja avoimuuden puute lupien saannissa, jne. Vain hyvin harvoissa maissa on täysin vapaa pääsy sähköverkkoon; joissakin valtioissa pääsy tosin on mahdollista, mutta se on rajoitettua ja kahista. Päätelmänä vaikuttaa siltä, että yhdistetyn lämmön ja sähkön tuottajien sekä sähkön tuotantolaitosten välinen suhde on avaintekijöitä yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisessä Euroopassa. Esteet vapaalle pääsylle kantaverkkoon, riittämättömät maksut ylimäärän myynnistä kantaverkkoon ja korkeat tariffit varasähkölle (seisokkeja ja muuta lisätarvetta varten) ovat tärkeimmät tekijät, jotka estävät yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden kasvua edes osittain vapautuneilla eurooppalaisilla energiamarkkinoilla. 21. Tilannetta voidaan verrata jäsenvaltioiden välillä. Vaikuttaa siltä, että Ranskan ja Italian tilanteeseen vaikuttaa voimakkaasti nykyisten laitosten hallitseva asema markkinoilla. Tämä markkinavoima voitaisiin tietenkin valjastaa yhdistetyn lämmön ja sähkön eduksi, jos sääntelytilanne muuttuisi Nykytilanteessa se toimii uusien markkinoilletuUjoiden esteenä vääristämällä taloudellista tilannetta niin, että yhdistetty lämpö ja sähkö ei vaikuta taloudellisesti kiinnostavalta. Tämän tilanteen jossa vastakohtana voidaan esittää Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoiden vapauttaminen on saatettu loppuun ja monet näistä keinotekoisista esteistä on voitettu tai mitä on vähennetty. Yhdistynyt kuningaskunta on yleisesti suoriutunut keskitasoa huonommin yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämisessä, joskin suuntaus on viime vuosina merkittävästi muuttunut ja markkinat ovat kasvaneet. Syynä tähän on ollut markkinoiden vapautuminen poistaminen. Koska ympäristökustannukset eivät yleensä näy polttoaineveroissa, yhdistetty sähkön- ja lämmöntuotanto jää huonoon asemaan. Joskus verotus on rakenteellisesti epäedullinen. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa yhteistuotantolaitosten lämpöä verotetaan, mutta tavanomaisten sähkölaitosten hukkalämpöä ei veroteta. ja markkinaesteiden asteittainen tilanne, lähes lämmön yhteistuotannon markkinaosuudessa Muut erot sähkön ja liittyvät polttoaineyhm^ehniin, mutta koska joissakin sähköntuotannon muodoissa ei synny CCMa, sähkön ja lämmön yhteistuotannon alhaisen markkinaosuuden vaikutus kasvihuonekaasupäästöihin vaihtelee jäsenvaltioittain. Esimerkiksi Ruotsissa ja Ranskassa ydinenergia ja vesivoima eivät jätä paljon tilaa sähkön ja lämmön yhteistuotannon kehittämiselle. Kreikassa ja Portugalissa maakaasun huono saatavuus - se on tällä hetkellä paras polttoaine sähkön ja lämmön yhteistuotantoon - vaikeuttaa yhteistuotannon markkinaosuuden lisäämistä, vaikka yhteistuotannossa voidaan käyttää myös öljyä tai kiinteitä polttoaineita. 3. 1 Kaukolämmön ja -jäähdytyksen erityisesteet jotka myös joukko kuitenkin erityisesteitä, suuremmat kuin yhdistetyn 22. Edellä tarkastellut esteet vaikuttavat yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiseen. vaikuttavat On kaukolämpöjäijestehniin. Ensimmäinen niistä on taloudellinen. Koska lämpöä on siirrettävä pitkiä matkoja, kattavan kaukolämpöverkon asennuskustannukset ovat huomattavasti sähköjärjestelmän asennuskustannukset. Tämä tarkoittaa sitä, että kaukolämmön takaisinmaksuaika voi aikana kaukolämpöverkko tarvitsee vakaat markkinat tuottamalleen lämmölle, sen on varmistettava polttoaineen saanti kilpailukykyiseen hintaan, ja sen on oltava valmis tarjoamaan lämpöä suunnilleen samaan hintaan ja yhtä varmasti kuin kilpailevat lämmöntuottolaitokset. Voimakas kilpailu kaasun jakeluverkkojen kanssa voi myös vähentää halukkuutta investoida kaukolämpölaitoksiin. vuotta. Toiminnallisen yh kymmenen käyttöikänsä lämpö- olla ja 23. Energian kulutussuuntaukset osoittavat, että sähkön käyttö hsääntyy ja lämmöntuotannon markkinat taantuvat. Sähkönkulutus kasvaa kodinkoneiden ja tietotekniikan lisääntyneen käytön sekä teollisen automaation vuoksi, kun sitä lämmön kysynnän vastoin parantuneet rakennus- ja eristysnormit pitävät entisellään. Näissä olosuhteissa nykyisten kaukolämpöverkkojen kehittämisessä on yhä suurempia vaikeuksia. Uudet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalaitokset, joissa lämmön suhde sähkövoimaan olisi alhainen, voisivat olla tarpeen. Vaikuttaa siltä, että kaukolämpö kehittyy tulevaisuudessa niin, että entisiä verkkoja laajennetaan kohtuullisesti ja että kehitetään pienempiä järjestelmiä, joissa lämmön siirtomatkat ovat rajalliset. On tietysti välttämätöntä saada nämä laitokset vastaamaan mahdohlsimman hyvin lämmön kysyntää. Toisena kehitysvaihtoehtona saattavat olla pienet laitokset, joiden teho ohsi vain muutama MWC ja joita voitaisiin asteittain yhdistää lämpökuorman kasvaessa. 24. Toisiaan ja -jäähdytyslaitosten ilmasto-olot; pitemmät täydentävien kaukolämpö- kehittämisen avainkysymyksenä ovat paikalliset tai jäähdytysjaksot lyhentävät takaisinmaksuaika a. Kaukojäähdytyksen teknologia on melko uutta Euroopassa, eikä se ole vielä taloudellisesti riittävän edullista, jotta se voisi vallata suuren osan markkinoista. Suurten kaukojäähdytyslaitosten pääomakustannukset ovat korkeat energiansiirtoirifrastruktuurin osalta. Nykyisten tekniikoiden tehokkuus ja korkeat investointikustannukset rajoittavat tällä hetkellä kaukolämpö- ja -jäähdytyslaitosten kehittämistä. lämmitys- 4. EUROOPAN UNIONIN STRATEGIA YHDISTETTYÄ LÄMMÖN JA SÄHKÖNTUOTANTOA VARTEN 25. Energiaa koskevassa valkoisessa kirjassa vuodelta 1995 hahmoteUaan kolme keskeistä periaatetta yhteisön energiapolitiikalle, eurooppalaisten yritysten kilpailukyky markkinoiden globalisoituessa, ympäristönsuojelu ja energiansaannin 10 turvaaminen. Uudemmassa tiedonannossa "Yleiskatsaus energiapolitiikkaan ja -toimiin"14 nämä strategiset haasteet mainitaan uudelleen. 26. Yhdistetyn ja lämmön sähkön mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi ja kustannustehokkaasti kaikkiin kolmeen energiapoliittiseen haasteeseen on selvä. Energiaa säästävänä tuotantomuotona yhdistetty lämpö ja sähkö hsää yritysten kilpailukykyä, säästää ympäristöä ja edistää energiavarantojen turvaamista. Tämän vuoksi yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistävä strategia lujittaa osaltaan yhteisön energiapolitiikkaa. Kansallisten energiapolitiikkojen vaikutus yhteisön energia-alan tavoitteisiin on hyvin tärkeä. Yhteisön ehdotuksessa yhdistetyn lämmön ja sähkön edistämisstrategiaksi esitetään suuntaviivat kansallisille politiikoille samalla kun liittyvät varmistetaan, että yhteisön sisämarkkinoita koskeviin ehdotuksiin markkinaolosuhteet sopivat uusien energiavaihtoehtojen käyttöönottoon. On myös huomattava, että yhdistetty lämpö ja sähkö vaikuttaa myönteisesti teollisuuden ja kaupan kilpailukykyyn, joissa samalla syntyy työpaikkoja. 