title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkailuun vaikuttavista yhteisön toimenpiteistä (1995/1996)"

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

formats: html pdf print

text: C 19/116 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 21. 1. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkailuun vaikuttavista yhteisön toimenpiteistä (1995/1996)” (98/C 19/30) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 8. heinäkuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaa lisälausunnon edella¨ mainitusta kertomuksesta. Asiain valmistelusta vastannut aluekehityksen, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön jaosto antoi lausuntonsa 21. lokakuuta 1997. Esittelijä oli Colin Lustenhouwer. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 52 ääntä puolesta, kolme vastaan, ja kuusi pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Talous- ja sosiaalikomitea on kiinnostuneena tutustunut komission ehdotukseen matkailuun vaikutta- vista toimista, joihin on ryhdytty EU-tasolla vuosina 1995/1996. Komitea panee merkille, että kyseisen ehdo- tuksen lisäksi komissio on julkaissut myös erityisen työasiakirjan (1) muista samana ajanjaksona kehitetyistä komission matkailupolitiikkaan sisältyvistä toimista. Matkailua käsittelevään vihreään kirjaan (2) kohdista- miinsa huomautuksiin ja matkailun monivuotista ohjel- maa Philoxeniaa (3) käsittelevään komission ehdotuk- seen viitaten komitea rajoittuu tässä lisälausunnossa vain tiettyihin olennaisiin pääkohtiin. Komission kertomus matkailuun vaikuttavista 1. 2. yhteisön toimenpiteistä osoittaa jälleen kerran, että Euroopan unionin eri aloilla harjoittama politiikka koskettaa usein matkailualaa. Tämä on osittain loogista seurausta siitä, mitä matkailu- alalla tarkoitetaan: käytännössä se koostuu useilla elin- keinoaloilla toimivista monenlaisista yrityksistä, jotka ovat levittäytyneet koko Euroopan alueelle. Matkailua- lalle on tunnusomaista sen yritysten moninaisuus. 1. 3. Komitea on tyytyväinen tähän komission kerto- mukseen, joka osoittaa, että Euroopan unioni työskente- lee matkailualan yritysten ja niiden työntekijöiden hyväksi monin eri tavoin. Muuten voisi syntyä kuva varsin vaatimattomasta yhteisön toiminnasta kyseisellä alalla, mikäli rajoituttaisiin vain tämän tietyn politiikan puitteissa toteutettaviin toimiin. Komitean on kuitenkin todettava kertomuksen 1. 4. jäävän jossain määrin yleisluonteiseksi. Komitean mie- lestä komission olisi uskallettava ilmoittaa yksityiskoh- taisemmin, ei pelkästään aiemmin mainitussa työasiakir- jassa vaan myös juuri tässä juridiselta merkitykseltään suuremmassa ja laajemmalle leviävässä kertomuksessa, mitä rahoitusvälineitä käytetään suoraan kyseisen alan hyväksi. Komitea kehottaa komissiota myös mittaa- maan yksityiskohtaisemmin, miten eri toimenpiteet vai- kuttavat alan työpaikkojen lisääntymiseen ja matkailu- tuotteiden laadun paranemiseen. Tällaisten vaikutus- analyysien pohjalta on nimittäin helpompi päättää politiikan tulevasta suunnasta ja jopa tehostamisesta. 2. Matkailupolitiikan suhde ympäristö- ja kuluttajapo- litiikkaan (1) ”Matkailuun vaikuttavat yhteisön toimenpiteet, komission osaston laatima työasiakirja” (Community actions affec- ting tourism, Commission staff working paper), Bryssel, 11. 