title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Strategi og politisk orientering vedrørende den videre udvikling inden for mobil og trådløs kommunikation (UMTS) - Resultat af den offentlige høring og forslag til skabelse af et gunstigt miljø

eurovoc_concepts:
EU policy
competitiveness
new technology
radio telecommunications
telecommunications industry

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 10. 1997 KOM(97) 513 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET STRATEGI OG POLITISK ORIENTERING VEDRØRENDE DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBIL OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION (UMTS) RESULTAT AF DEN OFFENTLIGE HØRING OG FORSLAG TIL SKABELSE AF ET GUNSTIGT MILJØ h Jy * t '. UV m l"> l w- : RESUMÉ I Udviklingen af fremad, dels af telekommunikationsmarkedet presses hastigt liberaliseringen af telekommunikationssektoren i store dele af verden, og dels af de teknologiske informationsbehandling og for områder fremskridt multimediekommunikation via Internettet. inden som Der vil være to fremherskende tendenser i de kommende år: den hastige udbredelse af Internettet og den enorme vækst inden for mobile og trådløse terminaler. Denne udvikling er ikke begrænset til Europa men vil antage en global dimension og vil skabe grundlaget for et globalt informationssamfund uden grænser med elektronisk lagring og kommunikation af informationer. Inden for den mobile kommunikationsindustri har man en enestående mulighed for at fremme denne udvikling gennem let og allestedsnærværende adgang til informationer. Med mobilkommunikation har alle mulighed for at ringe, modtage telefax, hente elektronisk post eller koble sig på Internettet, når de er på farten. De enorme muligheder for ekspansion på dette marked forklarer den hastigt voksende for den næste generation af interesse hos erhvervslivet mobilkommunikation i ITU (under navnet IMT-2000). I Europa finder disse udviklinger sted under UMTS-paraplyen (UMTS - the Universal Mobile Telecommunications System), og de drives fremad af UMTS Forum og ETSI. i hele verden Men også andre dele af verden er vågnet op efter GSM-systemets succes1. I Japan forbereder man sig på et masseforbrugermarked - et marked, hvor Japan traditionelt står stærkt - og branchen er ved at få vind i sejlene. I USA er nye satellitbaserede modeller under udvikling (f. eks. Teledesic), mens CDMA af de mennesker, der har med det at gøre, fremhæves som en alternativ og konkurrencedygtig radioadgangsteknologi for jordbaseret og mobil celleopdelt kommunikation. I år 2005 forventes det europæiske marked at kunne give årlige indtægter på mere end 100 mia. ECU og bestå af ca. 200 millioner abonnenter. Det globale marked ventes at vokse endnu hurtigere - specielt i Asien. Det betyder, at man i forbindelse med enhver europæisk udvikling på dette marked må tage hensyn til markedets globale karakter. Til GSM-systemets succes forklares generelt ved det faktum, at det var en åben standard, der gav fuld grænseoverskridende adgang til roaming-funktionerne. GSM er blevet den reelle verdensstandard for mobilkommunikation med tæt ved 250 operatører, der driver eller bygger et netværk, for de flestes vedkommende uden for Europa. Den samlede investering i GSM-infrastruktur forventes at overskride 100 mia. $ ved årtusindeskiftet. GSM har givet Europa et fantastisk godt eksportresultat og skabt en masse ny beskæftigelse inden for industrien. - 2- dette formål synes et stærkt hjemmemarked at kunne give den europæiske industri de bedste betingelser for at konkurrere i andre dele af verden. For at fastsætte en strategi og en politisk orientering for Europa inden for denne vigtige men også meget sammensatte vækstsektor har Kommissionen udsendt en meddelelse2, hvori den efterlyste svar fra medlemsstaterne og aktører fra den private sektor på en række nøglespørgsmål vedrørende den videre udvikling trådløs kommunikation i Europa. inden for mobil og Denne meddelelse indeholder en sammenfatning af de indkomne kommentarer og bidrag. De vigtigste spørgsmål, hvor man ønskede en hurtig indsats fra myndighedernes side, drejede sig om en klar præcisering af den godkendelsesordning, der vil blive benyttet ved tildeling af UMTS-licenser, samt en vished om, at der i god til vil findes et tilgængeligt