15,16 Tutkimuksessa, lämmön ja sähkön markkinaosuuden hsääntymisen joka koski yhdistetyn vaikutusta sähköntuotannon skenaariota ja osoitettiin, että jos yhdistetyn lämmön ja sähkön osuus nousee 44 (verrattuna viitearvoon 12 prosenttia), nettotyöllisyys nousee prosenttiin rakennusalalla 19 prosenttia ja vuosityölhsyys käyttö- ja huoltoalalla nousee 22 prosenttia. työllisyyteen Alankomaissa, analysoitiin kahta 27. Yksi EU:n kestävän energiapohtiikan kehityksen piirteitä hsääntyvän kilpailun tilanteessa on hajautetun tai paikallisen sähköntuotannon lisääntyvä merkitys. Tämä johtaa uusiin teknisiin innovaatioihin ja muutoksiin sähköteollisuuden rakenteissa ja pienimuotoisempaan sähköntuotantoon usein siellä, missä sähköä käytetään. Johdonmukaisessa yhteisön energiapolitiikassa on otettava huomioon nämä suuntaukset varmistamalla, että sekä yhdistettyä lämpöä ja sähköä että uusiutuvia energialähteitä käytetään hyväksi täysimääräisesti, kuten komission vihreässä kirjassa 'Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet"17 todetaan. 28. Tämän strategian tarkoituksena on määritellä tärkeimmät EU:n tasolla tarvittavat toimet ja politiikat, jotta varmistettaisiin, että saavutetaan täysimääräisesti ne edut, jotka energiansäästöjen, kustannustehokkaan ympäristön parantamisen ja kestävän kehityksen muodossa. Tämän tiedonannon ensimmäiseen osaan sisältyvän analyysin perusteella komissio yhdistetty lämpö voivat sähkö tuoda ja 14 KOM(97) 167 lopullinen, 23. 04. 97 15 CHR The impact on employment. [Yhdistetty lämpöjä sähkö: työllisyysvaikutus]. CHPA. The New Economics Foundation, lokakuu 1995 16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL [Työllisyys ja energiatehokkuuden parantaminen. Yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva tapaustutkimus Alankomaissa] 17 KOM(96) 576 lopullinen, 20. 11. 96 -11 on sitä mieltä, että yhteisön kokonaisstrategian yhdistetyn lämmön ja sähkön edistämiseksi olisi perustuttava seuraaviin tekijöihin: 4. 1 Strategian tavoitteet 29. Vuonna 1994 yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden sähköntuotanto oli 204 TWh:ta18 (9 prosenttia vuoden 1994 sähkön kokonaistuotannosta). Jos uusien yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden kokonaisteho olisi 29 GWc:tä (perinteisen viisauden skenaario) vuosina 1994 - 201019, yhteistuotanto muodostaisi 11 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta vuonna 2010; jos teho olisi 48 GWc:tä (Kiotoa edeltävä skenaario), yhteistuotannon osuus olisi 14 prosenttia20. Komissio on sitä mieltä, että tämän suuruinen kasvu on saavutettava ja mahdollisuuksien mukaan ylitettävä. Merkittävien tulosten saavuttamiseksi vaaditaan merkittäviä ponnisteluja. Tehtyjen analyysien perusteella yhdistetyn lämmön ja sähkön osuuden lisääminen nykyisistä 9 prosentista yhteisön sähkön bruttotuotannosta 18 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä on realistisesti saavutettavissa. Tämä edellyttäisi yhdistetyn lämmön ja sähköntuotannon nykyisen kokonaistehon kaksinkertaistamista ja vuotuisen kuormitusasteen nostamista 30 prosentilla. Se edellyttäisi myös, että jäsenvaltiot poistavat yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon markkinaosuuden kasvun energiamarkkinoillaan. Ympäristöedut olisivat merkittäviä. Karkeat arviot osoittavat, että jos sähkön ja lämmön yhteistuotanto voitaisiin kaksinkertaistaa ja tämä tehtäisiin korvaamalla nykyiset sähkö- ja lämpövoimalaitokset, C02-päästöt vähenisivät 150 Mt vuodessa eli noin neljä prosenttia EU:n C02:n kokonaispäästöistä vuonna 201021. lämmön Joissakin yhteistuotannon potentiaalia olisi hyödynnettävä vielä enemmän, ja ne ovat esittäneet, että sähkön ja lämmön yhteistuotanto voisi olla jopa 30 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta vuoteen 2010 mennessä22. Komission mielestä ohsi kuitenkin realistisempaa pyrkiä sähkön ja lämmön yhteistuotannon nykyisen 9 prosentin osuuden kaksinkertaistamiseen vuoteen 2010 mennessä. teollisuuspiireissä ollaan sitä mieltä, että sähkön esteet ja 30. Poliittiset tavoitteet ovat tärkeitä selvän merkin antamiseksi kaikille markkinoiden toimijoille siitä, kuinka tärkeänä yhteisö pitää tiettyä aloitetta. Yhteisön kokonaisstrategian ja tavoitteiden hsäksi on tärkeää, että jäsenvaltiot kehittävät omat kansalliset strategiansa ja tavoitteensa. Komissio on tietoinen siitä, että yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittäminen on hyvin erilaista eri jäsenvaltioissa ja toteaa, että yhdistetyn tavoitteet riippuvat kansallisista olosuhteista ja vaatimuksista. Useat jäsenvaltiot ovat jo asettaneet lämmön ja sähkön kansalliset 18 EUROST AT, katso liite 19 Euroopan energia vuoteen 2020. Skenaariolähestymistapa. EY, kevät 1996 20 Olettaen, että keskimääräinen kuormitustekijä on 3 500 tuntia. 21 Sähköntuotannon päästöt: 3 457 Mt vuonna 2010 perinteisen viisauden skenaarion mukaan. 22 Programmes and Prospects for the European Electricity Sector [Ohjelmia ja tulevaisuuden näkymiä Euroopan sähköalalle]. UNEPEDE, 1996 -12 erityistavoitteita yhdistetylle lämmölle ja sähkölle, ja komissio kehottaa muita tekemään samoin. Tällä tavoin voitaisiin yhteisön tasolla toteuttaa edellä mainittu sähkön ja lämmön yhteistuotannon hsääminen. Sähkön ja lämmön yhteistuotannon keittäminen Alankomaissa, Tanskassa ja Suomessa (katso lute) osoittaa, että johdonmukaiset strategiat ja lämmön yhteistuotannon markkinaosuuden mittavaan kasvuun. tavoitteet voivat johtaa sähkön ja 31. Kansallisten tavoitteiden asettaminen edellyttää yhteistyön vahvistamista ja yhteistä metodologiaa, johon komissio antaa tarvittavaa ohjausta. Nämä tavoitteet olisi ilmaistava kansallisena sähköntuotantona, ja edistyksestä tavoitteiden saavuttamisessa olisi raportoitava komissiolle säännöllisesti. Sähkön ja lämmön tasolla olisi yhteistuotannon markkinaosuuden kokonaiskasvua Euroopan seurattava ja siitä on esitettävä kertomus vuosittain. Muiden hyötyjen lisäksi komissio voisi näiden tietojen avulla kvantifioida paremmin CC>2-päästöjen vähenemistä tai tasaantumista. 4. 2 Yhdistetty lämpö ja sähkö sekä ympäristö ja lämmön varmuutta kilpailukykyä joka voi vaikuttaa merkittävästi ja 32. Kaikkialla maailmassa esiintyvästä lisääntyvästä energiankysynnästä johtuvia maailmanlaajuisia ympäristöongelmia on tarkasteltava yhä kansainväHsemmän taloudennäkökulmasta. Yhdistetty lämpö ja sähkö on ympäristöä säästävä ja kustannustehokkaasti energiamuoto, energiansaannin tavoitteiden koskevien saavuttamiseen. tai Yhdistetyn -jäähdytysverkkojen synergiaa olisi käytettävä parernmin hyväksi, ja biomassan käyttö yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannossa voisi, kuten Suomen ja Tanskan esimerkki vaihtoehdon markkinaosuuden lisäämisessä. Yhdistetty lämpö ja sähkö on merkittävä osa C02:n vähentämiseen tähtäävässä yhteisön toiminnassa ja ensisijainen tavoite, kuten yhteisön yhteisessä kannassa23 Euroopan yhteisön ohjelmasta "Kohti kestävää kehitystä" mainitaan. Viidennen ympäristöohjelman toimissa olisi myös edelleen edistettävä yhdistettyä lämpöä ja sähköä C02:ta säästävänä teknologiana verokannustimien, ulkoisten kustannusten ja hyötyjen hmtoihin sisällyttämisen sekä polttolaitosten päästönormien asettamisen avulla. kaukolämpö- ympäristöä tuotannon säästävän osoittaa, sähkön tämän auttaa sekä 4. 