title: Komission asetus (EY) N:o 2021/97, annettu 15 päivänä lokakuuta 1997, tiettyihin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleviin tuotteisiin vuonna 1998 sovellettavista yhteisön määrällisistä kiintiöistä tuojille myönnettävistä määristä

eurovoc_concepts:
China
footwear industry
household article
import licence
quantitative restriction
toy industry


title: 97/734/CE: Décision de la Commission du 15 octobre 1997 modifiant la décision 97/107/CE relative à l'autorisation de méthodes de classement des carcasses de porcs en Belgique (Les textes en langues française et néerlandaise sont les seuls faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Belgium
carcase
classification
meat processing industry
pigmeat

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2019/97 af 15. oktober 1997 om de supplerende mængder for tekstilvarer, der skal stilles til rådighed for Rumænien

eurovoc_concepts:
Romania
originating product
outward processing
quantitative restriction
re-import
textile product


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den

eurovoc_concepts:
EU production
EU programme
electrical energy
energy policy
heating

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 10. 1997 KOM(97) 514 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET En fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarme produktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den Indholdsfortegnelse 1. Hvorfor er der behov for en fællesskabsstrategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion? 2. Fællesskabets eksisterende foranstaltninger til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion 3. Hmdringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme/-køling 4. En europæisk strategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion 4. 1 Strategiens målsætninger 4. 2 Kombineret kraftvarmeproduktion og miljøet 4. 3 Øget støtte til kombineret kraftvarmeproduktion fra EU-programmer 4. 4 Aftaler med erhvervslivet og anskaffelse af teknologi 4. 5 Udveksling af oplysninger og samarbejde blandt medlemsstaterne 4. 6 Overvågning af virkningen af liberaliseringen af de europæiske energimarkeder på kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme 4. 7 Internalisering af eksterne omkostninger 4. 8 Finansielle instrumenter 5. Konklusioner 6. Referencer Bilag 1. Generelle principper for kombineret kraftvarmeproduktion 1. 1. Beskrivelse af kombineret kraftvarmeproduktion 1. 1. 1. Kombineret kraftvarmeproduktion i industrien 1. 1. 2 Kombineret kraftvarmeproduktion inden for fjernvarme og -køling 1. 1. 3 Anlæg til brug i boligområder og kommercielle områder 1. 2. Økonomien i kombineret kraftvarmeproduktion 2. Kombineret kraftvarmeproduktion i EU-medlemsstaterne 1. Hvorfor er der behov for en fællesskabsstrategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion1? 1. I hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union"2 forpligtede Kommis sionen sig til at fremlægge en strategi, der rummer en sammenhængende frem gangsmåde til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union. Dette initiativ skal sikre det nødvendige samarbejde mellem Fællesskabet, dets medlemsstater, værkerne og forbrugerne af elektricitet og varme og bidrage til at fjerne hindringerne for udvikling af dette miljøvenlige og energibesparende koncept. 2. De globale klimaforandringer udgør en stor udfordring for os alle. Forud for den tredje konference blandt parterne i De forenede Nationers rammekonvention ved rørende Idimaforandringerne i Kyoto i december 1997 har Rådet fastlagt en for handlingsposition for de industrialiserede lande, der sigter mod en nedbringelse på 15% i udledningen af de væsentligste drivhusgasser i år 2010 og mindst 7,5% i år 2005 i forhold til niveauet i 1990. Den nuværende tendens inden for udledninger ne, som er baseret på anvendelse af de nuværende politikker og foranstaltninger, tyder på en stigning i C02-udledningerne på ca. 8% i 2010, hvilket betyder, at det reelt kan blive nødvendigt med en nedbringelse på 23%. Der skal gøres en stor indsats inden for flere politiske områder, navnlig hvad angår energiproduktion og -forbrug, som det for nylig blev skitseret i en meddelelse fra Kommissionen om klimaforandringerne og EU's forberedelser til Kyoto-mødet3. 3. Da effektiv udnyttelse af energien nedbringer udledningen af forurenende stoffer (C02, S02, N20 osv. ) i atmosfæren, ses dette som det absolut vigtigste politiske mål for at opnå EU's fastlagte målsætning vedrørende stabilisering af C02-udled- ningerne. Kombineret kraft/-varmeproduktion er en af de få teknologier, som på kort og mellemlangt sigt kan yde et væsentligt bidrag til energieffektiviteten i Den Europæiske Union4, og som generelt kan yde et positivt bidrag til miljøpohtikken i EU. Det skønnes, at nedbringelsen af C02-u(Uedningerne ved produktion af 1 Mwh elektricitet ved kombineret kraftvarmeproduktion sammenlignet med separat produktion af varme og elektricitet varierer mellem 132 kg og 909 kg med en gennemsnitlig nedbringelse af C02-udledningerne på 500 kg pr. Mwh. Dette bety der dog ikke, at udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion er patentløsnin gen på vore problemer med energiforvaltning og miljøbeskyttelse. Enkelte titler i fodnoterne og referencerne indeholder forkortelsen CHP, som står for combined heat and power: kombineret kraftvarme, eller ordet cogeneration: kombineret kraftvarmeproduk tion. Hvidbog - en energipolitik for Den Europæiske Union, KOM (95) 682, endelig udgave, 13. 12. 95 KOM (97) 481, endelig udgave, 1. 10. 97 Eventuel anvendelse af biomasse som den primære brændselskilde vil gøre systemer med kombi neret kraftvarmeproduktion endnu mere miljøvenlige. Anvendelse af naturgas som brændsel i stedet for kul og olie har ligeledes en positiv indvirkning på miljøet. -2 4. I forskelHge undersøgelser5,6 vurderes det, at den maksimale tekniske el-produk tionskapacitet ved kombineret kraftvarmeproduktion i EU's 15 medlemsstater vil være 900-1000 Twh pr. år, hvilket svarer til omkring fire gange så megen elek tricitet, som der blev frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion i 1994, og udgør 40% af den samlede, årlige el-produktion i Fællesskabet i 1994. Løseligt anslået vurderes det, at fuld udnyttelse af denne kapacitet som erstatning for eksis terende el- og varmeproduktionsanlæg vil kunne nedbringe C02-udledningerne med 300 Mt om året eller 9% af EU's 15 medlemsstaters samlede udledninger på 3457 Mt i 2010 (traditionelt scenario)7. På trods heraf aftog indførelsen af kombi neret kraftvarmeproduktion i EU (udtrykt som private og offentlige værkers el produktion ved kombineret kraftvarmeproduktion som en del af den samlede el produktion) i perioden 1974-1990. El-produktionen fra anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion i Den Europæiske Union er skuffende lav og varierer væ sentligt blandt medlemsstaterne, fra 1% til 40%. Det er først i de senere år, at denne negative tendens er vendt. Procentdel af samlet el-produktion ved kombineret kraft-Zvarmeproduktion EU. 40% 30%' 20% 10% 0% B DK D GR E F IRL IT NL PO UK FIN S AUS EU 5. Nye EU-initiatfver former nu Europas energiindustris fremtidige opbygning og funktion. Disse ændrede juridiske rammer skaber en ny situation for kombineret kraftvarmeproduktion med mindre stabile priser og øget miljøbevidsthed. I denne nye situation for energiindustrien bør kombineret kraftvarmeproduktion spille me re end en marginal rolle, og det er af afgørende betydning, at bestræbelserne på at fremme kombineret kraftvarmeproduktion er i overensstemmelse med den dyna mik, der er i sektoren. Kommissionen er helt enig med Rådet8 i, at kombineret kraftvarmeproduktion skal fremmes som et middel til at beskytte miljøet og mind ske energiafhængigheden på tilfredsstillende økonomiske betingelser. Kommissio nen støtter også Parlamentets9 synspunkt om hurtigst muligt at offentliggøre med delelsen om kombineret kraftvarmeproduktion, fremme brugen af kombineret kraftvarmeproduktion i medlemsstaterne og fjerne de eksisterende hindringer. 6. Formålet med denne meddelelse er inden for rammerne af EU's energipolitik at foreslå en strategi, som vil lette udviklingen af kombineret Energistyrelsen, Sigurd Lauge Petersen. 2. 06. 97 Regulation and Energy Conservation; the case of Combined heat and Power in the EU. Situation and Prospects. Chris Hendriks et al. , feb. 1995. European Energy to 2020. A scenario approach. EF, foråret 1996 Rådets resolution af 23. november 1995 om grønbogen "Den Europæiske Unions Energipolitik", EFT C327 af 7. 12. 95. Betænkning om Kommissionens hvidbog om energipolitik: PE 217. 77 l/fin 3- kraftvarmeproduktion i Europa og dennes indførelse på det europæiske energimarked som et energibesparende og miljøvenligt system til produktion af varme og kraft. Kommissionen mener, at denne strategi skal baseres på en hensigtsmæssig kombination af gensidigt supplerende foranstaltninger på både fællesskabs- og medlemsstatsplan. Den skal desuden være i overens stemmelse med og tage højde for de af Fællesskabets forskellige politikker, der muligvis bliver berørt. 2. Fællesskabets eksisterende foranstaltninger til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. Lovgivningsmæssige foranstaltninger: 7. Fællesskabet har fremmet idéen om kombineret kraftvarmeproduktion siden 1974, da en industriel ekspertgruppe blev nedsat for at undersøge mulighederne for at forøge omdannelseseffektrviteten i varmekraftværker. På baggrund af et forslag fra denne gruppe vedtog Rådet den 25. oktober en henstilling (77/714/EØF), hvor medlemsstaterne blev opfordret til at etablere rådgivende organer eller udvalg, som har til opgave at : a) komme med vurderinger af foranstaltninger, der sandsynligvis vil medføre øget effektivitet i forsyningen af kraft og varme, b) udpege og fjerne ikke-tekniske hindringer for udvikling af kombineret kraft varmeproduktion, c) fremme systemer til kombineret kraftvarmeproduktion og varmetransport. Næsten alle lande har nedsat disse rådgivende organer, som har bestræbt sig på at fremme idéen om kombineret kraftvarmeproduktion under de vanskelige betingel ser på det ikke-liberaliserede energimarked i en tid med lave energipriser og min dre miljøbevidsthed. 8. En anden henstilling fra Rådet (88/61 l/EØF) fra november 1988 omhandlede fremme af samarbejdet mellem offentlige værker og servproducenter af elektrici tet, som primært anvender vedvarende energikilder, affaldsbrændsler og kombine ret kraftvarmeproduktion. Hovedformålet med henstillingen var at fjerne juridiske og administrative hindringer ved at introducere følgende politiske principper: • offentlige værkers forpligtelse til at købe overskudselektricitet fra egenpro ducenter, rimelige autorisationsprocedurer for privatejede kraftværker, godtgørelse fra offentlige værker i overensstemmelse med princippet om "undgåede omkostninger", brændsels- og kapacitetsomkostninger, og ikke-diskriminatorisk behandling hvad angår levering af elektricitet til det offentlige net. • • • I juli 1992 rapporterede Kommissionen til Rådet10 vedrørende de fremskridt, der var opnået med denne henstilling. Hovedkonklusionen var, at samarbejdet mellem selvproducenter og offentlige værker var forøget væsentligt, men at der stadig var hindringer, der skulle fjernes, hvis kombineret kraftvarmeproduktions fulde udbyt te skulle høstes. Forholdet mellem selvproducenterne og el-værkerne og mangelen på fremskridt med hensyn til at opnå et indre marked på elektricitetsområdet blev anset for at være de væsentligste hindringer for udvikling af kombineret kraftvar meproduktion. 