7. 1997, SEC(97) 1419. (2) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin merkitys matkailussa – Komission vihreä kirja”, KOM(95) 97 lopull. , EYVL C 301, 13. 11. 1995 (3) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ensimmäi- nen monivuotinen ohjelma Euroopan matkailun edistämi- seksi, Philoxenia (1997–2000)”, KOM(96) 168 lopull. , EYVL C 30, 30. 1. 1997 Kuten komitea on todennut jo aiemmissa matkai- 2. 1. lua käsitelleissä lausunnoissaan, matkailuala on talou- delliselta merkitykseltään maailmanlaajuinen. Vahvasta ja myös työllisyyden kannalta myönteisestä kehityk- sestään huolimatta matkailuelinkeinon markkinaosuus on kuitenkin jatkuvasti paineen alla. Komission sekä maailman matkailujärjestön (World Tourism Organisa- tion, WTO) ja OECD:n tietojen mukaan näyttää siltä, että kilpailevat matkailukohteet Euroopan ulkopuolella ovat lisänneet vetovoimaansa ja tilanteen ennakoidaan jatkuvan samanlaisena tulevina vuosina. 21. 1. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 19/117 2. 2. Vaikka matkailutuotteiden puoleensavetävyys ensi kädessä riippuu yrityksistä itsestään, tuotteen luon- teen vuoksi paikallisten, valtiollisten ja yhä enenevässä määrin myös yhteisön viranomaisten osuus on mer- kittävä edistettäessä mielikuvaa Euroopasta puoleensa- vetävänä matkailukohteena. reunaehtoihin lisäämättä matkailuyritysten hallinnollis- ta taakkaa. Toisin kuin muiden ”tuotteiden” kohdalla, matkailualalla kuluttaja siirtyy aina tuotteen luo eikä päinvastoin. Siirtyessään kuluttajalla on oltava varmuus oikeudellisesta asemastaan, varsinkin kun on kyse hänen kotimaansa ulkopuolella sijaitsevista matkakohteista. Kuluttaja tuntee varmuuden entistä paremmin kukka- rossaan euron käyttöönoton jälkeen. 2. 3. Matkailutuotteessa on aina kyse enemmästä kuin vain kuljetusvälineen (lentokoneen, junan jne. ) tai hotellin laadusta. Kyse on myös tarjottavan tuotteen ympäristöllisestä laadusta. Juuri näihin seikkoihin viran- omaisten harjoittama politiikka voi vaikuttaa mer- kittävästi. Mieleen tulevat matkakohteen saavutetta- vuus, turvallisuus sekä elämänlaatu laajassa mielessä (ympäristön saastuminen!). 3. Työllisyys ja matkailu 2. 4. Komitean mielestä Euroopan matkailuteollisuu- delle on elintärkeää löytää tasapaino yhteisön tavoittei- den kuten kestävän kasvun, yhteenkuuluvuuden jne. sekä jatkuvuuden ja työllisyyden vuoksi tärkeän matkai- luelinkeinon edistämisen välille. 2. 5. Tasapainon löytäminen ei hyödytä pelkästään viranomaisia; myös itse elinkeinon kannalta ovat puhdas ympäristö ja saavutettavuuden parantaminen tärkeitä asioita. Komitean mielestä yhteisön ympäristöpolitii- kassa on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota näihin matkailussa esiin tuleviin seikkoihin. EU:n on entistä pontevammin pyrittävä saattamaan ympäristöpolitiikka tasapainoon matkailualan yrittäjyyden edistämisen kanssa. Komitea huomauttaa, että näiden pyrkimysten lähtökohdaksi on otettava sekä alan yritysten todelliset mahdollisuudet että ympäristöpoliittisesti toivottavat ja toimet. Kokemus on osoittanut, että tavoitteet pelkästään ympäristönäkökulmaan perustuvat normit ja standardit eivät aina syystä tai toisesta (teknisistä tai kaupallisista) ole joka suhteessa elinkeinoelämän saavutettavissa. Matkailuelinkeinon edistämiseen yh- teisön ulkopuolisissa maissa tähtäävissä EU:n ohjelmissa on huolehdittava siitä, että eurooppalaiset ympäristön- suojelunormit otetaan huomioon. 