3 Suurempi rahoitusosuus £U:n ohjelmista yhdistetylle lämmölle ja sähkölle 33. Vaikka yhteisesti myönnetään, että rahoituksesta huolehtiminen on pääasiassa jäsenvaltioiden tehtävä, EU:n ohjelmien suuntaaminen uudelleen yhdistetyn lämmön ja sähkön korostamiseksi on välttämätöntä, kun otetaan huomioon yhteisön käytössä olevat rajoitetut mahdollisuudet CCVpäästöjen vähentämiseksi nopeasti muulla tavoin. Yhdistetty lämpö ja sähkö on osoittanut etunsa tällä alalla 23 Neuvoston 17 päivänä huhtikuuta 1977 hyväksymä yhteinen kanta (EY) N:o 20/97. EYVL N:o C 157, 24. 5. 1997, s. 12 - 13 erityisesti, kun polttoaineena käytetään biomassaa ja orgaanisia jätteitä. Yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla voidaan myös säästää energiaa ja vähentää C02-päästöjä huomattavasti kolmansissa maissa. sovelluksiin, muiden kuin perinteisten lämpöä ja sähköä koskevan teknologian 34. JOULE-THERMIE: Vaikka yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä ja -jäähdytystä varten kehitetyt teknologiat ovat yleensä melko valmiita ja mitä käytetään laajalti kehittyneissä markkinaoloissa, ne vaativat edelleen teknistä kehittämistä. Euroopan parlamentti on havainnut tämän ja pyytänyt komissiota edistämään yhdistettyä laajempaa soveltamista. 24 Tähän kehitykseen sisältyy kustannustehokkuuden parantaminen, mukauttaminen uudenlaisiin polttoaineprosessien (uusiutuvien energialähteiden, kaasuunnutetun hiilen, kaatopaikkakaasun, jätteiden jne. ) käyttö ja polttojärjestelmien parannukset tiukkenevien päästönormien täyttämiseksi. Ilman tätä kehitystä yhdistettyä lämpöä ja sähköä ei voida laajentaa eikä sitä voida mukauttaa jatkuvasti muuttuviin energiamarkkinoihin. Biomassa ansaitsee sekä ja kaukolämpöjärjestelmien polttoaineena. Tämä koskee myös uusien hiiliprosessien käyttöä sekä jäteteknologioiden avulla kehitettyä energiaa. Yhdistetyn lämmön ja lyhyen aikavälin kehitystavoitteissa keskitytään sähkön tuotantotehon parantamiseen ja laitekustannusten alentamiseen kehittämällä parempia raaka-aineita ja valmistusprosesseja samoin kuin parantamalla valvonta- ja seurantajärjestelmiä. Vaikka parhaat käytännöt yhdistettyjen lämpö- ja sähkölaitosten suunnittelussa ja käytössä ovat hyvin kehittyneet, tiedot ja kokemukset eivät vielä ole niin laajasti käytettävissä kuin niiden pitäisi olla. tuotannon osalta yhteistuotannon erityistukea lämmön sähkön 35. Viidennen puiteohjelman yhteydessä suoritetussa valmistelutyössä yksilöitiin yhdistetyn lämmön ja sähkön teknologisen kehityksen avainalueiksi seuraavat25: • suuri muuntoteho, joka johtaa suurempaa energiansäästöön, kaukolämpöverkkojen seuranta, hallinta ja optimointi, parempi luotettavuus, joka johtaa alhaisempiin ylläpitokustannuksiin, teknologiat, jotka tähtäävät alhaisempiin päästöihin, erityisesti NOx-päästöjen vähentämiseksi kaasuturbiineista ja mäntämoottoreista, kustannustehokkaat pienet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalat, alle 30 kWc; ja erittäin pienet yhdistetyt lämpö- ja sähkövoimalat aina 0,5 kWe:hen asti, yhdistettyä tuottavien kattiloiden materiaalit rakennusmenetelmät samoin kuin hinnaltaan edulliset putkien raaka-aineet, edullisen hintaiset esivalmistetut osat matalia lämpötiloja varten kehitettyjä kaukolämpölaitoksia varten, yhdistetyn lämmön ja sähkön käyttö teollisuuden aloilla, joissa käytetään korkeita lämpötiloja, lämpöä sähköä ja ja 24 Kertomus komission energiapolitiikkaa koskevasta valkoisesta kirjasta, EP 217. 771 lopullinen 25 näkymät, PO XVII, lokakuu 1996. Henrik Lund, Tanskan teollisuusliitto Uusien energiateknologioiden markkinaosuuden parantaminen: Kilpailua edeltävän tuen 14 • • • yhdistetty lämpö ja sähkö, joka käyttää uusiutuvia polttoaineita, esimerkiksi biomassaa, alhaisen lämpöarvon omaavia polttoaineita ja sekapolttoaineita; vaihtoehtoiset paikalhsmoottorit esimerkiksi Stirling-moottorit, polttokennot; nk. aiheuttaman (smooth water) ympäristöongelman ratkaisut. teknologian 'pehmeän veden' ja -siirron Kaukojäähdytyksen alalla olisi tuettava sellaisten teknologioiden kehittämistä, joilla saataisiin aikaan suuria lämpötilaeroja ja entistä alhaisempia virtaamia energiantuotannon kuin tekniikat lämpöenergiakäyttöisten absorptiojäähdyttimien kehittämistä. Nämä parantaisivat merkittävästi kaukojäähdytysjärjestelmien ja vuosikuormitusastetta. Lisäksi olisi edistettävä sellaisten menetelmien ja välineiden tutkimusta, taloudellisten teknologioiden käyttöönoton ja yleisemmin kestävän kehityksen muita kuin teknisiä esteitä. avulla voidaan poistaa keskusjärjestelmissä taloudellisuutta ekologisesti samoin joiden Komission ehdotukseen viidenneksi puiteohjelmaksi sisältyy tavoitteita yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon teknologisen kehittämisen edistämiseksi, ja komissio levittämiseksi lisää tukeaan parhaita käytäntöjä koskevan asiantuntemuksen sopivien kanavien ja ohjelmien kautta. 36. SAVE n ia ALTENER: ja uusiutuvia energialähteitä käyttävien Nykyiset SAVE H ja ALTENER -ohjelmat on suunniteltu etsimään ratkaisuja muihin kuin teknisiin ongehniin, jotka rajoittavat energiatehokkaiden teknologioiden käyttöä. Ohjelmia voidaan käyttää välineinä yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden hsäämiseksi Euroopassa. SAVE n -ohjelmasta lisätään tukea toimille, joilla edistetään yhdistettyä lämpöä ja sähköä, ja erityisesti toimille, joilla: energiapalveluyhtiöiden rahoitusratkaisuista tarjoamasta lisätään hyödyntämisestä26 yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevien hankkeiden rahoituksesta), kartoitetaan sellaisten energiaparvelujen kysyntä, joihin voitaisiin käyttää yhdistettyä lämpöä ja sähköä, (esimerkiksi kolmansien osapuolten tietoisuutta ja • • • määritellään yhdistetyn lämmön ja sähkön mahdollisuudet taloudellisten, • energiaan liittyvien ja ympäristöperusteiden nojalla, tutkitaan edelleen yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön ja -jäähdytyksen esteitä uusilla vapailla energiamarkkinoilla ja etsitään keinoja niiden voittamiseksi ottaen huomioon sosiaaliset ja taloudelliset seikat, ympäristövaikutukset ja energiahuollon turvaaminen, levitetään tietoa yhdistetystä lämmöstä ja sähköstä sekä kaukolämmöstä ja -jäähdytyksestä. Kansainvälisillä järjestöillä voisi olla merkittävä tehtävä tässä asiassa. • Kiinnitetään kaukolämpölaitoskäyttöisten erityisesti huomiota • jäähdytyskoneiden avulla tapahtuvan jäähdytyksen markkinaosuuteen. 