9. Energichartertraktaten fastlægger rammerne for energisamarbejde og -samhandel mellem de deltagende parter. Traktaten behandler en række spørgsmål, herunder overførsel af energiforsyninger, energieffektivitet og udenlandske investeringer i energianlæg. Energieffektivitetsprotokollen vil, når den iværksættes af alle part nere, udgøre en vigtig ny ramme for kombineret kraftvarmeproduktion i de lande, der deltager. I protokollen nævner man udtrykkeligt støtte til fremme af kombine ret kraftvarmeproduktion og foranstaltninger til forøgelse af effektiviteten i fjern varmeforsyningen. 10. Direktivet vedrørende liberalisering af det indre elektricitetsmarked11 gør det mu ligt for medlemsstaterne at prioritere anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion i forbindelse med planlægning. Det nye direktiv vedrørende fælles regler for det in dre marked inden for naturgas, som behandles af Rådet og Europa-Parlamentet, ventes at forøge mængden afgås til mere konkurrencedygtige priser og således bi drage til den økonomiske levedygtighed for gasfyrede anlæg til kombineret kraft varmeproduktion. 11. Et nyt forslag til et rådsdirektiv vedrørende omstrukturering af Fællesskabets ram mer for beskatning af energiprodukter12 blev vedtaget af Kommissionen den 12. marts 1997 og gør det muligt for medlemsstaterne at lempe beskatningen af ved varende energikilder og varme frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion. Teknologiske foranstaltninger: 12. Energibesparelse er et af de vigtigste områder i de forsknings- og demonstrations programmer, Fællesskabet har iværksat siden 1974. JOULE og THERMEE, forsk nings- og demonstrationsdelen af det ikke-nukleare energiprogram under fjerde rammeprogram, støttede flere aktiviteter vedrørende kombineret kraftvarmepro duktion. Fjernvarme og fjernkøling, transport af varme og oplagring af varme har været emner af høj prioritet for disse programmer. THERMIE-programmet har feks. i industrisektoren og den tertiære sektor støttet 37 demonstrationsprojekter med omkring 27 mio. ECU i perioden 1990-1995. Udbredelsesaktiviteter og fremmende foranstaltninger er ligeledes blevet støttet under THERMIE-pro- SEK (92) 1411, endelig udgave af 22. juli 1992 Direktiv 96/92/EF EFT L27/30. 01. 97 KOM (97) 30, endelig udgave 5- grammet. Disse omfatter udgivelse af Maxi-brochurer og rapporter, undersøgel ser af NOx-udledninger, samarbejde med tredjelande og promotionsarrangementer. Ikke-teknolog i ske foranstaltninger: 13. SAVE-*programmet sigter mod at fremme energieffektiviteten gennem poHtiske foranstaltninger, gennem pilotaktiviteter til støtte for medlemsstaternes infrastruk tur til sikring af energieffektiviteten og gennem et omfattende informationspro gram. Tofv projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion har modtaget støtte under SAVE I-programmet. De bestod primært af undersøgelser af de for skellige hindringer for implementering af kombineret kraftvarmeproduktion. Må let med dem var at udpege og udbrede praktiske metoder til at overvinde ikke- tekniske hindringer for markedets effektive virke. SAVE har desuden gennem EUROSTAT støttet indsamlingen af sammenhængende statistiske oplysninger om udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i de 15 medlemsstater. 14. Energi og miljø har været områder af høj prioritet for PHARE- og TACIS-pro- grammerne, som også støtter aktiviteter til fremme af energieffektivitet og kom bineret kraftvarmeproduktion i de central- og østeuropæiske lande og de nye uaf hængige stater. Under PHARE-programmet er forbedring af eksisterende fjern varmeanlæg i storbyerne i de central- og østeuropæiske lande blevet støttet. TACIS gennemfører en lang række energiprojekter i de nye uafhængige stater, som modtog 228 mio. ECU i støtte i perioden 1991-1995. Metoder til energi besparelse og samarbejde med kommunale myndigheder i evaluering af fjernvar mesystemer er områder af høj prioritet for dette program. 15. SYNERGY-programmet finansierede aktiviteter til fremme af kombineret kraft varmeproduktion i fire latinamerikanske lande. Inden for rammerne af økonomisk samarbejde med Asien blev der iværksat et projekt til fremme af industriel kraft varmeproduktion på grundlag af biomasse og restaffald. Ydermere finansierede Den Europæiske Investeringsbank flere projekter til fremme af kombineret kraft varmeproduktion i EU og de central- og østeuropæiske lande. I perioden 1992- 1996 ydede banken individuelle lån vedrørende anlæg til kombineret kraftvarme produktion på i alt 1195 mio. ECU. 16. Alle disse foranstaltninger supplerede nationale politikker til fremme af kombine ret kraftvarmeproduktion. Vedlagte bilag indeholder en beskrivelse af kombineret kraftvarmeproduktion og udviklingen af den i Europa. 3. Hindringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme/-køling. 17. Cogen Europe og SAVE-programmet gennemførte i 1995 en undersøgelse af hin dringerne for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion i EU's medlems- stater13. Dette afsnit indeholder et resumé af de vigtigste punkter i denne rapport og andet arbejde, der er gennemført på området. Når man undersøger de forhold, der påvirker udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i hver medlemsstat, fremstår forskellene i denne udvikling meget tydeligt. Der opstår forskellige hin dringer i forskelhge økonomier. Disse afhænger af energisystemets opbygning, arten af efterspørgslen efter varme og elektricitet osv. Derfor har regeringerne i medlemsstaterne iværksat meget forskelligartede poHtiske fremgangsmåder. 18. Den altovervejende faktor er i alle tilfælde den nationale politik vedrørende kom bineret kraftvarmeproduktion. Situationen i Danmark, Finland og Nederlandene viser, at vedholdende, koordinerede poHtiske initiativer kan være et effektivt mid del til at fjerne liindringerne for vækst i kombineret kraftvarmeproduktion og ska be gunstige rammer for udvikling af den. 19. Forholdet mellem anlæggene til kombineret kraftvarmeproduktion og energimar kedet får stadig større betydning. Uafhængige kraftvarmeproducenter kommer i berøring med kraftnettet på tre måder. De køber strøm fra nettet for at klare spids belastninger eUer anvende indkøbt strøm som erstatning for selvproduceret strøm, når dette er økonomisk fordelagtigt i særHge perioder. De sælger deres overpro duktion af strøm til nettet. EndeHg henter de back-up-forsyninger fra nettet, når deres egne anlæg er ude afdrift. I de fleste lande reguleres disse transaktioner ikke for at sikre de uafhængige producenter ildæ-msloiminatorisk adgang til kraftnet tet. Hvad angår det første punkt, er den veUykkede praksis med at anvende de almindehge tarifbestemmelser på kraftvarmeproducenternes el-forbrug i spids belastningsperioder og ekstraforbrug blevet indført på mange områder. Afregning for strøm, der sælges til nettet, er stadig et kritisk punkt, selvom princippet om "undgåede omkostninger" er udbredt. For de uafhængige anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion er et af de største problemer stadig tilvejebringelse af back up-forsyninger fra nettet. Betaling for back-up-strøm afskrækker navnhg industri- eUe og kommercieUe investorer i kombineret kraft armeproduktion. 20. Klassificering af forskelhge typer af hindringer og vurdering af deres virkning er naturHgvis subjektiv. Der er defineret følgende tre brede klasser af hindringer: Økonomiske hindringer. Disse omfatter feks. urimehgt lave afregningssatser for eksporteret elektricitet frembragt ved kombineret kraftvarmeproduktion, høje pri ser på elektricitet fra nettet i tilfælde a£ at anlægget til kombineret kraftvarmepro duktion er ude afdrift, mangel på naturgas til konkurrencedygtige priser, høje pri ser på brændsler (feks. naturgas), kortfristede kontrakter og uforudsigeHge ener gipriser med deraf følgende vanskeHgheder med at finansiere anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarmenet, mangel på relevante markedsinstrumenter til internahsering af eksterne miljømæssige omkostninger; 13 The Barriers to Combined Heat and Power in Europe, Cogen Europe. Maj 1995. The European Cogeneration Review May 1997. 7- Lovgivningsmæssige hindringer. Disse omfatter bestemmelser vedrørende udled ninger og planlægning, bureaukratiske, tidkrævende og bekostehge procedurer til opnåelse af driftshcenser, osv. Institutionelle hindringer. Disse omfatter værkernes indstilhng til tilslutning af anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion, forsinkelser og mangel på gennem skuelighed ved ansøgning om tilladelser, osv. Kun i meget få lande er der helt fri adgang til el-nettet; i enkelte lande er adgang dog muHg men, den er begrænset og bekostehg. Det kan konkluderes, at mange af de væsentligste hindringer for udviklingen af kombineret kraftvarmeproduktion i Europa synes at skyldes forholdet meUem kraftvarmeproducenterne og elværkerne. Hindringer for fri adgang til nettet, util- strækkehg betaling for salg af overskudskapacitet til nettet og høje afgifter på back-up-forsyninger er nøglefaktorer, der hæmmer indførelsen af kombineret kraftvarmeproduktion, sefv på et delvist HberaHseret europæisk energimarked. 21. Der kan foretages sammenHgninger af situationen i de forskelhge medlemsstater. Situationen i Frankrig og Itafien synes i høj grad at være præget af de eksisterende værkers dominans på markedet. Denne indflydelse på markedet kunne naturhgvis begrænses til fordel for kombineret kraftvarmeproduktion, hvis de lovgivnings mæssige rammer blev ændret. I den nuværende situation virker de som en hindring for nye aktører på markedet, da de forvrænger økonomien, så kombineret kraft varmeproduktion fremstår Hdet tiltrækkende rent økonomisk. Dette står i kontrast med situationen i Det forenede Kongerige, hvor HberaHseringen af markedet næs ten er gennemført, og hvor mange af disse kunstige barrierer er overvundet eUer mindsket. Det forenede Kongerige har generelt Hgget under gennemsnittet i ud viklingen af kombineret kraftvarmeproduktion, selvom tendensen i de senere år er ændret markant og markedet er vokset. Årsagerne hertil har været HberaHsering og gradvis fjernelse af rmrkedshindringer. Brændselsafgifter afspejler normalt ikke de miljømæssige omkostninger ved energiproduktion, og dette er ikke til gunst for kombineret kraftvarmeproduktion. I enkelte tilfælde er selve beskatningens opbyg ning favorabel. I Finland og Sverige beskattes feks. varme fra kombineret kraft varmeproduktion, hvorimod affaldsvarmen fra traditioneUe generatorer ikke be skattes. Andre forskeUe med hensyn til indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion vedrører brændselsblandinger, men da visse former for el-produktion ikke frem bringer CO2, varierer virkningen af den begrænsede indførelse af kombineret kraft varmeproduktion på udledningerne af drivhusgasser i de forskelhge medlemssta ter. Sverige og Frankrig er eksempler på lande, hvor kapaciteten inden for kerne- og vandenergi ikke giver megen plads til udvikling af kombineret kraftvarmepro duktion. I Grækenland og Portugal skaber den begrænsede mængde naturgas, som i dag er det foretrukne brændsel til kombineret kraftvarmeproduktion, problemer for indførelsen af kombineret kraftvarmeproduktion, selvom kombineret kraftvar meproduktion også kan finde sted i anlæg, der anvender ohe eUer faste brændsler. -8 Særlige hindringer for fjernvarme og-køling 22. De ovenfor beskrevne hindringer påvirker udvikHngen af kombineret kraftvarme produktion. Der er dog også en række særhge hindringer, der påvirker fjernvar mesystemerne. Den første er af økonomisk art. På grund af de afstande varmen skal transporteres over, er omkostningerne ved at installere et udbredt fjernvarme net betydehgt højere end omkostningerne ved at installere et system til kombineret kraftvarmeproduktion. Dette kan betyde, at tilbagebetalingsperioden for fjernvar me kan være på over ti år. Gennem hele driftslevetiden har fjernvarmenettet be hov for et stabilt marked for den producerede varme, det skal sikres brændsler til konkurrencedygtige priser og det skal kunne konkurrere med andre varmekilder, hvad angår pris og leveringsdygtighed. Den meget konkurrenceprægede situation inden for gasdistributionsnettet kan Hgeledes virke hæmmende på investeringerne i fjernvarmesystemer. 