2. 6. Kuten komission ehdotuksessa todetaan, on oi- kein muotoilla EU:n politiikka useiden tavoitteiden perusteella. Yksi tavoite on tietysti otollisen yritysilmas- ton luominen matkailualalle, mihin myös ympäristöstä huolehtiminen vaikuttaa. Mutta on myös oikeutettua kiinnittää EU-politiikassa huomiota kuluttajan eli mat- kailijan asemaan. Myös EU voi myötävaikuttaa matkai- lupalvelujen kuluttajan turvallisuuden ja varmuuden 3. 1. Kuten aiemmin todettiin, matkailualan vaikutus työllisyyteen on huomattava ja se kasvaa jatkuvasti. Ala työllistää noin 9 miljoonaa ihmistä mikä on 6 % kokonaistyöllisyydestä. Osuuden ennakoidaan kasva- van 9 %:iin vuoteen 2010 mennessä (1). Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa matkailualan enna- koidaan olevan vuonna 2000 tärkein elinkeinoala. Eu- roopan unionin edelleen vaikean työllisyystilanteen huo- mioon ottaen onkin syytä kiinnittää erityistä huomiota työllisyyden kehittämiseen matkailu- ja virkistysaloilla. Komitean mielestä työmarkkinoilla toteutettavien toi- menpiteiden, koulutuksen ja työpaikkoja luovien inves- tointien yhteydessä on kiinnitettävä huomiota erityisesti niiden vaikutuksiin matkailuyritysten toimintaan. Mikäli täytetään komitean jo aikaisemmissa lausunnois- saan toteamat edellytykset, kasvua on vielä odotetta- vissa, ja taloudellinen kasvu luo suoraan työpaikkoja. Matkailuelinkeino tarjoaa monissa tehtävissä erittäin paljon työpaikkoja myös uuden teknologian käyttööno- ton jälkeen. Mikäli toimia kehitetään kaikilla soveltuvil- la tasoilla, myös kilpailukyky kasvaa. Komitea panee merkille, että viimeaikainen keskittymiskehitys voi ai- heuttaa alalla huomattavia muutoksia, joita tulee tarkas- tella kriittisesti kilpailupolitiikan näkökulmasta. 3. 2. Komitea on tyytyväinen, että puheenjohtajamaa Luxemburg ja komissio ovat tehneet aloitteen konferens- sin järjestämiseksi marraskuun alussa 1997 aiheesta ”Matkailu ja työllisyys”. Komitea toivoo konferenssin tekevän jäsenvaltioille ja unionille konkreettisia suosi- tuksia, jotka tuottavat uusia ja entistä korkealaatuisem- pia työpaikkoja matkailualalla ja selkeyttävät elinkeinon (1) WTTC, Travel and Tourism – Jobs for the milennium, Lontoo, 1997. C 19/118 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 21. 1. 98 tulevaisuudennäkymiä. Juuri siksi, että matkailuelinkei- no on yksi harvoista unionin työllisyyttä lisäävistä kasvualoista, komitea toivoo konferenssin suositusten tarjoavan aineistoa myös Euroopan työllisyystilannetta käsittelevälle EU:n ylimääräiselle huippukokoukselle. Kun puhutaan työmarkkinoiden järjestelyjen sekä epä- tyypillisen työn joustoista ja sen muotojen työllisyysvai- (parhaiden kutuksista, matkailualan käytäntöjen vaihto kuten Amsterdamin sopimusluon- noksen uuden työllisyysluvun 5 artiklassa todetaan) voivat toimia esimerkkinä aloille, joilla vastaava kehitys on vielä lapsenkengissä. kokemukset 3. 