radiofrekvensspektrum. Der var næsten enighed blandt medlemsstaterne og industrien om, at dette ville skabe de gunstigste betingelser for udviklingen af UMTS og dermed være medvirkende til at bevare den europæiske industris konkurrencedygtighed. Samtidig fandt sikre grundlæggende medlemsstaterne og operatørerne det nødvendigt forbrugerinteresser såsom tværeuropæisk roaming for mobile multimedietjenester på basis af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard, for at de europæiske borgere kan nyde godt af det "trådløse informationssamfund" uden grænser på samme måde som de i dag nyder godt af GSM. at På baggrund af de indkomne svar udarbejder Kommissionen retningslinier for oprettelse af et gunstigt miljø for en videre udvikling af denne sektor. Disse retningslinier er opsummeret i nedenstående tabel: Handlingsplan for Fællesskabet: aktivitet WRC-97: forberedelse af dagsordenen for WRC-99 (skal indeholde spørgsmålet om UMTS- spektrumallokering) Rådets resolution om nærværende meddelelse der fastsætter de politiske prioriteter Forslag om en UMTS-beslutning om spektrum- og licensbetingelser gennemføres okt. 97 dec. 97 jan. 98 Gennemførelse af det 5. rammeprogram om forskning 98 og udvikling Vedtagelse af UMTS-beslutningen i starten af 99 Mandat til ERC vedrørende yderligere feb. 99 spektrumallokering MRA-forhandlinger WRC-99: udvidelse af UMTS-spektrumallokeringen Gennemgang af lovgivning vedrørende telekommunikation løbende okt. 99 slutningen af 99 Formålet med nærværende meddelelse er at præsentere strategier og politisk orienteringer vedrørende udviklingen af tredjegenerations-mobilkommunikation (UMTS) for Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det er en reaktion på den konkrete anmodning fra Rådet og Europa-Parlamentet efter grønbogen om mobil- og personkommunikation3 om en ekstra indsats for at sikre en fortsat støtte til udviklingen mod tredjegenerations-mobilkommunikation. -4 INDHOLDSFORTEGNELSE RESUME INDHOLDSFORTEGNELSE 1. INTRODUKTION 2. INDUSTRIENS OG MYNDIGHEDERNES SYN PÅ DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBIL- OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION 2. 1. Centrale spørgsmål 2. 2. Nøglespørgsmål vedrørende lovgivning 3. KOMMISSIONENS VURDERING 3. 1. Konsensusområder 3. 2. Spørgsmål til videre debat 4. ORIENTERINGEN I DEN OFFENTLIGE POLITIK 4. 1. Politiske målsætninger 4. 2. Anbefalinger til videre initiativer 4. 3. Foreslåede mål, handlingsplan og tidsplan 5. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER BILAG I: FORTEGNELSE OVER BIDRAGYDERE TIL HØRINGEN BILAG II: LISTE OVER FORKORTELSER 2 5 6 9 9 12 19 19 20 21 21 22 30 31 32 33 -5 i. INTRODUKTION trådløs Kommissionens meddelelse om den videre udvikling kommunikation2 blev offentliggjort den 29. maj 1997. Meddelelsen præsenterede en oversigt over udviklingen inden for mobil- og trådløs kommunikation inden for Det Europæiske Fællesskab siden udgivelsen af grønbogen af 1994 om mobil- og personkommunikation3 og undersøgte den videre vej fremad for mobil- og trådløs kommunikation. Særligt opfordrede den berørte parter til at fremkomme med deres kommentarer til en række centrale spørgsmål i forbindelse med den videre udvikling inden for mobil- og trådløse kommunikationssystemer: inden for mobil og • Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af det universelle mobiltelesystem (UMTS - the Universal Mobile Telecommunications System), eller vil det være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? • Er der i Europa konsensus om begrebet UMTS tredjegenerations- mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en række interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? eller • Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i overgangen til UMTS? • Hvilken indflydelse kan UMTS få på den europæiske industris konkurrenceevne? • Hvordan kan vi sørge for, at de bredere sociale og samfundsmæssige interesser sikres under udviklingen af det "trådløse informationssamfund"? Desuden opfordrede meddelelsen de berørte parter til at fremkomme med kommentarer om det eventuelle behov for initiativer fra regeringernes, de europæiske institutioners eller andre regionale eller globale organers side. I meddelelsen blev den 15. juli 1997 angivet som frist for indsendelse af svar. Men på anmodning