23. Tendensen inden for energiforbruget tyder på øget anvendelse af elektricitet og et stagnerende marked for opvarmning. El-forbruget stiger i kraft af øget brug af husholdningsartikler, informationsteknologiudstyr og industriel automatisering, hvorimod forbedrede metoder inden for byggeri og isolering resulterer i statisk efterspørgsel efter varme. Under disse omstændigheder er det endnu vanskehgere at udvikle de eksisterende fjernvarmenet. Der kan blive behov for nye anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion med et lavere varme-/kraftforhold. Det tyder på, at den fremtidige udvikling af fjernvarmenettet vil ske gennem hensigtsmæs sige udvidelser af eksisterende net og gennem mindre anlæg, hvor varmen trans porteres over kortere afstande. Det vil naturhgvis være nødvendigt at optimere disse instaUationer efter varmebehovet. UdvikHngen kan desuden medføre små anlæg med en kraftproduktion på kun få Mwe, som gradvist vil kunne forbindes med hinanden, efterhånden som varmebelastningen stiger. 24. Et af nøgleaspekterne i udvikHngen af fjernvarme- og -køHngssystemer, som er komplementære, er de lokale klimatiske forhold; en længere opvarmnings-/afkø- Hngsperiode afkorter tilbagebetalingstiden. Teknologien bag fjernkøling er relativt ny i Europa, og den er endnu ikke tilstrækkehgt rentabel til at gennemtrænge mar kedet i betydehgt omfang. FjernkøHngssystemer i stor målestok står over for store anlægsomkostninger til en infrastruktur til energioverførsel. De eksisterende tek nologiers effektivitet og de store investermgsomkostninger hæmmer i dag udvik Hngen af fjernvarme og -køling. 4. En europæisk strategi vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion 25. I hvidbogen om energi fra 1995 skitseres tre centrale principper for fastlæggelse af sammenhængende rammer til iværksættelse af en energipoHtik på fæHesskabsplan; det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne i lyset af den øgede globalisering af markederne, miljøbeskyttelsen og forsyningssikkerheden. I den senere meddelelse "Samlet oversigt over energipoHtik og energiforanstaltninger''14 blev disse strate giske udfordringer gentaget. 26. Kombineret kraftvarmeproduktions potentiale for at yde et væsenthgt og omkost ningseffektivt bidrag til aUe tre principper for energipohtikken er åbenlyst. Dette energibesparende koncept forøger virksomhedernes konkurrenceevne, det er mil- jøvenhgt og det bidrager til at sikre energiforsyningen. Derfor vil en strategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion styrke FæUesskabets energipoHtik. De nationale energipohtikkers bidrag til FæUesskabets energimæssige målsætnin ger er vigtigt. FæUesskabets forslag tU en strategi tU fremme af kombineret kraft varmeproduktion udstikker retningslinjer for disse poHtikker og sikrer samtidig, at de markedsforhold, der resulterer af FæUesskabets forslag vedrørende det indre marked, harmonerer med anvendelsen af nye energikilder. Det er værd at nævne, at systemer til kombineret kraftvarmeproduktion også bidrager til den industrielle og kommercieUe sektors konkurrenceevne og samtidig skaber arbejdspladser. 1516 En analyse af den beskæftigelsesmæssige effekt af indførelsen af kombineret kraft varmeproduktion i el-produktionssystemet i Nederlandene, som er baseret på to scenarier for el-produktion, viser, at hvis indførelsen af kombineret kraftvarme produktion når 44% (sammenhgnet med 12% i referencetilfældet), vU nettobe skæftigelsen ved konstruktion stige med 19%, og den åriige beskæftigelse til drift og vedligeholdelse vil stige med 22%. 27. Et af kendetegnene ved udviklingen af en bæredygtig energipoHtik i EU, i et klima med øget konkurrence, er decentral og lokal kraftproduktions øgede betydning. Denne tendens vil medføre teknologiske nyskabelser og ændringer i elektricitets industriens opbygning og resultere i produktion af elektricitet i mindre målestok, ofte ved forbrugsstedet. En sammenhængende energipoHtik på fæHesskabsplan skal tage højde for disse tendenser ved at sikre, at både kombineret kraftvarme produktion og vedvarende energikilder udnyttes fuldt ud som nævnt i Kommissio nens grønbog "Fremtidens energi: Vedvarende energi"17. 28. Denne strategi sigter mod at opstille de hoveoToranstaltninger og -poHtikker, som er nødvendige på EU-plan for at sucre, at fordelene ved kombineret kraftvarme produktion i form af energibesparelse, ornkostningseffektfv miljøbeskyttelse og 14 KOM (97)167, endelig udgave af 23. 04. 97 13 CEP: The impact on employment. CHPA. The New Economics Foundation. Oktober 1995. 16 Employment and energy efficiency improvement. A case study for CHP in the NL. 17 KOM (96)576 endelig udgave af 20. 11. 96 10- bæredygtig udvikling opnås fuldt ud. På grundlag af analysen i første del af denne meddelelse mener Kommissionen, at en overordnet fæUesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion skal baseres på følgende elementer: 4. 1 Strategiens målsætninger 29. 11994 udgjorde el-produktionen fra anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion 204 Twh18 (9% af den samlede el-produktion i 1994). Med 29 GWe ny instaUeret effekt fra kombineret kraftvarmeproduktion (traditionelt scenario) eUer 48 GWe (præ-Kyoto-scenario) i perioden 1994-201019, kunne denne produktion nå hen holdsvis 11% eUer 14%20 af den samlede el-produktion i 2010. Kommissionen mener, at denne ventede vækst skal nås og om muligt overstiges. Der skal gøres en betydehg indsats for at opnå væsenthge resultater. Analyser viser, at en fordob ling af kombineret kraftvarmeproduktions andel fra 9% til 18% af FæUesskabets samlede el-produktion ved kombineret kraftvarmeproduktion i 2010 er reahstisk. Dette viUe betyde, at man skuUe fordoble den eksisterende instaUerede elektriske effekt i anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion og forøge den århge belast- ningsfàktor med 30%, og det viUe kræve, at medlemsstaterne fjerner de forskelhge hindringer for mere udbredt indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion i deres energisystemer. De mhjømæssige fordele viUe være betragtehge. Et løsehgt skøn viser, at en fordobling af andelen for kombineret kraftvarmeproduktion, som er statning for eksisterende el- og varmeværker, kunne nedbringe C02-uaUedningerne med 150 Mt. om året eUer ca. 4% af de samlede C02-udledninger i EU i 201021. Visse kUder i erhvervslivet mener, at potentialet for udvikling af kombineret kraft varmeproduktion bør udnyttes yderhgere, og de har foreslået, at denne produk tionsform kan få en andel på helt op til 30% af den samlede el-produktion i 201022. Kommissionen mener dog, at det vU være mere reahstisk at sigte mod mindst en fordobling af kombineret kraftvarmeproduktions nuværende andel på 9 % indtil 2010. 30. PoHtiske målsætninger er vigtige for at sende et klart signal til aUe markedsaktører om den betydning, FæUesskabet tiUægger et bestemt initiativ. Udover FæUesska bets overordnede strategi og mål er det vigtigt for medlemsstaterne at udvikle de res egne nationale strategier og mål. Kommissionen erkender, at der har været en meget forskeUigartet udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion i medlemssta terne og forstår, at nationale mål for kombineret kraftvarmeproduktion afhænger af nationale omstændigheder og behov. Sefvom FæUesskabet kan spiUe en nyttig understøttende og koordinerende roUe til fremme af kombineret kraftvarmepro duktion, må bestræbelserne primært gøres i medlemsstaterne. Flere medlemsstater har aUerede opstiUet specifikke mål for kombineret kraftvarmeproduktion, og Kommissionen understreger behovet for, at andre medlemsstater gør det samme. 18 EUROSTAT, se bilag 19 European Energy to 2020. A scenario approach. EF, foråret 1996. 20 Under antagelse af en gennemsnitlig belastningsfaktor på 3. 500 timer. 21 Udledninger: 3457 Mt. i 2010 i henhold til det traditionelle scenario. 22 "Programmes and Prospects for the European Electricity Sector", UNIPEDE 1996 11- Dette viUe gøre det muHgt at opnå den nødvendige, væsenthge forøgelse af kom bineret kraftvarmeproduktion på FæHesskabsplan, der tidhgere er henvist til. Ud vikHngen inden for kombineret kraftvarmeproduktion i Nederlandene, Danmark og Finland (se tolaget) viser, at vedholdende strategier og mål kan resultere i øget indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion på energimarkederne. 31. Opstilling af nationale mål kræver styrket samarbejde og brug af fæUes metoder, som Kommissionen vU gfve den nødvendige vejledning i. Disse mål skal udtrykkes i form af national el-produktion, og fremskridt på nationalt plan skal regelmæssigt rapporteres til Kommissionen. Den overordnede udvikling i indførelsen af kombi neret kraftvarmeproduktion på EU-plan skal rapporteres en gang om året. En af fordelene ved dette er, at Kommissionen vU være bedre i stand til at vurdere om fanget af den opnåede nedbringelse/stabUisering af C02-udledningerne. 4. 2 Kombineret kraftvarmeproduktion og miljøet 32. Globale mUjøproblemer, der opstår på grund af det voksende energibehov på ver densplan, skal ses i lyset af den stadig mere internationahserede økonomi. Kombi neret kraftvarmeproduktion er en mUjøvenhg metode til energiproduktion, som rummer muhghed for yde et væsenthgt og omkostningseffektivt bidrag tU opnåelse af FæUesskabets poHtiske mål vedrørende forsyningssikkerhed og konkurrence evne. Synergien meUem kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme- og -kølings- nettet skal udnyttes bedre, og anvendelsen af biomasse i kombineret kraftvarme produktion kan, som erfaringerne fra Finland og Danmark viser, være en vigtig faktor tU at forøge brugen af denne mUjøvenhge løsning. Kombineret kraftvarme produktion vil være et vigtigt element i FæUesskabets poHtikker til nedbringelse af CO2, og den vil blive prioriteret højt som nævnt i Rådets fæUes holdning23 vedrø rende FæUesskabets program 'Mod en bæredygtig udvikling". I aktiviteterne un der det femte miljøprogram skal kombineret kraftvarmeproduktion desuden fortsat fremmes som en teknologi, der begrænser C02-udledningen, gennem skattebegun stigelser, internahsering af eksterne omkostninger og fordele og fastsættelse af normer for udledninger fra fyringsanlæg. 4. 3 Øget støtte til kombineret kraftvarmeproduktion fra EU- programmer. 