3. Komitean mielestä myös WTO:n hiljattain anta- mien suositusten tulee saada konferenssissa riittävästi huomiota ja ne on voitava ottaa käyttöön. Madridin julkilausumassaan matkailualan inhimillisten voimava- rojen kehittämisestä (1) WTO vaati mm. seuraavia toimia: – kehotetaan kaikkia toimijoita asettamaan henkilöre- surssien kehittäminen etusijalle, – puolletaan uusia malleja, joissa tarkastellaan muuttu- viin olosuhteisiin parhaiten vastaavaa matkailualan perus- ja erityiskoulutusta, – tunnustetaan, että koulutus luo matkailualan ammat- tien kehittämisen perustan, – tarkastellaan yleisten normien, tutkinto- ja tunnusta- misjärjestelmien kehittämistä vahvistamaan nykyisiä ohjelmia ja ohjaamaan uusien koulutusjärjestelmien muodostamista, – suositetaan uuden teknologian ja tietojärjestelmien käyttöönottoa matkailualan koulutuksessa, – tunnustetaan laadun ja ammattitaidon merkitys sekä koulutuksessa että palveluissa. 3. 4. Koska alan pääasiassa pienet ja keskisuuret yritykset tarjoavat paljon työpaikkoja, kongressissa on keskusteltava perusteellisesti työvoimakustannusten alentamisesta. Lisäksi jäsenmaille on tulevaisuudessa myönnettävä oikeus asettaa yöpymisille ja ruokailupal- (1) WTO:n konferenssi Human Capital in the Tourism Indu- stry of the Twenty-first Century, Madrid, 21. –23. tammi- kuuta 1996. veluille (elintarvikkeille) alhainen arvonlisäverokanta. Työn verottaminen ja sosiaalikustannukset merkitsevät työnantajalle yhä usein niin korkeita kokonaiskustan- nuksia, ettei uusien työntekijöiden palkkaaminen ole mielekästä. Siksi työnantajan kokonaiskustannusten ja työntekijän nettopalkan välistä kuilua on huomattavasti pienennettävä puuttumatta kuitenkaan palkkoihin tai vaarantamatta sosiaaliturvajärjestelmien rahoitusta. Mahdollisesti toteutettavat toimet eivät saa kuitenkaan koskea vain yksittäisiä aloja. Yhdistettynä työolosuhtei- den parantamiseen tämä lähestymistapa vähentää myös ”pimeän työn” käyttöä, joka on yhä yleisempää tietyillä unionin alueilla: työvoimaa hankitaan laittomasti unio- nin alueella oleskelevien, yhteisön ulkopuolisista maista tulleiden työntekijöiden keskuudesta. 4. Lopuksi Komitea on aikaisemmissa, enemmistöäänin 4. 1. hyväksytyissä lausunnoissaan (2) todennut kannatta- vansa erityisen matkailuartiklan lisäämistä perussopi- mukseen. Komitea panee merkille, että Amsterdamin sopimukseen ei sisälly tällaista määräystä. Komitea on pettynyt, koska Amsterdamin sopimusta edeltävässä hallitustenvälisessä konferenssissa tätä niin komitean kuin Euroopan parlamentin (3) esittämää toivomusta ei ilmeisesti käsitelty juuri lainkaan. 4. 2. Komitea on pettynyt myös siihen, että neuvosto ei vieläkään ole päässyt yksimielisyyteen ehdotuksesta, joka koskee matkailun monivuotista Philoxenia- ohjelmaa, vaikka neuvosto sai komission ehdotuksen jo yli vuosi sitten. Sen sijaan komitea on tyytyväinen, että Euroopan parlamentti kaikesta huolimatta varasi vuoden 1997 talousarvioon 4 miljoonan ecun määrära- han, ja kehottaa parlamenttia jatkamaan tämänsuuntais- ta matkailupolitiikkaa myös tulevina vuosina. Komitean mielestä neuvosto ei voi enää pidempään jättää vaille huomiota komitean ja Euroopan parlamentin toivomuk- (2) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin merkitys matkailussa – Komission vihreä kirja”, KOM(95) 97 lopull. , EYVL C 301, 13. 11. 1995; Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ensimmäinen moni- vuotinen ohjelma Euroopan matkailun edistämiseksi, Phi- loxenia (1997–2000)”, KOM(96) 168 lopull. , EYVL C 30, 30. 1. 