26 idem 15 ALTENER-ohjelmasta edistetään edelleen biomassalla toimivien kattiloiden, mukaan lämmön yhteistuotanto- sekä kaukolämpö- ja -jäähdytyslaitokset, markkinaosuuden lisäämistä. lukien sähkön ja 37. PHARE, TACIS. SYNERGIA ia MEDA: EU:n PHARE- ja TACIS-ohjelmat ovat eurooppalaisia aloitteita Keski- ja Itä-Euroopan maita, Uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa varten. Niistä myönnetään tukea näiden maiden siirtymiseksi markkinatalouteen ja niiden kansanvallan lujittamiseksi. Energia on TACIS-ohjelman keskeisiä aloja, ja sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeita tuetaan usein erityisesti yhdessä nykyisten yhdistettyä lämpöä ja sähköä käyttävien kaukolämpöverkkojen kanssa. SYNERGIA-ohjelma koskee kansainvälistä yhteistyötä energia-alalla, ja siitä rahoitetaan toimia, jotka edistävät yhdistettyä lämpöä ja sähköä Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa. Tämä ohjelma voisi olla tärkeä keino sähkön ja lämmön yhteistuotannon sovellusten edistämiseksi useissa kolmansissa maissa. Kuten Euro-Vähmeri-kumppanuussopimuksen (MEDA) taloudellisia ja teknisiä toimenpiteitä koskevien alustavien ohjelmien suuntaviivoissa todetaan, energia ja ympäristö ovat aloja, joihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Yhdistetyn lämmön ja sähkön edistäminen kaukojäähdytykseen liittyvän teknisen avun ja alustavien tutkimusten avulla on ympäristöä koskeva ja taloudellinen haaste tämän alueen maille. toimenpiteisiin ATK-EY-yhteistyössä kiinnitetään huomiota energiaohjehniin, tehokkaaksi käyttämiseksi, energiavarojen energian säästämiseksi sen tutkimiseen ja uusiutuvien energiavarojen mahdollisuuksien taloudellisesti ja teknisesti asianmukaiseen edistämiseen (neljännen Lomén yleissopimuksen 105 artikla). Yhdistetyn lämmön ja sähkön edistäminen voisi olla yksi osa näiden maiden energia-alan kehittämisstrategiaa. Komissio edistää yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä ja -jäähdytystä koskevia toimia osana kokonaisstrategiaa markkinoiden avaamiselle sähkön ja lämmön yhteistuotannolle. sekä uusien ja 1 alueille) tavoitteen 38. Rakennerahastot: Heikommassa asemassa oleville Euroopan alueille (ja tukea erityisesti energiatehokkuutta lisäävien ohjelmien kehittämiseksi. Esimerkiksi Kreikassa yhdistetty lämpö ja sähkö on energia-alan toimintaohjelman keskeisiä osia. lämmön ja sähkön Komissio kehottaa jäsenvaltioita pitämään yhdistetyn kehittämistä rahoitettavien kansallisten energiaohjehnien ensisijaisena tavoitteena. voidaan myöntää rakennerahastoista yhteisön 4. 4 Teollisuuden kanssa neuvoteltavat ohjelmat ja teknologian hankinta 39. Komission 24. tammikuuta 1996 tekemässä ehdotuksessa ympäristöalan viidennen toirnintaohjelman (tämä on tärkeä toirrnhtasuunnitelma, jonka tavoitteena on nopeuttaa ympäristön parantamista Euroopan unionissa) tarkistamiseksi todetaan, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä teollisuuden kanssa tehtäviin sopimuksiin 16 käytettävissä olevien välineiden valikoiman laajentamiseksi, ja tätä korostetaan ympäristöalan sopimuksia koskevassa komission tiedonannossa27. 40. Voitaisiin neuvotella erityisiä tehokkuustavoitteita sisältäviä sopimuksia sellaisilla teollisuuden aloilla, joilla on suuret energiansäästömahdolhsuudet yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla. On tärkeätä, että julkiset energialaitokset ovat mukana näissä sopimuksissa, koska niillä voi olla merkittävä vaikutus yhdistettyyn lämpöön siksi, että ne määräävät sähkön vienti- ja kuljetushinnoista sekä sähkön ja lämmön yhteistuotannolle asetettavista vaatimuksista valtakunnan verkkoa koskevien teknisten vaatimusten täyttämiseksi. taloudellisten 41. Yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon edistämiseksi komissio kannustaa myös innovatiivisten ja lämmön yhteistuotantolaitosten sähkön ja kehittämistä ns. teknologian hankintamenetelmien avulla. Siinä kootaan yhteen tai valmistusmenetehnän mahdolliset joukko ostajia, yksilöidään parannukset ja laaditaan niitä koskeva eritelmä. Valmistajat voivat sen jälkeen lähettää tarjouksia; ne arvioidaan, ja valitulle voittajalle taataan tietty alkutilaus. Jäsenvaltiot ovat menestyksellä käyttäneet näitä menettelyjä ja auttaneet innovatiivisia teknologioita lisäämään markkinaosuuttaan. tuotteen 42. Laajoja sovellusmahdollisuuksia omaavia yhdistetyn lämmön- ja sähköntuotannon moduuleja määritellään, ja voitaisiin käynnistää tarjouskilpailu, jossa yrittäjät voisivat tarjota hinnaltaan edullisia ja innovatiivisia yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevia teknisiä ratkaisuja, jotka voisivat houkutella suurta joukkoa ostajia esimerkiksi teollisuutta, sairaaloita, suuria hallintorakennuksia jne. 4. 5 Jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto ja yhteistyö 43. Heinäkuun 8 päivänä 1996 energiaa koskevasta valkoisesta kirjasta annetussa neuvoston päätöslauselmassa28 komissiota pyydettiin luomaan yhteisön ja jäsenvaltioiden välille yhteistyö, jonka avulla huolehdittaisiin yhteisön politiikkojen yhteisten ja energiapolitiikkojen kanssa. yhteensopivuudesta politiikkojen kansallisten sovittujen 44. Edellä mainitun päätöslauselman mukaisesti komissio antoi 4 päivänä lokakuuta 1996 ehdotuksen neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä29. Päätöksessä yksilöidään yhtenä näistä tavoitteista energiavarojen järkiperäisen ja tehokkaan käytön edistäminen. 45. Komission mielestä edellä ehdotetulla neuvoston päätöksellä luodaan puitteet yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevan jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamiseksi ja sitä koskevien tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi. Neuvoa-antavana 27 KOM(96)561, 27. 11. 96 28 EYVL N:oC 224, 1. 8. 96 29 KOM (96) 431 lopullinen, EYVL C 27. 28. 1. 97 17 komiteana toimiva asiantuntijaryhmä voisi huolehtia kansallisten viranomaisten ja komission välisestä pysyvästä yhteistyöstä sekä tietojen vaihtamisesta yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä koskevista politiikoista ja toimenpiteistä Euroopassa. Nykyisten EU. n ohjelmien yhteydessä suoritetaan kohdennettuja tiedotustoimia tietyillä (sairaalat, ja kolmannen teollisuuden urheilukeskukset jne. ). sektorin aloilla aloilla 4. 