33. Selvom det erkendes, at det er op tU medlemsstaterne at stå for hovedparten af fi- nansieringsbestræbelserne, er det af afgørende betydning, at man i EU-program- merne lægger større vægt på kombineret kraftvarmeproduktion i betragtning af de begrænsede alternative muhgheder, FæUesskabet har for hurtigt at nedbringe CO2- udledningerne. Kombineret kraftvarmeproduktion rummer påviste fordele på dette område, især når biomasse og organisk affald anvendes som brændsel. Kombineret 23 Fælles holdning (EF) nr. 20/97 fastlagt af Rådet den 17. april 1997. EFT C 157, 24. 5. 1997, s. 12 -12 kraftvarmeproduktion rummer desuden store muHgheder for energibesparelse og nedbringelse af C02-udledningerne i tredjelande. 34. JOULE-THERMIE:. Selvom teknologierne tU kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling generelt er ret veludviklede og i vid udstrækning anven des på normale markedsvilkår, er der et fortsat behov for at de videreudvikles. Eu ropa-Parlamentet har erkendt dette og anmodet Kommissionen om at opmuntre tU mere udbredt anvendelse af kombineret kraftvarmeproduktion. 24 Denne videreudvikling omfatter forøgelse af omkostningseffektiviteten, tUpasning til nye anvendelsesformer, integration af utraditioneUe brændsler (vedvarende e- nergildlder, forgasset kul, gas fra affaldsdepoter, affald osv. ) og forbedring af fy- ringssystemer for at opfylde strengere normer for udledninger. Uden denne videre udvikling vU anvendelsen af kombineret kraftvarmeproduktion muHgvis Hike blive udbredt og tUpasset til energimarkedet, som er under fortsat forandring. Der skal rettes særHg opmærksomhed mod biomasse som brændsel i anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarmeanlæg. Dette gælder også anvendelsen af nye kulkredsløb og teknologier tU udnyttelse af energi fra affald. Inden for kombineret kraftvarmeproduktion skal målet for udvikling på kort sigt rettes mod at forbedre ydeevnen og nedbringe omkostningerne tU udstyr gennem udvikling af bedre ma terialer og frerristiUingsprocesser samt at forbedre kontrol- og overvågningssys- temerne. På trods a£ at optimal praksis inden for konstruktion og drift af anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion er veludviklet, er den opnåede viden og erfaring ikke tilstrækkehg udbredt. 3 5. Ved udarbejdelsen af det femte rammeprogram omfatter de udpegede25 nøgle områder vedrørende teknologisk udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion: • Højere omdannelseseffektfvitet, som medfører større energibesparelse; • Overvågning, kontrol og optimering af fjernvarmenet; • Øget driftsikkerhed, som medfører lavere vedhgeholdelsesorrikostninger; Teknologier til nedbringelse af udledningerne, navnhg til nedbringelse af • NOx-udledninger fra gasturbiner og stempelmaskiner; • Omkostningseffektive minianlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion, under 30 kWe ; og mikroanlæg til kombineret kraftvarmeproduktion helt ned til 0. 5 kWe; • Materialer og metoder tU konstruktion af kedler tU kombineret kraftvarme produktion og bilhge materialer tU rør; • Bilhge præfabrikerede komponenter tU kvtemperaturfjernvarmeanlæg; • Kombineret kraftvarmeproduktion tU anvendelse i højtemperaturindustrier; • Kombineret kraftvarmeproduktion ved brug af vedvarende brændselsldlder, feks. biomasse, brændsler med effektiv nedre brændværdi (LHV) og blan dede brændsler; • Alternative kraftkUder, feks. Stirlingmotorer, brændselsceUer. Betænkning om Kommissionens hvidbog om energipolitik: PE 217. 77 l/fin 25 Improving Market Penetration for New Energy Technologies: Prospects for Pre-Competitive Support, DG XVII. Oktober 1996. Henrik Lund. Industrirådet. - 1 3- • Løsning af mUjøproblemet, som skyldes glatvandsteknologien På fjernkøHngsområdet bør man fremme udvikling af teknologier, som kan føre til større temperaturdifferens og lavere gennemstrømning i centrale produktions- og transportsystemer samt udvikling af varmedrevne absorptionskølere; disse tekno logier vU forbedre økonomien og gøre det muligt at forøge belastningen af fjern køleanlæg væsenthgt. Desuden bør man fremme forskning i udvikling af metoder og værktøjer, der kan bidrage tU at fjerne de ikke-tekniske liindringer for imple mentering af økologiske teknologier og de mere genereUe hindringer for sikring af en bæredygtig udvikling. Kommissionens forslag tU det femte rammeprogram indeholder målsætninger, der rummer muhghed for at fremme den teknologiske udvikling af kombineret kraft varmeproduktion, og Kommissionen vU øge støtten til udbredelse af den bedste praksis og ekspertise via hensigtsmæssige kanaler og programmer. 36. SAVE n og ALTENER: De eksisterende SAVE H-og ALTENER-pro- grammer er rettet mod at finde løsninger til overvindelse af ikke-tekniske liindrin ger, som begrænser anvendelsen af energieffektive og vedvarende energiteknolo gier. De kan anvendes tU at lette kombineret kraftvarmeproduktions indførelse på det europæiske marked. SAVE II vU øge støtten til aktiviteter, der fremmer kom bineret kraftvarmeproduktion og mere specifikt tU aktiviteter som: • • • • • • øger bevidstheden om finansieUe løsninger og inddragelse af virksomheder, der leverer tjenesteydelser på energiområdet (ESCO)26 (feks. tredjeparts finansiering af projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion); kortlægger behovet for energi, som kan opfyldes af kombineret kraftvar meproduktion; fastlægger potentialet ved kombineret kraftvarmeproduktion ud fra økono miske, energimæssige og mhjømæssige kriterier; undersøger hhidringerne for kombineret kraftvarmeproduktion og fjern varme og -køling på det nye HberaHserede energimarked yderhgere og finder metoder til at overvinde dem under hensyntagen til sociale og øko nomiske faktorer, påvirkningen af mUjøet og forsyningssikkerheden; udbreder information om kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling. Internationale sarnmenslutninger kunne spiUe en væsenthg roUe på dette område. Særhg opmærksomhed vU bhve rettet mod markedsindtrængning for kø ling ved hjælp af fjernvarmedrevne kølemaskiner. ALTENER-programmet vU fortsat fremme markedsindtrængning for biomasse- fyringsanlæg, herunder systemer med kombineret kraftvarmeproduktion og fjern varme og -køling. 37. PHARE. TACIS, Synergy og MEDA: EU's PHARE- og TACIS-programmer er europæiske initiativer for de central- og østeuropæiske lande, de nye uafhæn- 26 do. 14 gige stater og MongoHet. De yder støtte tU disse landes overgang til markedsøko nomi og til styrkelse af demokratiet; Energi er et af de højst prioriterede områder under TACIS, og projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion støttes ofte, navnhg i forbindelse med eksisterende fjernvarmenet baseret på kombineret kraftvarmeproduktion. SYNERGY-programmet beskæftiger sig med behovet for internationalt samarbej de på energiområdet og finansierer aktiviteter, der fremmer kombineret kraftvarmeproduktion i Latinamerika og Asien. Dette program kan blive et vigtigt middel til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i en lang række tredjelan de. Som nævnt i retningslinjerne for de indikative programmer vedrørende de finansi elle og tekniske foranstaltninger inden for rammerne af Euro-Middelhavspartner skabet (MEDA), er energi og rnhjø områder, som fortjener særhg opmærksom hed. Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion gennem teknisk assistance og forberedende undersøgelser vedrørende fjernkøhng udgør en mujømæssig og øko nomisk udfordring for landene i denne region. I AVS-EF-samarbejdet lægges der særhg vægt på energiprogrammer, bestræbelser på at spare energi og udnytte den effektivt, undersøgelser af det energimæssige potentiale og økonomisk og teknisk hensigtsmæssig fremme af nye og vedvarende energikilder (art. 105 i LOME IV-konventionen). Fremme af kombineret kraft varmeproduktion kunne være et element i disse landes energmdviklingsstrategi. Som et led i en overordnet strategi til åbning af markedet for kombineret kraft varmeproduktion vU Kommissionen styrke aktiviteterne vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling under aUe disse programmer. 38. Strukturfonde: Mindre begunstigede europæiske regioner (navnhg regioner un der målsætning 1) kan modtage støtte fra FæUesskabet tU udvikling af planer ved rørende energieffektivitet. F. eks. er kombineret kraftvarmeproduktion i Græken land et af de prioriterede områder i det operationeUe program for energi. Kommis sionen vU opmuntre medlemsstaterne til at give udvikling af kombineret kraftvar meproduktion høj prioritet i de nationale energiprogrammer, der støttes af ovennævnte fonde. 4. 4 Aftaler med erhvervslivet og anskaffelse af teknologi 39. I Kommissionens forslag til revision af det femte miljøhandHngsprogram (en større handlingsplan, der sigter mod at fremskynde processen med at forbedre mUjøet i Unionen), som blev vedtaget af Kommissionen den 24. januar 1996, anføres det, at der skal rettes særhg opmærksomhed mod aftaler med erhvervslivet med hen blik på at opnå en bredere vifte af instrumenter, og dette understreges i Kommis sionens meddelelse om miljøaftaler27. 40. Der kunne forhandles aftaler vedrørende særHge mål for effektivitet med de indu strisektorer, hvor der er et stort potentiale for energibesparelse ved anvendelse af 27 KOM (96) 561 af 27. 11. 96 15 kombineret kraftvarmeproduktion. Det er af afgørende betydning, at værkerne til knyttes denne aftale på grund af den store indflydelse, de kan have på kombineret kraftvarmeproduktion gennem feks. eksportprissætning eUer præferencetildeling og ved vurdering af kombineret kraftvarmeproduktions overensstemmelse med de tekniske krav til nettUslutning. 41. For at forbedre konceptet med kombineret kraftvarmeproduktion vU Kommissio nen desuden fremme udvikling af nyskabende og rentable systemer til kombineret kraftvarmeproduktion gennem mekanismer til anskaffelse af teknologi. Idéen er at føre en gruppe af indkøbere sammen, udpege muHge forbedringer af et produkt el ler en fremstillingsproces og udarbejde en specifikation. Producenterne kan deref ter indsende tilbud; disse evalueres og vinderen sikres en vis startordre. Disse pro cedurer er med held blevet anvendt i nogle medlemsstater, og de har lettet indfø relsen af nyskabende teknologier på markedet. 42. Der vU blive defineret moduler til kombineret kraftvarmeproduktion med brede anvendelsesmuhgheder, og der kunne iværksættes en udbudsrunde, hvor interes serede parter kunne foreslå bilhge og nyskabende teknologiske løsninger inden for kombineret kraftvarmeproduktion, som kunne tiltrække en stor gruppe af købere, feks. industrier, hospitaler, store administrationsbygninger osv. 4. 5 Udveksling af oplysninger og samarbejde blandt medlemsstaterne 43. I Rådets resolution af 8. juh 199628 vedrørende hvidbogen om energi blev Kom missionen anmodet om at iværksætte en samarbejdsproces meUem FæUesskabet og medlemsstaterne for at sikre overensstemmelse meUem på den ene side Fæl lesskabets poHtikker og de nationale poHtikker og på den anden side den aftalte fæUes energipoHtik. 44. I overensstemmelse med ovennævnte resolution, vedtog Kommissionen den 4. ok tober 1996 et forslag tU en radsafgørelse vedrørende iværksættelse af samarbejde om aftalte energimæssige mål på fæHesskabsplan29. 