1997 (3) Ks. tuorein julkaisu aiheesta: Päätöslauselma matkailusta, Euroopan parlamentti, 12. 6. 1997, PE 260. 312. 21. 1. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 19/119 sia täysimittaisesta yhteisön matkailupolitiikasta (1). Ko- mitea on tyytyväinen matkailuasiain neuvoston nykyisen puheenjohtajan ilmoitukseen (2), että Luxemburgin pu- (1) Ks. mm. Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta aiheena käsiteollisuus ja pienyritykset, 24. 4. 1997, EYVL C 150, 19. 5. 1997. Päätöslauselman 21 kohdassa Euroopan parlamentti pahoittelee, että kilpai- lukyvyn lisäämistä ei pidetä eräällä tärkeällä pk- yrityssektorilla, nimittäin matkailualalla, kyllin mer- kittävänä, jotta siihen kohdistettaisiin erityisiä yhteisötoi- mia, erityisestä yhteisöpolitiikasta puhumattakaan. Lisäksi PSE-ryhmän edustaja L. Harrisson on todennut seuraavaa: jäsenvaltioille puhutaan aiheesta ”Kun neuvostolle tai ‘matkailu‘, vaikuttaa siltä, että yksikään niistä ei jaksa kiinnostua asiasta. Kun puhutaan matkailusta, kaikki näyttävät jättävän aivonsa rannalle paistumaan. Kun puhu- taan Euroopan suurimmasta elinkeinosta, nämä päätök- sentekijät eivät enää tiedä, mitä he haluavat. He lojuvat aurinkotuoleissaan ja ottavat aurinkoa ajatellen rauhallisi- na, että Euroopan menestyksekkäin elinkeino ei tarvitse apua eikä ymmärtämystä. ” (Euroopan parlamentin keskus- telupöytäkirjat, 10. 6. 1997). (2) Matkailuasiain neuvoston puheenjohtajan, Luxemburgin suurherttuakunnan matkailuministerin Fernand Bodenin esitys Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvalio- kunnalle 3. syyskuuta 1997 aiheesta yhteisön matkailu ja Luxemburgin puheenjohtajiston ohjelma. Bryssel, 30. lokakuuta 1997. heenjohtajisto on tehnyt aloitteen Philoxenian ottami- sesta uudelleen asialistalle. Komitea vaatii, että neuvosto tekee vielä tämän vuoden kuluessa päätöksen kaikista komission ehdotuksen kohdista ja että tämä myönteinen pyrkimys johtaa konkreettisiin toimiin alan, sillä toimi- vien henkilöiden sekä matkailutuotteiden kuluttajien hyväksi. nopeasti toteutettavaa 4. 3. Komitean mielestä EU:n yleispolitiikassa on asian etenemisestä riippumatta joka tapauksessa mah- dollisimman Philoxenia- ohjelmasta matkailupolitiikan vaakatason yhdentämi- nen sekä tiedonvaihto jäsenvaltioissa tapahtuvasta kehi- tyksestä. Koska perussopimuksessa ei ole aiheesta eri- tyistä lukua, ensiksi mainittu osa eli ns. matkailu- politiikan integrointi toimiin muilla politiikan aloilla (kuluttajasuojelu, ympäristö, liikenne, rakennerahastot, tekninen ja tieteellinen tutkimus jne. ) on entistä tärkeäm- pi poliittinen tehtävä, johon komission ja myös neuvos- ton on tartuttava. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2151/97 of 30 October 1997 fixing the export refunds on rice and broken rice

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country


title: Regolamento (CE) n. 2229/97 del Consiglio del 30 ottobre 1997 relativo all'interruzione di alcune relazioni economiche con l'Angola per indurre la «União Nacional para a Independência Total de Angola» (UNITA) a rispettare gli obblighi assunti nell'ambito del processo di pace

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
international sanctions
peacekeeping
political group
trade restriction

formats: html pdfa1b print