6 Euroopan yhdistettyyn lämpöön ja sähköön sekä kaukolämpöön. energiamarkkinoiden unionin vapauttamisen vaikutus 46. Yksi komission tärkeimpiä energiapohittisia tavoitteita on energiamarkkinoiden vapauttaminen. Tämä vapauttaminen tuo kilpailua energian tarjontaan, lisää hinnoittelun avoimuutta, parantaa pääsyä sähkö- ja kaasuverkkoihin sekä lisää energialaitosten ja energiapalveluyhtiöiden osalhstumista yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotantoon ja jakeluun. Joskin vapauttamisen yleisvaikutus yhdistettyyn lämpöön ja sähköön on todennäköisesti myönteinen, sen vaikutus yhdistetyn lämmön ja sähkön eri sovelluksiin on erilainen30. Vapauttamisesta aiheutuvat hinnanalennukset merkitsevät todennäköisesti sekä mahdollisuutta että uhkaa yhdistetylle lämmöUe ja sähkölle. Syöttöpolttoaineita on mahdollisesti saatavilla alhaisempaan hintaan, mutta yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla tuotetun sähkön on kilpailtava alennettujen sähkön hintojen kanssa. Yksi tärkeimpiä yhdistetyllä lämmöllä ja sähköllä vapautetuilla markkinohla edelleen olevia esteitä on se, että energian hinnat eivät heijasta ympäristöön liittyvien ulkoisten kustannusten hintaa. sähkön Tämän vuoksi on välttämätöntä seurata energiamarkkinoita koskevien uusien sääntöjen vaikutusta sekä ja toimenpiteitä kaukolämpölaitoksiin sekä ehdottaa kielteisten vaikutusten suosituksen 77/714/ETY perusteella perustetut kansalliset yhdistetyn lämmön ja sähkön komiteat voivat tehdä hyödyllistä työtä tässä yhteydessä. lämmön yhteistuotantolaitoksiin tarvittaessa asianmukaisia torjumiseksi. Neuvoston 47. Yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuuden hsäämistä koskevien yhteisön tavoitteiden toteutumisen seuranta, kuten tässä strategiassa suositellaan, edellyttää vuositilastojen jatkavan vuositilastojen toimittamista ja huolehth EUROSTATin välityksellä siitä, että tässä tarkastelussa käytetään yhteisesti sovittuja tilastomenetelmiä. kokoamista. Komissio jäsenvaltioiden haluaa 30 An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy [Arvio Euroopan energiamarkkinoiden vapauttamisen efficiency and vaikutuksista yhdistettyyn lämpöön ja sähköön, energiatehokkuuteen ja ympäristöön]. ILEX Ass. & Ramboll, joulukuu 1996 the environment 18- 4. 7 Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin ja ja joilla sähkön lämmön lämmön edellyttää tuotannon jotka vahvistaisivat yhdistetyn 48. Kuten jo todettiin, markkinamekamsmien hyödyntäminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi energiatoimitusten keinoja, ympäristökustannukset sisällytetään hintoiliin. Ympäristöä koskevassa viidennessä toimintaohjelmassa31 energia-alan ulkoisten kustannusten ja hyötyjen sisällyttänen hintoihin verokannustimien avulla on keskeinen tekijä ympäristöasioiden mtegroimiseksi yhteisön politiikan muihin aloihin. Energiaverot voisivat toimia virikkeinä, sähkön nykyistä alalla. Komissio kiinnitti kilpailukykyä ehdotuksissaan energiatuotteiden verotuksen uudelleen järjestelystä32 huomiota yhdistetyn lämmön ja sähkön mukanaan tuomiin energia- ja yrnpäristöetuihin ja esitti verohelpotuksia. Olisi myös harkittava biomassaa polttoaineena käyttävien yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden kustannusten että ulkoisten tehokkaan keinon ottaa ympäristöhaasteet sisäUyttäminen hintoihin koskevien huomioon pemstamissopimuksen määräysten soveltamista. Sähkön ja lämmön yhteistuotanto on menetelmä, jolla voidaan parantaa energiatehokkuutta ja vähentää saastepäästöjä, ja näin ollen periaate kustannusten lämpö- ja sisällyttämisestä hintoihin voisi toimia virikkeenä yhdistettyjen sähköteknologioiden käytölle. Energian jakelijoille asetettava velvoite ostaa yhdistettyjen lämpö- ja sähkövoimaloiden tuottamaa sähköä on asia, jota voitaisiin joilla pyritään C02-päästöjen tarkastella vähentämiseen vuoteen 2010 mennessä. Komissio tarkastelee edelleen, miten se voisi parhaiten yhdentää sähkön ja lämmön yhteistuotannosta saatavat energiaan ja ympäristöön liittyvät edut verotuspolitiikkaansa. lisätoimenpiteiden yhteydessä, sisämarkkinoilla lisätukea. On rajoittamatta valtiontukia esitetty, tarjoaa sen 4. 8 Rahoitus 49. Kohnansien osapuohen tarjoama rahoitus kehitettiin, jotta yhtiöitä autettaisiin rahoittamaan investointeja ilman, että se vaikuttaa niiden taseisiin. Yrittäjä, joka käyttää tehokasta ja ympäristöä säästävää menetelmää kuten yhdistetty lämpö ja sähkö, ei rahoita alkuinvestointia. Sen sijaan hän suorittaa korvauksia teknologian toimittajalle asennetun teknologian suoritteiden mukaan. Muita kolmansien energiapalvelusopimukset osapuolien energiapalveluyhtiöiden tai energialaitosten kanssa, jotka voivat tarjota yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla uusia palveluja asiakkailleen. Mahdollisia järjestelyjä on lukuisia. Näissä sopimuksissa energiaparvelun tarjoaja, joka voi olla energialaitos, rahoitusmuotoja tarjoamia ovat 31 KOM (95) 647 lopullinen, EYVL N:o C 140, 14. 5. 96 32 KOM (97) 30 lopullinen, EYVL N:o C 139, 6. 5. 1997 19- ja sähkön rakentamista. Energiapalveluyhtiö toimittamiseksi, mikä usein merkitsee lämmöstä, valaistuksesta, soph käyttäjän kanssa käyttöpaikan tarvitsemasta voimavirrasta jne. Palvelun tarjoajan on etsittävä taloudellisin menetelmä kyseisten lämmön palvelujen tämän yhteistuotantolaitoksen investoinnin ja sisällyttää sen energiapalvelujen veloituksiin. Sähkön ja lämmön yhteistuotannon tehokkuuden ansiosta nämä veloitukset ovat alhaisemmat kuin aikaisemmat energiakustannukset. Tässä skenaariossa kaikki osapuolet hyötyvät taloudellisesti Tällaista rahoitusjärjestelmää voidaan edistää yhteisön eri ohjelmilla, joilla kannustetaan ja koordinoidaan alan toimia. Euroopan investointipankki tuki vuosina 1002 - 1996 yhdistettyä lämpöä ja sähköä lainoilla, joiden määrä oh 1 195 miljoonaa ecua. Tällä on suuri merkitys, ja lämmön yhteistuotantohankkeihe sähkön EIP:n pitäisi teollisuudessa ja julkisten palvelujen alalla. suorittaa tukeaan lisätä ja 5. PÄÄTELMÄT 50. Komission mielestä osuutta EU:n saavuttaisi ja yhdistetyn lämmön lisättävä merkittävästi, ja sähkön olisi jotta EU tavoitteensa energiatehokkuuden energiantuotannossa energiapoliittisen parantamiseksi ympäristöpoliittisen tavoitteensa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Tässä tiedonannossa esitetty strategia on olennainen tekijä, jos yhteisö aikoo lisätä merkittävästi sähkön bruttotuotantoaan yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla nostamalla sen osuutta ainakin kaksinkertaiseksi vuoteen 2010 mennessä, ja jos se aikoo vakavissaan edistää sähkön ja lämmön yhteistuotantoa sekä kaukolämpöä ja -jäähdytystä. Vaikka toimia voidaan toteuttaa unionin tasolla, pääasiallinen vastuu on jäsenvaltioilla. Komissio kehoittaa siksi jäsenvaltioita arvioimaan sähkön ja lämmön yhteistuotannon markkinaosuuden lisäämisen esteiden poistamiseen tarvittavia toimia sekä näiden arvioiden pohjalta laatimaan kansalliset strategiansa ja asettamaan tavoitteensa sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämiseksi sovittaen ne yhteen yhteisön kokonaisstrategian kanssa. Tämä tiedonanto on vastaus neuvoston ja Euroopan parlamentin kehoituksiin lämmön yhteistuotannon yhteisön toimenpiteiden toteuttamiseksi sähkön ja edistämiseksi, joka, kuten neuvostoon todennut, suojelee ympäristöä ja vähentää energjariippuvuutta tyydyttävin taloudellisin ehdoin. Muiden Euroopan unionin toimielinten tämän strategian suhteen esittämän kannan pohjalta ja ottaen lopputulokset komissio harkitsee, rnillaisia huomioon Kioton neuvottelujen ehdotuksia se voisi parhaiten tehdä lämmön yhteistuotannon edistämiseksi ja miten ne pantaisiin parhaiten täytäntöön. sähkön ja 51. Komissio pyytää neuvostoa, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa • harkitsemaan tähän tiedonantoon sisältyviä ehdotuksia ja esittämään uusia ehdotuksia sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla toteuttaviksi toirniksi, vahvistamaan edellä 4 kohdassa esitetyn yleisstrategian ja edistämään strategioiden kehittämistä kansallisella tasolla ja toimimaan yhteistyössä komission kanssa tulevien sähkön ja yhteistuotannon edistämistoimien toteuttamiseksi. lämmön • • 20 6. VIITTEET 1. 