1 udkastet tU beslutningen ud peges fremme af rationel og effektiv udnyttelse af energiressourcerne som et af disse mål. 45. Efter Kommissionens mening vU denne radsafgørelse skabe rammer, der vU lette samarbejde og udveksling af oplysninger og erfaringer vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion blandt medlemsstaterne. En ekspertgruppe med virke som rådgivende udvalg kunne sucre et varigt samarbejde meUem nationale myndigheder og Kommissionen og udveksling af oplysninger om poHtikker og foranstaltninger vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme i Europa. 28 29 EFT nr. C 224 af 1. 8. 96 KOM (96) 431, endelig udgave, EFT C 27, 28. 1. 97 -16- Målrettede oplysningsaktiviteter inden for særHge dele af industrisektoren og den tertiære sektor (hospitaler, sportscentre osv. ) vU blive iværksat inden for rammer ne af eksisterende EU-programmer. 4. 6 Overvågning af virkningen af liberaliseringen af de europæiske energimarkeder på kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme. 46. Et af Kommissionens primære mål på det energipoHtiske område er HberaHserin- gen af energimarkederne. Denne HberaHsering vU skabe konkurrence på energifor syningsområdet, priserne vU blive mere gennemskueUge, adgangen til elektricitets- og gasnettet vU blive lettere og inddragelsen af værker og virksomheder, der leve rer tjenesteydelser på energiområdet (ESCO), i kombineret kraftvarmeproduktion vU blive fremmet. Selvom den samlede virkning af HberaHseringen af kombineret kraftvarmeproduktion sandsynligvis vU være positiv, vU den have forskellig ind virkning på de forskellige anvendelsesformer for kombineret kraftvarmeproduk tion30. De prisfald, HberaHseringen sandsynHgvis vU medføre, udgør både en muhg- hed og en trussel for kombineret kraftvarmeproduktion. De tilførte brændsler vU måske nok blive bilhgere, men elektricitet frembragt ved kombineret kraftvarme produktion vU skuUe konkurrere med lavere el-priser. En af de primære hindringer for kombineret kraftvarmeproduktion på de Hberahserede markeder er den kends gerning, at energipriserne ikke afspejler de mUjømæssige omkostninger. Det er derfor væsenthgt at overvåge og vurdere den indvirkning, de nye regler på energimarkedet har på systemer til kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvar me, og om nødvendigt foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger til imødegåelse af negative virkninger. I denne sammenhæng kunne de nationale udvalg vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion, som er nedsat i henhold til Rådets henstilling 77/714/EØF, spiUe en nyttig roUe. 47. Overvågning af FæUesskabets fremskridt med hensyn tU kombineret kraftvarme produktions gennemtrængning på markedet, som anbefales i denne strategi, viUe medføre århg mdsamling af statistiske oplysninger. Kommissionen vU pålægge medlemsstaterne fortsat at indrapportere statistiske oplysninger en gang om året, Hgesom den gennem EUROSTAT vU sikre, at der anvendes et fæUes statistisk grundlag tU denne undersøgelse. 4. 7 Internalisering af eksterne omkostninger 48. Som nævnt vU anvendelsen af markedsinstrumenter tU opnåelse af mUjømæssige mål nødvendiggøre brugen af metoder, der internaliserer de mUjømæssige omkost ninger ved energiforsyningen. Inden for rammerne af det femte mUjøhandlings- program31 er internahsering af eksterne omkostninger og fordele i energisektoren 30 An assessment of the impact of the liberalisation of the European energy markets on CHP, energy efficiency and the environment. ILEX Ass. & Rambøll. Dec. 1996 31 KOM(95)647, endelig udgave, EFT C140, 14. 5. 96 17- gennem skattebegunstigelse af højeste prioritet for at integrere mUjøet i andre af FæUesskabets poHtiske områder. Energiafgifter kunne styrke kombineret kraft varmeproduktions konkurrenceevne inden for produktion af elektricitet og varme. I sit forslag tU omstrukturering af rammerne for beskatning af energiprodukter32 tog Kommissionen de energi- og mUjømæssige fordele ved kombineret kraftvar meproduktion i betragtning og foreslog skattefritagelse. Man må regne med yder- Hgere støtte tU anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion, der anvender biomasse som brændsel. Det er blevet anført, at internahsering af eksterne omkostninger er en effektiv metode tU at afspejle mUjømæssige udfordringer i det indre marked u- den præjudice for bestemmelserne i traktaten vedrørende statsstøtte. Kombineret kraftvarmeproduktion er et middel tU at øge energieffektiviteten og nedbringe udledning af forurenende stoffer, og som sådan kunne princippet om internahsering af omkostninger fremme anvendelsen af teknologier tU kombineret kraftvarmeproduktion. Det at pålægge energidistributørerne en forpHgtelse tU at købe elektricitet fra anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion er en idé, som kunne undersøges som en yderiigere foranstaltning tU nedbringelse af COrud- ledningerne inden år 2010. Kommissionen vU gennemføre yderhgere undersøgelser af muHghederne for at integrere de energi- og mUjømæssige fordele ved kombineret krafts/varme produktion i sin skatte- og afgiftspohtik. 4. 8 Finansielle instrumenter 49. Tredjepartsfinansiering blev udviklet for at hjælpe virksomheder med at finansiere investeringer, uden at deres balance blev påvirket. Brugere af et effektivt og mUjø- venligt koncept som kombineret kraftvarmeproduktion finansierer ikke startom kostningerne. I stedet betaler de teknologUeverandøren i forhold tU den installere de teknologis ydeevne. Blandt andre former for tredjepartsfinansiering kan nævnes kontrakter med virksomheder, der leverer tjenesteydelser på energiområdet (ESCO) eUer værker, som gennem kombineret kraftvarmeproduktion kan tUbyde deres kunder nye tjenesteydelser. Der findes en lang række muhge ordninger. I disse kontrakter enes udbyderen af energitjenesteydelser, feks. et offentHgt værk, med brugeren om dennes behov for opvanrming, lys, strøm osv. Det er derefter udbyderens ansvar at finde den mest økonomiske måde tU at sikre disse tjeneste ydelser, hvilket ofte medfører instaUation af et anlæg tU kombineret kraftvarme produktion. Denne investering foretages og forvaltes af udbyderen, som dækker den gennem priserne på den forsynede energi. I kraft af effektiviteten ved kom bineret kraftvarmeproduktion vU disse priser være lavere end brugerens tidHgere udgifter tU energi. I dette scenario drager aUe parter fordel af ordningen. Flere af FæUesskabets programmer kan fremme denne finansieUe ordning ved at stimulere aktiviteterne og koordinere interesserede parter. Fra 1992-1996 støttede Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kombineret kraftvarmeproduktion med lån på 1195 mio. ECU. Denne indsats er vigtig, og EIB bør øge sin støtte tU projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion i industrien og den tertiære sektor. 32 KOM(97) 30, endelig udgave, EFT C139, 6. 5. 97 - 1 8- 5. Konklusioner 50. Kommissionen mener, at kombineret kraftvarmeproduktions andel af energipro duktionen i EU skal øges væsenthgt, for at Unionen kan opfylde den energipoH tiske målsætning om at forøge energieffektiviteten og den mUjømæssige målsæt ning om at nedbringe udledningen af drivhusgasser. Den strategi, der fremlægges i denne meddelelse, har stor betydning, hvis FæUesskabet skal forøge dets samlede frembringelse af elektricitet gennem kombineret kraftvarmeproduktion væsenthgt og mindst fordoble dennes andel i år 2010, og hvis det virkehg vU fremme kombi neret kraftvarmeproduktion og fjernvarme og -køling. Der er muhgheder for akti vitet på europæisk plan, men hovedansvaret for at fremme kombineret kraftvarme produktion må Hgge hos medlemsstaterne. Kommissionen opfordrer derfor med lemsstaterne tU at overveje poHtikker, der kan fjerne lundringerne for indførelse af kombineret kraftvarmeproduktion, og til at basere deres nationale strategier og mål tU fremme af kombineret kraftvarmeproduktion på disse overvejelser inden for koordinerede strategiske rammer på fæUesskabsplan. Denne meddelelse imødekommer Rådets og Parlamentets efterlysning af foran staltninger på FæUesskabsplan tU fremme af kombineret kraftvarmeproduktion, der, som rådet anfører, beskytter rrnljøet og nedbringer. energiafhængigheden på tilfredsstiHende økonomiske vilkår. På grundlag af de øvrige europæiske institu tioners reaktioner på dette forslag tU en strategi, og afhængigt af det endeHge ud fald af Kyoto-forhandlingerne, vU Kommissionen overveje hvordan man bedst fremsætter og iværksætter et handlingsprogram tU fremme af kombineret kraftvar meproduktion. 51. Kommissionen opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget tU at • overveje forslagene i denne meddelelse og fremkomme med yderhgere for slag tU aktiviteter på fæUesskabs- og medlemsstatsplan; bakke op om den overordnede strategi, der fremføres under afsnit 4 ovenfor og fremme udvikHngen af strategier på nationalt plan; samarbejde med Kommissionen ved iværksættelse af fremtidige initiativer tU fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. • • 19- 5. Referencer 1. Cogen Europe, konferencepapirer 1994, 1995, 1996. 2. A strategy for the promotion of cogeneration and district heating. Rapport fra CogenEurope. Nov. 1996 3. Euroheat and Power position Paper "Comments and proposals for an E. U. strategy for CHP/DH" Dec. 1996 4. Seminar Euroheat and Power, 2. 10. 96, BruxeUes. 5. Saving Energy with CHP: Feasible, not self evident. A. Martens. VITO. Sep. 1996 6. EURELECTRIC. General Position Paper on Cogeneration. Feb. 1997 7. CHP Programmes. Part of the future E. U. Climate strategy. Ture Hammar. Energistyrelsen. Feb. 1997 8. A UK strategy for CHP. Juni 1996. 9. Production decentrahsee d' électricité a partir des énergies renouvelables et de la cogeneration. Institut d'économie et de pohtique de l'énergie. JuH 1995 10. CHP in IEA Member Countries. IEA. Okt. 1994 11. THERMIE programme brochures and reports SmaU-scale cogeneration in non residential buUdings. Juni 1992 • Cogeneration for heating and cooling in hospitals. JuH 1995. • • Cogeneration in the agrofood sector. Dec. 1994. • A review of cogeneration equipment and selected instaUations in Europe. Dec. 1993 Industrial cogeneration in Europe. Maj 1992. ESAP, CETA • 12. SAVE programme Institut WaUon, CENERG Guide de la cogeneration. Feb. 1997. The barriers to CHP. COGENEUROPE Maj 1995. Ajourført maj 1997 20 BILAG 1. Generelle principper for kombineret kraftvarmeproduktion 1. 1 Beskrivelse af kombineret kraftvarmeproduktion Kombineret kraftvarmeproduktion dækker samtidig produktion af termisk og elek trisk energi ud fra den samme primære brændselskilde. Dette opnås ved hjælp af en af flere forskelhge teknologier tU el-produktion, hvor varmen medvirker i el-produk tionsprocessen og anvendes tU opvarmningsformål. Ud fra et termodynamisk perspek tiv rummer kombineret kraftvarmeproduktion fordele med hensyn tU effektivitet i for hold tU de eksisterende alternativer. Der kan opnås en væsenthg effektivitetsgevinst gennem kombineret kraftvarmepro duktion, men denne vU afhænge af den teknologi og brændselskUde, der anvendes i produktionsanlæggene. Et effektivt anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion kan omdanne omkring 85-90% af brændslets energiindhold tU anvendehg energi. Selvom en HUe del af varmen vU gå tabt, før den når forbrugerne, Hgger den samlede effektivi tet aUigevel på omkring 80% eUer mere. TraditioneUe systemer tU el-produktion om danner typisk 30-40%, og nye gasturbinesystemer med kombineret kredsløb kan klare op til 55%. I det tilfælde, at varmebehovet dækkes âf varmeværker med en effektivitet på 90%, vU den samlede effektivitet ved separat produktion af elektricitet og varme være på op tU 70%. Gennem udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarme kan der opnås en høj grad af energiomdannelse og lavere udledning af CO2, som er den vigtigste drivhusgas. Derudover rummer kombineret kraftvarmeproduktion muHghed for ud vikling af decentrahserede former for el-produktion med høj effektivitet, og hvor tab i forbindelse med overførsel undgås. Alt i alt er optimeret kombineret kraftvarmepro duktion og fjernvarme en mUjøvenhg form for energiproduktion, som nedbringer brændselsbehovet og øger konkurrencen inden for frembringelse af energi; derfor kunne den betragtes som et middel tU fremme af HberaHsering på energimarkederne. 1. 1. 1. Kombmeret kraftvarmeproduktion i industrien Kombineret kraftvarmeproduktion har være brugt i industrien i mere end 50 år. Bru geren har typisk et stort eUer meUemstort behov for termisk energi (damp, varmt vand, varme gasser, køling osv. ) i længere perioder (mere end 5000 timer/år). Kraft- produktionsindustrien, fremstiUingsindustrien (kemiske produkter, papirindustri, jern og stål, keramik, motorer, levnedsmidler, tekstil, tømmer og teglsten osv. ) og service industrien (hospitaler, sportscentre, hoteUer) er områder, hvor anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion er et godt bud for investorerne. Installationer til kombineret kraftvarmeproduktion i industrien kan drives i 8000 timer/år eUer mere. Derfor er potentialet for varme i industrien i de industriahserede dl lande stort nok til, at kombineret kraftvarmeproduktion kan opfylde en væsentlig del af det normale behov for elektricitet. 1. 1. 2. Kombineret kraftvarmeproduktion inden for fjernvarme og -køling Fjernvarme og -køling dækker over central produktion og distribution af termisk ener gi. Varmen produceres i termiske anlæg og cirkuleres gennem et rørledningsnet tU forbrugerne i form afdamp eUer varmt vand. Fjernvarme- og -køhngssystemet kan betragtes som de samlede produktionsfacihteter og m^ributions-/returnettet. Den mest udbredte konkurrent til fjernvarmen er indfvidueUe opvarmningsanlæg. Et stort antal fjernvarmesystemer bliver stadig kun forsynet fra kedler tU opvarmning. Fjern varme er dog blevet et større anvendelsesområde for kombineret kraftvarmeproduk tion, og der er udviklet store systemer i Skandinavien, Tyskland og Central- og Øst europa. Disse ejes og drives primært af kommunale myndigheder og kan forsynes fra affaldsforbrændingsanlæg og andre systemer, herunder geotermiske varmepumper. Desuden rummer fjernkøling betragtehge muhgheder i Europa. På baggrund af den seneste udvikling inden for motor. - og gasturbineteknologi er der nu store muhgheder for udvikling af mere lokale fjernvarmeanlæg med kombineret kraftvarmeproduktion, som er dimensioneret tU at opfylde behovet for varme, og som forsyner mindre var medistributionsnet. Indførelsen af kombineret kraftvarmeproduktion i fjernvarmesys temet varierer blandt medlemsstaterne, fra 22% i Frankrig tU 92% i Nederlandene. 33 (procentdel af fjernvarmeanlæg der kører som anlæg tU kombineret kraftvarmepro duktion). I flere medlemsstater kan el-forbruget tU køling, som frembringes ved hjælp af kom- pressionsudstyr, nå 50 % af det samlede el-forbrug om sommeren. Sideordnet anven delse af fjernkøhngs- og -varmesystemer kan medføre en væsentlig nedbringelse af omkostningerne ved at overføre en del af el-forbruget tU varmeforbrug og forøge driftstiden i anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion og fjernvarmeanlæg. 1. 1. 3 Anlæg til brug i boligområder og kommercieUe områder Disse anlæg anvendes i hoteUer, sports- og fritidscentre, hospitaler og koncentrerede boligområder. De relativt små enheder består af en dieselmotor, der er ombygget tU at køre på naturgas, en generator og et varmegenindvindingssystem, som normalt er ind bygget i en container. Dieselmotorerne kan desuden køre på to brændselstyper. Var megenindvindingen sker gennem motorens kølekredsløb og udstødning. For at sikre tilstrækkehg el-forsyning skal der samtidig være et forbrug af varmen eUer faciHteter tU oplagring af varmen. En metode til at forøge anvendelsen af genindvunden varme er at producere køling ved brug af absorptionskølere. Dette gør det muligt for anlæg get tU kombineret kraftvarmeproduktion at køre i sommermånederne, hvor den lavere efterspørgsel efter opvarmning eUers viUe mindske muHghederne for at drive systemet. I større bygningskomplekser anvendes gasturbiner og store stempelmaskiner, Hgesom i industrien. 33 CHP in IEA Member States / Paris, oktober 1994 - il ø« 1. 2. Økonomien i kombineret kraftvarmeproduktion Energiforbrugeren ønsker bilhg energi. Derfor vU kombineret kraftvarmeproduktion kun blive fremmet, hvis den er rentabel i forhold til separat produktion af varme og elektricitet. De faktorer, der har betydning for økonomien i projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion inddeles normalt i tre indbyrdes forbundne grupper: belast- ningsfaktorer, anlæggets karakteristika og bytteforholdet med de eksterne energimar keder. Et anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion giver maksimalt udbytte, når det dimensioneres i overensstemmelse med behovet for varme. Det er derfor en forudsæt ning for udvikling af kombineret kraftvarmeproduktion, at der findes hensigtsmæssige og tilstrækkelige mængder af kulde og varme. Mønstrene med hensyn tU behovet for varme og elektricitet og århge driftstimer sæt ter de tekniske og økonomiske grænser for de teknologiske valg. Teknologiens art, anlæggets omfang og arten af det primære brændsel afhænger aUe af den betestning, der skal klares. SærHge forhold ved anlæggene såsom kapitalomkostninger, drifts- og vecmgeholdelsesomkostninger, ydeevne osv. har naturligvis indflydelse på rentabiHte- ten i projekter vedrørende kombineret kraftvarmeproduktion. Men det særHge ved disse projekter er det indbyrdes forhold med energimarkederne. På den ene side be stemmer markedet for fossUe brændsler prisforholdene for det primære brændsel (na turgas, ohe eUer kul i de fleste anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion), og den tilførte energi er et af de største ornkostningspunkter ved aUe anlæg tU kombineret kraft/-varmeproduktion. På den anden side konkurrerer et af produkterne fra kom bineret kraftvarmeproduktion, dvs. varme eUer damp, med værker, som kun produ cerer enten varme eUer damp, og som også anvender fossUe brændsler. Selvom kombineret kraftvarmeproduktion utvivlsomt er en omkostningseffektiv mu- Hghed for energiforsyning under de rette omstændigheder, kan kravene tU investering i anlæg tU kombineret kraftvarmeproduktion være en udfordring. Problemer med at opnå finansiering af instaUationer tU kombineret kraftvarmeproduktion er en hindring, som mange potentieUe brugere vU stå overfor. Visse brugere er desuden tilbagehol dende med at satse deres egne midler eUer låne midler tU at investere i energiproduk tion, da dette sjældent er en af deres kerneaktiviteter. FinansieUe instrumenter, såsom tredjepartsfinansiering (TPF) kan anvendes tU investering i kombineret kraftvarme produktion i industrien og den tertiære sektor. 2. Kombineret kraftvarmeproduktion i EU-medlemsstaterne Den geografisk og vertikalt opdelte opbygning af el-industrien favoriserede tidhgere den industrielle selvproduktion, men den lettede især varme- og el-distributørernes aktiviteter, som i Tyskland. I Tyskland, hvor kombineret kraftvarmeproduktion spiUer en stor roUe, har udviklingen været baseret på eksisterende varme- og el-net hos de lokale distributører, som modtog støtte efter oHekrisen i 70'erne. I Danmark, hvor der in dJ også eksisterede kommunale varmenet, blev kombineret kraftvarmeproduktion udvik let af forvalterne af disse net med bistand fra lokale distributører og i de større byer af lokale producenter/distributører med forbindelse tU de kommunale myndigheder. I Nederlandene, hvor varmenettet er mindre udviklet, udviklede gas- og el-distributø rerne industrieUe enheder tU kombineret kraftvarmeproduktion på grundlag af forde lene ved gasbesparelse. På den anden side er selvproduktion og kombmeret kraftvar meproduktion mindre udviklet på energimarkeder med monopol såsom i Frankrig, Belgien, Grækenland og Irland. Opsphtning af elektricitetssystemet i produktions-, transport- og distributionssektorer kan fremme udvikHngen af kombineret kraftvarme produktion og rumme muhgheder for interesserede parter for at søge at opnå et ud bytte, som det for tiden kan ses i Det Forenede Kongerige. Betingelserne for udvUding af kombineret kraftvarmeproduktion er meget forskelhge i EU's 15 medlemsstater. Der er ikke blot stor variation i klima og befolkningstæthed, men også faktorer såsom prisen på brændsler og disses tilgængehghed, den frembrag te elektricitets konkurrenceevne på nettet, den industrieUe struktur og de miljømæs sige overvejelser er meget forskellige; særHge faktorer såsom forekomsten af store naturgasressourcer i Nederlandene og varmedistributionsnet i Danmark spiUer Hgele- des en stor roUe. Følgende tabel viser den aktueUe situation med hensyn tU udvUding af kombineret kraftvarmeproduktion i de 15 lande i Den Europæiske Union: IV- ^ Samlet installeret elektrisk effekt (MW) og samlet el-produktion i 1994 (GWh) i EU's 15 medlemsstater. Kilde : EUROSTAT Lande Samlet installeret elektrisk effekt i MW heraf kombineret kraftvarmep roduktion Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal Det Forende Kongerige Finland Sverige Østrig 14899 10604 114811 9545 44489 107232 4039 64163 18348 8833 69019 14143 35914 16032 1805 7496 26184 182 1533 3222 58 6328 6148 892 3042 4085 2808 3247 % 12 71 23 2 3 3 1 10 34 10 4 29 8 20 Samlet el produktion i GWh 72236 40096 528229 38936 161775 476337 15147 231498 79677 31380 325379 65546 142850 54645 heraf kombineret kraftvarm eproduktio n 7645 15724 47750 845 8537 9492 192 26477 31543 3112 11996 20312 9257 11722 lait 532559 67030 13 2263191 204604 VIGTIGE BEMÆRKNINGER % 11 39 9 2 5 2 1 11 40 10 4 31 6 21 9 Nationale mål (MWe/i 2000) 100034 2222 8000 5. 000 1. Data for GR og IRL er foreløbige og vedrører 1993 2. I Tysklands tilfælde er den samlede installerede effekt anført hvad angår enheder, der kører som rene anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion i en del af året, men det er kun den elektricitet, der pro duceres i perioden med ren kombineret kraftvarmeproduktion, der er indeholdt i tallet 47. 750 GWh for 1994. Dette er baggrunden for den store forskel mellem andelen af el-produktionen på 9% og de 23% af den installerede effekt. 3. I Danmarks tilfælde er enheder til kombineret krafrvarmeproduktion, hvor der kun i en del af året produceres både kraft og varme, medregnet i den installerede effekt. Imidlertid er kun en del af el-produk tionen (dvs. kraftvarmeproduktion) i denne periode medregnet i tallet for el-produktion på 15. 724 GWh. Den samlede el-produktion fra enheder til kombineret kraftvarmeproduktion var 32734 Gwh. 34 I investeringsplanerne for den belgiske el-sektor forudses 1000 MWe i nye anlæg til kombineret kraftvarmeproduktion før 2005. v- *r ISSN 0254-1459 KOM(97) 514 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 10 12 15 Katalognummer : CB-CO-97-544-DA-C ISBN 92-78-26018-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg le