1994, 1995, 1996 Cogen Europe -konferenssien julkaisut 2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating [Strategia sähkön ja lämmön yhteistuotannon sekä kaukolämmön edistämiseksi] Raportti, Cogen Europe, marraskuu 1996 3. Euroheat and Power position paper "Comments and proposals for an EU Strategy for CHP/DH" [Eurolämpöä ja sähkövoimaa koskeva asiakirja "Huomautuksia ja ehdotuksia EU:n strategiaksi yhdistettyä lämpöä ja sähköä sekä kaukolämpöä varten"]. Joulukuu 1996 4. Seminaari Euroheat and Power, 2. 10. 96 Bryssel 5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident [Energiansäästö yhdistetyn lämmön ja sähkön avulla: kannattavaa mutta ei itsestään selvää]. A. Martens. VITO, syyskuu 1996 6. EURELECTRIC. Sähkön ja lämmön tuotantoa koskeva yleinen kanta, huhtikuu 1997 7. CHP Programmes. Part of the future E. U. Climate strategy [Yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskevat ohjelmat. EU:n tulevan ihnastostrategian osa]. Ture Hammar, DEA, helmikuu 1997 8. Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistettyä lämpöä ja sähköä koskeva strategia, kesäkuu 1996 9. Production décentralisée d'électricité a partir des énergies renouvelables et de la cogeneration. Institut d'économie et de politique de l'énergie [Uusiutuviin energialähteisiin sekä sähkön ja lämmön yhteistuotantoon perustuva hajautettu sähköntuotanto. Energia-alan talouden ja politiikan laitos], heinäkuu 1995 10. CHP in IEA Member Countries [Yhdistetty lämpö ja sähkö IEA:n jäsenvaltioissa]. IEA, lokakuu 1994 11. THERMIE-ohjehnan esitteet ja kertomukset • • • in hospitals [Sähkön ja lämmön Cogeneration for heating and cooling yhteistuotannon avulla tapahtuva lämmittäminen ja jäähdytys sairaaloissa], heinäkuu 1995 Small-scale cogeneration in non-residential buildings [Pienimuotoinen sähkön ja lämmön yhteistuotanto muissa kuin asuinrakennuksissa], kesäkuu 1992 Cogeneration in the agrofood sector [Sähkön ja lämmön yhteistuotanto maatalouselintarvikealaha], joulukuu 1994 22- • A review of cogeneration equipment and selected installations in Europe [Katsaus sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksiin ja muutamiin esimerkkilahoksiin Euroopassa], joulukuu 1993 Industrial cogeneration in Europe [Sähkön ja lämmön yhteistuotanto Euroopan unionin teollisuudessa], toukokuu 1992. ESAP, CETA • 12. SAVE-ohjehna Institut Wallon, CENERG Guide de la cogeneration [VaUonian instituutti, CENERG-opas sähkön ja lämmön yhteistuotantoon], helmikuu 1997 The barriers to CHP [Yhdistetyn sähkön ja lämmön esteet]. COGENEUROPE, toukokuu 1995. Katsaus toukokuu 1997 - 2 3- LIITE 1. YHDISTETYN LÄMMÖN JA SÄHKÖN YLEISET PERIAATTEET 1. 1 Yhdistetyn lämmön ja sähkön kuvaus ja lämpö- tuotetaan teknologiasta samanaikaisesti lämmön yhteistuotannossa ja Sähkön sähköenergiaa samasta raakapolttoainelähteestä. Kussakin sovelluksessa tämä saavutetaan käyttämällä jotakin useista sähköntuotantotekniikoista, joissa lämpö ohjataan muualle energiantuotantoprosessin aikana ja sitä käytetään lämpötarpeiden täyttämiseen. Termodynaamisesta näkökulmasta katsoen yhdistetty lämpö ja sähkö tarjoaa tehokkuusetuja verrattuna käytettävissä oleviin vaihtoehtoihin. Yhdistetyn lämmön ja sähkön tarjoama hsäteho saattaa olla merkittävää, mutta se vaihtelee riippuen käytetystä ja polttoainelähteestä sekä mistä menetelmistä, joita yhteistuotannolla on korvattu. Tehokas sähkön ja lämmön - 90 prosenttia polttoaineen yhteistuotantolaitos voi muuntaa noin 85 energiasisällöstä käyttökelpoiseksi energiaksi. Vaikka vähäinen määrä lämpöä meneekin hukkaan ennen kuin lämpö ehtii kuluttajalle asti, kokonaistehokkuus on noin 80 prosenttia tai sen yh. Perinteisillä sähköntuotantojaqestelmillä muunnetaan tavallisesti 30 - 40 prosenttia ja uusilla yhdistettyä kiertoprosessia käyttävillä kaasuturbiinijärjestehnillä jopa 55 prosenttia. Siinä tapauksessa, että lämmönkysyntä katetaan lämpövoimaloilla, joiden tehokkuus on 90 prosenttia, sähkön ja lämmön erillisen tuotannon kokonaistehokkuus voi olla 70 prosenttia. Yhdistetyn lämmön ja sähkön sekä kaukolämmön kehittämisellä saadaan aikaan korkeita energian muuntosuhteita ja alhaisia C02-päästöjä, joka on tärkein kasvihuonekaasu. Toinen yhdistetyn lämmön ja sähkön tarjoama mahdollisuus on joilla saavutetaan suuri teho ja vältetään hajautetut sähköntuotantomuodot, siirtohäviöitä. Yhteenvetona esitettynä optimoitu sähkön ja lämmön yhteistuotanto sekä kaukolämpö ovat ympäristöä säästävä energianruotantomenetelmä, joka vähentää polttoaineen tarvetta ja lisää kilpailua yleensä; tästä syystä sitä voitaisiin pitää keinona energiamarkkinoiden vapauttamisen edistämiseksi. 1. 1. 1 Yhdistetty lämpöjä sähkö teollisuudessa Sähköntuotantoteolhsuus, Yhdistetty lämpö ja sähkö on tekniikka, jota teollisuus on käyttänyt yh 50 vuotta. Edellytys on, että käyttäjän lämpöenergian (höyryn, kuuman veden, kuumien kaasujen, jäähdytyksen jne. ) tarve on keskisuuri tai suuri pitkiä aikoja (yh 5 000 (kemianteollisuus, tuntia/vuosi). paperiteollisuus, rauta ja tekstiilit, puutavara, tiilet ja raskaat savituotteet) sekä palvelut (sairaalat, urheilukeskukset, hotellit jne. ) ovat esimerkkejä aloista, joilla sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset ovat yksi käyttökelpoisista vaihtoehdoista sijoittajille. Teolliset sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset voivat toimia 8 000 tuntia teollisuuden vuodessa lämpöpotentiaali on riittävän suuri, jotta yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon avulla voidaan tuottaa merkittävä osuus sähkön perustarpeesta. tai enemmänkin. Tämän vuoksi teollistuneissa maissa teräs, keraamit, moottorit, elintarvikkeet, tuotantoteollisuus 24- 1. 1. 