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2015/97 DELLA COMMISSIONE del 15 ottobre 1997 che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
import policy
rice


title: Règlement (CE) nº 2016/97 de la Commission du 15 octobre 1997 modifiant le règlement (CE) nº 1098/94 en ce qui concerne les superficies de base régionales applicables en Allemagne

eurovoc_concepts:
Germany
aid per hectare
regional aid
regional policy
utilised agricultural area


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3221/97 von Patricia McKENNA an den Rat. Behauptungen über standrechtliche Hinrichtungen auf den Philippinen

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Philippines
crime against individuals
homicide
human rights
judicial inquiry
police

formats: html pdf print

text: C 174/24 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 8. 6. 98 Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (26. November 1997) Die Kommission hat Versta¤ndnis fu¤r und teilt die Besorgnis des Herrn Abgeordneten daru¤ber, da(cid:223) die tatsa¤chlichen Abflugzeiten (cid:151) und oft auch die Ankunftszeiten (cid:151) ha¤ufig von den durch die Fluggesellschaften vero¤ffentlichten Zeiten abweichen. Nachdem 1996 etwas weniger Verspa¤tungen zu verzeichnen waren als im Jahre 1995, einem Jahr mit besonders schlechten Ergebnissen in Europa, scheint sich die Lage 1997 erneut zu verschlechtern. Im Durchschnitt erfolgten 18,4% aller Abflu¤ge im Jahre 1995 mit mehr als 15 Minuten Verspa¤tung. Von Januar bis einschlie(cid:223)lich September 1997 erfolgten im Durchschnitt sogar 19,6% aller Abflu¤ge mit mehr als 15 Minuten Verspa¤tung. Die Kommission erkennt ferner an, wie wichtig es ist, die Flugga¤ste hinreichend zu informieren. Anstatt eine Anpassung der Flugpla¤ne an die zu verzeichnende Durchschnittsleistung zu empfehlen, was zu Mi(cid:223)versta¤nd- nissen fu¤hren ko¤nnte, untersucht die Kommission gegenwa¤rtig andere Verfahren zur Verbesserung der Fluggastinformation. Im Anschlu(cid:223) an die Mitteilung zur U¤ berlastung des Luftraums und zur Krise des Luftverkehrs (1) wurde vor einem Jahr eine Durchfu¤hrbarkeitsstudie zur Einrichtung eines (cid:132)Gemeinschaftlichen Pu¤nktlichkeitsmeldesy- stems(cid:147) in Auftrag gegeben. Nach Abschlu(cid:223) eines Ausschreibungsverfahrens wurde der Internationale Luftverkehrsverband (IATA) mit dieser Studie beauftragt, der vor kurzem seinen Bericht vorgelegt hat. In der Studie wird untersucht, ob es mo¤glich ist, ein Informationssystem zur regelma¤(cid:223)igen Vero¤ffentlichung von Pu¤nktlichkeitsindikatoren einzufu¤hren. Die Informationen wu¤rden sich in erster Linie an die Flugga¤ste richten, um sie u¤ber die Qualita¤t der ihnen angebotenen Dienstleistungen zu unterrichten und in die Lage zu versetzen, Vergleiche anzustellen und ihre Reisen entsprechend zu planen. Die Kommission beabsichtigt diesen Gedanken weiter zu verfolgen, um festzustellen, welche Ma(cid:223)nahmen auf welcher Ebene einzuleiten sind, um eine zuverla¤ssige Grundlage fu¤r ku¤nftige Ma(cid:223)nahmen zur Einfu¤hrung eines Pu¤nktlichkeitsmeldesystems zu schaffen. (1) Dok. KOM(95) 318. (98/C 174/58) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3221/97 von Patricia McKenna (V) an den Rat (15. Oktober 1997) Betrifft: Behauptungen u¤ber standrechtliche Hinrichtungen auf den Philippinen Am 4. September 1997 sollen Mitglieder der philippinischen Staatspolizei, Second Mobile Group, gewaltsam in das Haus des 25 Jahre alten Marlon Fernandez in Barangay, Santo Domingo, eingedrungen sein und ihn beschuldigt haben, ein Mitglied der bewaffneten oppositionellen Gruppe National People(cid:146)s Army (NPA) zu sein. In einem spa¤teren Bericht der philippinischen Beho¤rden wurde behauptet, da(cid:223) Herr Fernandez wa¤hrend eines bewaffneten Zusammensto(cid:223)es mit der Polizei geto¤tet wurde. Es liegen jedoch andere Berichte vor, denen zufolge er spa¤ter in der Residenz eines Mitglieds der Provinzialverwaltung von Santo Domingo gesehen wurde, wo er von Mitgliedern derselben Polizeieinheit, die in sein Haus eingedrungen war, geschlagen wurde, und da(cid:223) in der Na¤he Gewehrschu¤sse zu ho¤ren waren. Aufgrund der widerspru¤chlichen Berichte u¤ber den Tod von Herrn Fernandez wird der Rat ersucht, bei den philippinischen Beho¤rden vorstellig zu werden und zu verlangen, da(cid:223) eine genaue und unparteiische Untersuchung der Umsta¤nde seines Todes durchgefu¤hrt wird. Antwort (9. Ma¤rz 1998) Der Rat ist mit dem genannten Fall nicht befa(cid:223)t worden. Generell sind dem Rat in seinen Beziehungen zu allen Drittla¤ndern die Anwendung der Regeln fu¤r Rechtsstaatlichkeit und die Achtung der Menschenrechte ein besta¤ndiges Anliegen


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2010/97 DE LA COMMISSION du 15 octobre 1997 modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2022/97 DER KOMMISSION vom 15. Oktober 1997 zur Festsetzung der Erstattungen bei der Ausfuhr auf dem Schweinefleischsektor

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat


title: WRITTEN QUESTION No. 3355/97 by Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN to the Commission. Child slavery in Africa

eurovoc_concepts:
Africa
child
child labour
child protection
children's rights
fourth Lomé Convention
human rights
prostitution
slavery
third country

text: 25. 5. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 158/91 Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Niista¤ kaikkiaan 188 uudesta hankkeesta, joita rahoitetaan Euroopan yhteiso¤n uudella ympa¤risto¤rahoitusva¤li- neella¤ Life II:lla, yhteensa¤ 112 edustaa toimia, joilla pyrita¤a¤n toteuttamaan yhteiso¤n ympa¤risto¤politiikkaa ja -lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, ja 60 kuuluu ympa¤risto¤nsuojelutoimien alaan. Loput 16 hanketta ovat ns. kolmansien maiden hankkeita. Ensin mainittuun ryhma¤a¤n kuuluu kuusi portugalilaista hanketta ja toiseksi mainittuun ryhma¤a¤n kaksi. Tiedot na¤ista¤ hankkeista toimitetaan va¤litto¤ma¤sti arvoisalle parlamentin ja¤senelle seka¤ parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤o¤n. Ta¤ydellinen luettelo valituista hankkeista julkaistaan pian Euroopan yhteiso¤jen virallisessa lehdessa¤. (98/C 158/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3352/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Helena Torres Marques (PSE) (22. lokakuuta 1997) Aihe: Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen pilottihankkeet Euroopan komissio on myo¤nta¤nyt 103 miljoonaa ecua 106 pilottihankkeelle Euroopan unionin kaupunkien ja alueiden talouden ja yhteiskunnallisten olojen parantamiseksi. Hankkeiden avulla pyrita¤a¤n keksima¤a¤n uusia keinoja tyo¤paikkojen luomiseksi. Na¤ita¤ keinoja ovat: uudet tyo¤muodot, alueiden va¤linen yhteistyo¤ ja kulttuuriin liittyva¤t aiheet, edistys ja uudistus, alueiden tietoyhteiskuntaan liittyva¤t aloitteet ja kaupunkien kehitykseen liittyva¤t uudistustoimet. Onko na¤iden hankkeiden joukossa Portugalille suunnattuja hankkeita? Jos on niin, mitka¤ ne ovat? Komission ja¤senen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama vastaus (21. marraskuuta 1997) Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (1) 10 artiklan mukaisesti (aluekehitysta¤ koskevat innovatii- viset toimenpiteet) on toteutettu 28 Portugalia koskevaa pilottihanketta, joiden arvo on yhteensa¤ 19,2 miljoonaa ecua. Na¤ista¤ hankkeista 26 on alueiden va¤lisia¤ yhteistyo¤hankkeita, joiden kokonaisma¤a¤ra¤rahat ovat 15,9 miljoonaa ecua. Kahdessa pilottihankkeessa ma¤a¤ra¤rahat on tarkoitettu erityisesti Portugalin alueille, ja na¤iden varojen suuruus on 3,3 miljoonaa ecua. Parlamentin ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle toimitetussa taulukossa on esitetty ta¤ydellinen luettelo hyva¤ksytyista¤ hankkeista ja varojen jakautuminen niiden kesken. Parhaillaan ollaan lisa¤ksi saattamassa pa¤a¤to¤kseen useita Portugalia koskevia hankkeita, kuten RECITE II ja ECOS-Ouverture -ohjelmaa seka¤ aluesuunnittelua koskevia pilottihankkeita. Na¤ista¤ ohjelmista kerrotaan aikanaan tarkemmin. (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993. (98/C 158/119) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3355/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) (15. lokakuuta 1997) Aihe: Lapsiorjuus Afrikassa Togon ja Nigerian ihmisoikeusryhma¤t, Amnesty International ja orjuutta vastustava kansainva¤linen ja¤rjesto¤ ovat a¤sketta¤in julkaisseet raportteja, joissa vahvistetaan, etta¤ lapsiorjuus on levia¤ma¤ssa¤ Afrikassa. Ko¤yhimpien alueiden kylista¤ kaapataan lapsia tai heida¤t ostetaan omilta vanhemmiltaan orjiksi myyntia¤ varten. Lapsia ka¤yteta¤a¤n palvelijoina, vuohipaimenina, sotilaina tai prostituoituina. Heida¤n elinolosuhteensa ovat usein epa¤inhimillisia¤. Mita¤ mielta¤ komissio on ta¤sta¤ toimenpiteisiin yhteistyo¤ssa¤ na¤iden valtioiden hallitusten kanssa tilanteen parantamiseksi? tilanteesta? Onko komissio ryhtynyt tai aikooko se ryhtya¤ mihinka¤a¤n


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2064/97 της Επιτροπής της 15ης Οκτωβρίου 1997 για τον καθορισμό των λεπτομερών διατάξεων του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 4253/88 του Συμβουλίου όσον αφορά το δημοσιονομικό έλεγχο των δράσεων που συγχρηματοδοτούνται από τα διαρθρωτικά ταμεία ο οποίος διενεργείται από τα κράτη μέλη

eurovoc_concepts:
European Commission
Structural Funds
exchange of information
financial control
operational expenditure (EU)
supervisory power


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3353/97 dell'on. Caroline JACKSON alla Commissione. Trattato di Amsterdam: Dichiarazione sulla qualità della redazione della legislazione dell'UE

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU law
European Commission
European Parliament
codification of EU law
drafting of EU law

text: C 187/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 6. 98 (98/C 187/07) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3300/97 di Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) alla Commissione (20 ottobre 1997) Oggetto: Limitazioni all(cid:146)importazione di prodotti originari delle Canarie nel Regno Unito La «Medecines Control Agency» del governo britannico ha comunicato ai titolari delle importazioni di tale paese che l(cid:146)Arcipelago delle Canarie non fa parte dell(cid:146)Unione europea. Per tale motivo, in Gran Bretagna e‘ stata stabilita una serie di misure che limitano la parallela importazione di prodotti farmaceutici provenienti dalle Isole. I fatti suddetti, del tutto inammissibili, comportano un pregiudizio all(cid:146)esercizio delle liberta‘ comunitarie in seno all(cid:146)Unione europea da parte della Comunita‘ canaria, rispetto agli altri territori dell(cid:146)UE. La Commissione e‘ a conoscenza dei fatti sopra descritti? E quali misure intende adottare di fronte alla violazione del principio della libera circolazione delle merci tra territori appartenenti all(cid:146)UE? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (15 gennaio 1998) Per valutare i fatti menzionati dall(cid:146)onorevole parlamentare e‘ necessario conoscere le ragioni per cui la «Medecines Control Agency» ha rifiutato di autorizzare l(cid:146)immissione sul mercato britannico di specialita‘ farmaceutiche importate parallelamente da un altro Stato membro. Se tale rifiuto e‘ legato a questioni fiscali la Commissione invita in effetti l(cid:146)onorevole parlamentare a richiamarsi alla risposta data all(cid:146)interrogazione scritta E-1956/93 dell(cid:146)onorevole Sanchez Garcia (1). Se i motivi non sono di natura fiscale, e data l(cid:146)appartenenza delle isole Canarie al territorio doganale comunitario, il rifiuto di autorizzare l(cid:146)importazione di prodotti farmaceutici da parte delle autorita‘ britanniche potrebbe essere considerato come un ostacolo al commercio intracomunitario in violazione dell(cid:146)articolo 30 del trattato CE. Per poter verificare tale situazione la Commissione desidera disporre di elementi piu‘ precisi sulle ragioni del rifiuto, e invita di conseguenza l(cid:146)onorevole parlamentare a prendere contatto con i suoi servizi per chiarire la questione. (1) GU C 219 dell’8. 8. 1994. (98/C 187/08) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3353/97 di Caroline Jackson (PPE) alla Commissione (15 ottobre 1997) Oggetto: Trattato di Amsterdam: Dichiarazione sulla qualita‘ della redazione della legislazione dell(cid:146)UE 1. Quale azione intende adottare la Commissione per fissare gli orientamenti riguardanti la qualita‘ della redazione della legislazione comunitaria, a seguito dell(cid:146)invito formulato dal Consiglio europeo di Amsterdam? Quali misure organizzative appropriate prevede essa di prendere per garantire l(cid:146)applicazione degli 2. orientamenti? 3. Tra le sue priorita‘ figureranno un riesame della formazione del personale, l(cid:146)assegnazione di competenze specifiche al personale in ciascuna sezione per verificare che i testi siano intelligibili ed un esame del lavoro del servizio giuridico della Commissione? 4. Quando prevede la Commissione di portare a termine le proprie iniziative sulla qualita‘ della redazione della legislazione comunitaria e intende essa presentare una relazione al Consiglio e al Parlamento europeo sui risultati ottenuti?


title: Communication de la Commission relative à la coopération entre la Commission et les autorités de concurrence des États membres pour le traitement d'affaires relevant des articles 85 et 86 du traité

eurovoc_concepts:
EU law - national law
administrative cooperation
competition law
competition policy
legal action
legal cooperation


title: QUESTION ECRITE no 3353/97 de Caroline JACKSON à la Commission. Traité d'Amsterdam: déclaration sur la qualité de la rédaction de la législation de l'UE

text: C 187/6 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 6. 98 (98/C 187/07) QUESTION E· CRITE E-3300/97 pose·e par Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) a‘ la Commission (20 octobre 1997) Objet: Limitation des importations au Royaume-Uni des produits d(cid:146)origine canarienne La «Medecines Control Agency» du gouvernement britannique a fait savoir aux titulaires de licences d(cid:146)importations de l(cid:146)Archipel des Canaries que celui-ci ne fait pas partie de l(cid:146)Union europe·enne. Aussi une se·rie de mesures limitant l(cid:146)importation paralle‘le au Royaume-Uni de produits pharmaceutiques provenant de ces (cid:14)(cid:136)les ont-elles e·te· prises. Ces faits, en tous points inadmissibles, portent atteinte aux liberte·s communautaires que peut exercer au sein de l(cid:146)Union europe·enne la communaute· canarienne, au me(cid:136)me titre que tout autre territoire de l(cid:146)UE. La Commission europe·enne est-elle au courant de ces faits? Quelles mesures compte-t-elle prendre face a‘ cette violation du principe de libre circulation des marchandises entre des territoires appartenant e·galement a‘ l(cid:146)UE? Re·ponse donne·e par M. Monti au nom de la Commission (15 janvier 1998) Afin d(cid:146)e·valuer les faits e·voque·s par l(cid:146)Honorable Membre, il est ne·cessaire de conna(cid:14)(cid:136)tre les raisons du refus du «Medicines Control Agency» d(cid:146)autoriser la mise sur le marche· britannique des spe·cialite·s pharmaceutiques importe·es paralle‘lement d(cid:146)un autre E· tat membre. En effet, si ce refus est lie· a‘ des raisons fiscales, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de se re·fe·rer a‘ sa re·ponse donne·e dans le cadre de la question e·crite E-1956/93 de M. Sanchez Garcia (1). Si les raisons de refus ne sont pas fiscales et e·tant donne· que les (cid:14)(cid:136)les Canaries font partie du territoire douanier communautaire, un refus des autorite·s britanniques d(cid:146)admettre des produits pharmaceutiques pourrait e(cid:136)tre conside·re· comme un obstacle au commerce intra-communautaire contraire a‘ l(cid:146)article 30 du traite· CE. Or, afin d(cid:146)e(cid:136)tre en mesure de le ve·rifier, la Commission souhaite disposer d(cid:146)e·le·ments plus pre·cis sur les raisons de ce refus. Elle invite, par conse·quent, l(cid:146)Honorable Parlementaire a‘ se mettre en contact avec elle afin de clarifier le proble‘me. (1) JO C 219 du 8. 8. 1994. (98/C 187/08) QUESTION E· CRITE P-3353/97 pose·e par Caroline Jackson (PPE) a‘ la Commission (15 octobre 1997) Objet: Traite· d(cid:146)Amsterdam: de·claration sur la qualite· de la re·daction de la le·gislation de l(cid:146)UE Que compte faire la Commission pour e·tablir des lignes directrices concernant la qualite· de la re·daction de 1. la le·gislation communautaire, comme elle y avait e·te· invite·e par le Conseil europe·en d(cid:146)Amsterdam? Quelles mesures organisationnelles approprie·es compte-t-elle prendre pour veiller a‘ ce que ces lignes 2. directrices soient applique·es? 3. Va-t-elle faire figurer au nombre de ses priorite·s le remaniement de la formation du personnel, l(cid:146)attribution de compe·tences spe·cifiques a‘ des personnes de chaque section qui devront s(cid:146)assurer de l(cid:146)intelligibilite· des textes ainsi que l(cid:146)examen du travail du service juridique de la Commission? 4. Quand la Commission compte-t-elle mener a‘ bien ses initiatives en ce qui concerne la qualite· de la re·daction de la le·gislation communautaire et pre·sentera-t-elle au Conseil et au Parlement europe·en un rapport sur les re·sultats de ses initiatives?


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2011/97 av den 15 oktober 1997 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den elfte delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export licence
export refund
white sugar


title: Commission Regulation (EC) No 2019/97 of 15 October 1997 on additional quantities of textile products to be made available to Romania