2 Kaukolämpö-ja -jäähdytys sekä yhdistetty lämpöjä sähkö lämpöpumppujen avulla. Lisäksi kaukojäähdytys Kaukolämpö tai -jäähdytys tarkoittaa lämpöenergian keskitettyä tuottamista ja jakelua. Lämpö tuotetaan lämpövoimaloissa, ja se jaetaan putkiverkon kautta käyttäjille höyrynä tai kuumana vetenä. Kaukolämpö- ja -jäähdytysjärjestelmää voidaan ajatella tuotantolaitosten sekä jakelu- ja paluuverkon yhdistelmänä. Kaukolämmön yleisin kilpailija ovat yksittäiset lämmitysjärjestelmät. Huomattavassa osassa kaukolämpöjärjestelmiä lämpöä tuotetaan edelleen vain kattiloiden avulla. Kaukolämmöstä on kuitenkin tullut yhdistetyn lämmön ja sähkön tärkeä sovellus, ja laajoja ja suuria järjestelmiä on kehitetty Skandinaviassa, Saksassa sekä Keski- ja Itä- Euroopassa. Niitä omistavat ja käyttävät useimmiten kunnalliset viranomaiset, ja niihin voidaan syöttää energiaa jätteenpolttolaitoksista ja muhia keinoilla kuten maalämpökäyttöisten tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia Euroopassa. Moottori- ja kaasuturbiiniteknologian viimeaikaisen paikaUisia kaukolämpölaitoksia sekä yhdistettyjä lämpö- ja sähkölaitoksia, jotka on kooltaan suunniteltu vastaamaan jotka palvelevat pienempiä lämmönjakeluverkkoja. Yhdistetyn lämmön ja sähkön markkinaosuus kaukolämmöstä vaihtelee eri jäsenvaltioissa, Ranskan 22 prosentista Alankomaiden 92 prosenttiin. 33 (yhdistettyä lämpöä ja sähköä käyttävien kaukolämpöjärjestelmien prosentuaalinen osuus). Useissa jäsenvaltioissa kompressiolaitteilla tuotettuun jäähdytykseen käytetyn sähkön sähkön kokonaiskulutuksesta kesällä. kulutus voi olla jopa 50 prosenttia Yhdistämällä saavuttaa huomattavia kustannussäästöjä siten, että osa sähkönkulutuksesta muunnetaan lämmönkulutukseksi sekä kaukolämpöjärjestelmien käyntiaikaa. lämmön yhteistuotannon -lämmitysjärjestelmät lämmön kysyntää kaukojäähdytys- kehityksen nykyisin kehittää ansiosta voidaan voidaan lisätään sähkön ja ja ja ja 1. 1. 3 Asuntokäyttö ja kaupallinen käyttö Tällaisia yhdistettyjä lämpö- ja sähkölaitoksia käytetään hotelleissa, urheilu- ja vapaa- ajan keskuksissa, sairaaloissa ja suurissa asuntokomplekseissa. Ne ovat pienehköjä yksikköjä, joihin kuuluu dieselmoottori, joka on muunnettu käymään maakaasulla, sekä generaattori ja lämmön talteenottojärjestelmä, jotka on tavallisesti sijoitettu teollisuuskonttiin. Dieselmoottorit voivat käyttää myös kahta polttoainetta. Lämpö otetaan talteen moottorin jäähdytyspiirien ja pakoputken kautta. Jotta sähköä olisi runsaasti saatavilla, lämpöä on voitava käyttää samanaikaisesti tai on oltava mahdollisuudet lämmön varastointiin. Eräs menetelmä talteenotetun lämmön käytön lisäämiseksi on tuottaa jäähdytysenergiaa absorptiojäälidyttimien avulla. Tämän ansiosta yhdistetty lämpö- ja sähköjärjestelmä voi olla käynnissä kesäkuukausien aikana, järjestelmän toimintamahdolhsuuksia. jolloin muutoin lämmönkysyntä vähentäisi alhainen 33 Yhdistetty lämpöjä sähkö IEA: n jäsenvaltioissa. Pariisi, lokakuu 1994 -25 Suurissa mäntämoottoreita, kuten teollisuudessa. rakennuskomplekseissa käytetään kaasuturbiineja ja suuria 1. 2 Yhdistettyyn lämpöön ja sähköön liittyvät taloudelliset näkökohdat toisiinsa liittyvänä ryhmänä: kuormitustekijät, Energiankäyttäjä haluaa halpaa energiaa. Yhdistettyä lämpöä ja sähköä edistetään tämän vuoksi vain, jos se tarjoaa kustannusetuja verrattuna lämmön ja sähkön erilliseen tuottamiseen. Yhdistettyjen lämpö- ja sähköhankkeiden talouteen vaikuttavia tekijöitä analysoidaan yleensä kolmena laitoksen ominaisuudet ja ulkoisilla energiamarkkinoilla käytävän kaupan ehdot. Yhdistetyn lämpö- ja sähkövoimalan edut ovat suurimmillaan, kun se on mitoitettu lämmön kysynnän mukaan. Sopivat ja saatavilla olevat lämmitys- ja jäähdytyskuormat ovat tämän vuoksi edellytys yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiselle. Teknologisten valintojen tekniset ja taloudelliset rajat määräytyvät lämmön ja sähkön kysyntään liittyvien piirteiden ja vuotuisten käyttötuntien mukaan. Teknologian laji, laitoksen koko ja käytettävän polttoaineen laji riippuvat kaikki kyseeseen tulevasta kuormituksesta. Laitoksen ominaisuuksilla kuten pääomakustannuksilla, käyttö- ja ylläpitokustannuksilla ja tehokkuudella on tietysti vaikutuksensa yhdistettyjen lämpö jä sähköhankkeiden kannattavuuteen. Sähkön ja lämmön yhteistuotantohankkeihe on kuitenkin erityisesti ominaista niiden ja energiamarkkinoiden keskinäinen suhde. Toisaalta fossiilisten polttoaineiden markkinat määräävät käytetyn peruspolttoaineen (useimmissa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa maakaasun, öljyn tai hiilen) hintaehdot, koska käytettävä energia muodostaa tärkeimmän kustannustekijän kaikissa yhdistetyissä lämpö- ja sähkövoimaloissa. Toisaalta yksi yhdistettyjen lämpö jä sähkövoimaloiden tuotteista eh lämpö tai höyry kilpailee myös fossiilista polttoainetta käyttävän yksinomaan lämpöä tai höyryä kehittävien laitosten kanssa. Vaikka yhdistetty lämpö ja sähkö merkitseekin epäilemättä kustannustehokasta energiavaihtoehtoa oikeissa olosuhteissa, yhdistettyjen lämpö- ja sähköjärjestelmien vaatima investointi voi muodostaa ongelmia. Rahoituksen saaminen yhdistetylle lämpö- ja sähkövoimalalle on ongelma monille mahdollisille käyttäjille. Jotkut ovat myös haluttomia sijoittamaan omia varojaan tai lamaamaan varoja sijoittaakseen niitä energiantuotantoon, koska se muodostaa harvoin niiden tavanomaisten toimintojen ydinosan. Rahoitusvälineitä kuten kolmansin osapuolien tarjoamaa rahoitusta voidaan käyttää yhdistettyyn lämpöön ja sähköön suoritettaviin investointeihin teollisuudessa ja julkisten palvelujen alalla. 2. YHDISTETTY LÄMPÖ JA SÄHKÖ E U :N JÄSENVALTIOISSA Sähköteollisuuden maantieteellisesti ja vertikaalisesti hajautunut rakenne suosi aikaisemmin teollista omavaraistuotantoa, mutta se pääasiassa helpotti lämmön ja sähkön jakelua esimerkiksi Saksassa. Yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittäminen Saksassa, jossa sillä on tärkeä merkitys, perustui paikallisten jakelijoiden olemassa oleviin lämpö- ja sähköverkkoihin, joita tuettiin 70-luvun öljykriisin jälkeen. Tanskassa, jossa myös oh kunnallisia lämpöverkkoja, yhdistettyä lämpöä ja sähköä kehittivät näiden verkkojen hoitajat paikallisten jakelijoiden ja suurissa kaupungeissa kuntien kanssa yhteistyössä toimivien paikallisten tuottaja-jakelijoiden tukemina. - 2 6- ja tuomiin säästöjen saatavien kuten Ranskassa, Belgiassa, Kreikassa Alankomaissa, jossa lämpöverkot ovat vähemmän kehittyneitä, kaasun ja sähkön jakehjat kehittivät teollisia yhdistettyjä lämpö- ja sähköyksiköitä, jotka perustuivat etuihin. Toisaalta monopolistisilla kaasusta energiamarkkinoilla Irlannissa omavaraistuotanto ja yhdistetty lämpö ja sähkö ovat kehittyneet heikommin. Sähköjärjestelmän jakaminen tuotanto-, siirto- ja jakelualoihin voi suosia yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittymistä ja tarjota yrittäjille mahdolhsuuksia etsiä kannattavia mahdollisuuksia, kuten voidaan havaita Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Olosuhteet yhdistetyn lämmön ja sähkön kehittämiseUe EU:n 15 jäsenvaltiossa ovat hyvin erilaiset. Sen lisäksi, että ilmasto ja asukastiheys vaihtelevat huomattavasti, myös saatavuus, teolhsuuden rakenne ja valtakunnanverkosta suurten kuten ympäristönäkökohdat maakaasuvarojen esiintymisehä Alankomaissa ja lämmönjakeluverkoilla Tanskassa on myös tärkeä merkitys. Seuraavassa taulukossa esitetään yhdistetyn lämmön ja sähkön kehitystilanne Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa: tekijät kuten polttoaineiden hinnat toimitetun sähkön kilpailukyky, erityistekijöillä ovat hyvin ja niiden erilaiset; sellaiset 27- Sähköntuotannon kokonaiskapasiteetti (MW) ja sähkön kokonaistuotanto (GWh) vuonna 1994 EU-15:ssa. Lähde: EUROSTAT Sähkön tuotannon kokonais kapasiteetti MW % josta yhdistet tyä lämpöä ja sähköä Sähkön kokonais tuotanto GWh % josta yhdistet tyä lämpöä ja sähköä 18 348 14 899 44 489 4 039 64 163 16 032 9 545 8 833 107 232 35 914 114811, 14 143 10 604 69 019 6 148 1805 1533 58 6 328 3 247 182 892 3 222 2 808 26 184 4 085 7 496 3 042 34 12 3 1 10 20 2 10 3 8 23 29 71 4 79 677 72 236 161 775 15 147 231 498 54 645 38 936 31380 476 337 142 850 528 229 65 546 40 096 325 379 31 543 7 645 8 537 192 26 477 11722 845 3 112 9 492 9 257 47 750 20 312 15 724 11996 40 11 5 1 11 21 2 10 2 6 9 31 39 4 Kansalli set tavoitteet (MW, vuonna 2000 8 000 1 00034 2 222 5 000 Valtio Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta Kreikka Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningas kunta EU 15 532 559 67 030 13 2 263 191 204 604 9 TÄRKEITÄ HUOMAUTUKSIA 1. Kreikkaa ja Irlantia koskevat tiedot ovat alustavia ja koskevat vuotta 1993 2. Saksassa puhtaina yhdistetyn lämmön ja sähkön tuottajina osan vuodesta käytettyjen laitosten sähköntuotannon kokonaiskapasiteetti on kirjattu, mutta vuoden 1994 lukuun 47 750 GWh sisältyy vain sinä aikana tuotettu sähkö, jolloin voimalat lämmön yhteistuottajina. Tämä selittää sen suuren eron, joka vallitsee sähköntuotannon yhdeksän prosentin ja sähköntuotannon kokonaiskapasiteetin 23 prosentin välillä. toimivat sähkön ja 3. Tanskassa yhdistetyt lämpö- ja sähköyksiköt, joita käytetään osa vuotta yhdistettyyn sähkön ja lämmön tuotantoon, on sisällytetty kokonaiskapasiteettiin. Kuitenkin vam osa tuona aikana tuotetusta sähköstä (eli sähkön ja lämmön yhteistuotannossa tuotettu osuus) sisältyy sähkön kokonaistuotantolukuun 15 724 GWh. Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa tuotetun sähkön kokonaismäärä oli 32 734 GWh. 34 Belgian sähköalan investointisuunnitelmaan sisältyi/ 1 000 MWe:n verran uusia sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia ennen vuotta 2005 ISSN 1024-4492 KOM(97) 514 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 10 12 15 Luettelonumero : CB-CO-97-544-FI-C ISBN 92-78-26026-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Xr\


title: WRITTEN QUESTION No. 3327/97 by Jessica LARIVE to the Commission. Plutonium on board the US space probe Cassini - danger to public health

eurovoc_concepts:
United States
nuclear accident
peacekeeping
plutonium
public health
space vehicle

text: C 117/174 EN Official Journal of the European Communities 16. 4. 98 (98/C 117/237) WRITTEN QUESTION P-3326/97 by Antonios Trakatellis (PPE) to the Commission (15 October 1997) Subject: Greek Community Support Framework: the Egnatia Road and Thessaloniki Underground projects Among the projects included in the Second Community Support Framework (CSF) for Greece (1994-1999) are the construction of the Egnatia Road, a project of key strategic importance for the development of trans-European networks in Greece and the European Union, and the Thessaloniki Underground, a major project intended to alleviate the serious traffic and environmental problems facing this city of over a million people. In view of the delay in the take-up by Greece of CSF funds in respect of many development projects and programmes, the Greek Government has put forward proposals for the transfer of appropriations from some programmes to others. Inter alia, it has proposed transferring over Drs. 100 billion from the Egnatia Road project and Drs. 27 billion from the Thessaloniki Underground project. Does the Commission intend to transfer funds earmarked for the important projects in question, and if so, on what grounds? Given Greece(cid:146)s bitter experience that a project which is delayed is never implemented, how does the Commission view the Greek Government(cid:146)s intention to transfer funds which will essentially mean an end to the Thessaloniki Underground project? Given that the Egnatia Road project has already begun and is currently under way, how does the Commission view the request for a transfer of appropriations which will delay its implementation? Does it not agree that the proposal for the transfer of appropriations will essentially cancel out the strategic and economic benefit which would have resulted from the completion of the Egnatia Road during the five-year period 1994-1999, which will thus be put off indefinitely? Answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (7 November 1997) The Commission can confirm that it has received from the Greek authorities proposals which include the transfer to other projects of DRA 100 billion (approximately ECU 330 million) allocated under the second Community support framework (CSF) for the Egnatia main road and DRA 27 billion (approximately ECU 90 million) earmarked for the Thessaloniki underground railway. These proposals are currently being considered by the Commission and will then be discussed at the next meeting of the Monitoring Committee for the CSF. The Commission set out its position on this transfer of appropriations from the Thessaloniki underground railway project in its reply to Oral Question H-741/97 during the Question Time of Parliament’s part-session in October 1997 (1). With regard to the reduction in appropriations proposed for Egnatia, the Commission has already notified the Greek authorities of its serious reservations. The information available to the Commission suggests that this project could be completed under the current CSF and absorb the appropriations allocated to it. (1) Debates of the European Parliament (October 1997). (98/C 117/238) WRITTEN QUESTION P-3327/97 by Jessica Larive (ELDR) to the Commission (15 October 1997) Subject: Plutonium on board the US space probe Cassini › danger to public health According to the Algemeen Dagblad of 27 September 1997, the US space probe Cassini is to be launched on 13 October 1997 with 34 kg of plutonium on board. The Netherlands association for public health and peace issues, along with a number of American associations, has warned that the risks of this enterprise are high. unacceptably