af telekommunikationsrådet - Telecoms Council - ved dettes møde den 27. juni blev fristen forlænget til september. Der er modtaget flere end 50 skriftlige kommentarer (se Bilag I for en fortegnelse over bidragydere)4 fra teleselskaber, fabrikanter og medlemsstater. Kommentarer fra erhvervs- og brugerinteresseorganisationer indskrænkede sig til en kommentar fra en national brugerorganisation og fra UNICE. Siden offentliggørelsen af ovennævnte meddelelse kan man fremhæve en række udviklingseksempler, som viser, at debatten om UMTS har udviklet sig hastigt, og som Meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation - Udfordringer og valg for Den Europæiske Union - KOM/97/217 endelig udg. 29. maj 1997. Grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union, KOM(94) 145 endelig udgave, 27. april 1994 Kopier af kommentarerne kan sendes til umts@dgl3. cec. be eller pr. fax til Sekretariatet, DGXIII / AID, +32-2-2968395) - 6- bekræfter, at tidspunktet for høringen, som blev igangsat med udsendelsen af meddelelsen i maj, var det rette: • I juli 1997 fremlagde UMTS Forum5 sin første rapport, "Regulatory Framework for UMTS" ("Lovgrundlag for UMTS")6. Rapporten undersøger de politiske og lovgivningsmæssige indsatser, som betragtes som afgørende for en vellykket udvikling af UMTS, samt følgende tidsplan for gennemførelse af sådanne indsatser. V^ESENTBÏGE MILEPÆLE I UDVIKLINGEN OG INDFØRELSE!? AF UM^^OI^IO»EJSLÅET AF 1. oktober 1997 31. december 1997 ERC's beslutning om kernebånd medlemsstater forventes at tilslutte sig implementeringen heraf. for UMTS træder i kraft; Planerne for tildeling af UMTS-licenser og tilvejebringelse af tilstrækkeligt frekvensspektrum skal ligge klar, således at industriens risici og usikkerhed formindskes. Første kvartal 1998 Operatørerne er udpeget; udarbejdelse af udkast til licenstildelinger påbegyndes. 31. december 1999 Aftale med ETSI om standarden for UMTS Fase 1. Begyndelsen af 2002 Igangsættelse af kommercielle UMTS-tj enester starter. Det Forenede Kongerige er den første medlemsstat der i et vejledende dokument7 har offentliggjort en tidsplan for tildeling af adskillige UMTS-licenser med henblik på igangsættelsen af tjenester i år 2002. • Inden for ETSI foregår der en intensiv debat med det formål at opnå fælles enighed om de grundlæggende tekniske kendetegn ved UMTS, og nogle af de vigtigt aktører inden for den tilkendegivelser. europæiske mobilindustri er for nylig kommet med en række UMTS Forum tæller nu omkring 100 medlemmer. Medlemmerne omfatter samtlige større europæiske fabrikanter og mobilkommunikationsoperatører. De franske, tyske og britiske myndigheder er ligelees medlemmer af UMTS Forum. Et lovgrundlag for UMTS, Rapport nr. 1 fra UMTS Forum, 25. juni 1997. Rapporten kan fås ved henvendelse til forummets sekretariat, Russell Square House, 1-12 Russell Square, London WC IB 5EE, UK, fax +44 171 331 2040, e-mail umtsforum@fei. org. uk Multimedia communications on the move (multimediekommunikation på farten), et vejledende dokument fra det britiske mdustriministerium, den 31. juli 1997. - 7- • På internationalt plan er industrien og regeringerne fremkommet med en række tilkendegivelser om tredjegenerations-systemer, f. eks. i USA, Japan og Korea. Arbejdet inden for ITU IMT-20008 har ført til etablering af et forum med bred global deltagelse, mens man har etableret og styrket kontakter mellem regionale standardiseringsorganer, særlig inden for områder med relation til udviklingen af en enkelt radioætergrænseflade. I udarbejdelsen af nærværende meddelelse har Kommissionen baseret konklusioner på de offentlige kommentarer, som er modtaget som reaktion på meddelelsen fra maj måned, og på rapporten fra UMTS Forum samt den øvrige igangværende udvikling. Formålet med nærværende meddelelse er at opstille politiske målsætninger inden for områder med relation til UMTS; at afklare, hvorledes visse aspekter af den aktuelle lovgivning påvirker udviklingen af UMTS, samt at fremætte forslag til yderligere indsatser på bestemte nøgleområder og præsentere en tidsplan for gennemførelsen af sådanne indsatser. Meddelelsen bekræfter Fællesskabets engagement i at skabe et miljø, der bidrager til en vellykket forberedelse og implementering af UMTS. IMT-2000 (International Mobile Telecommunications 2000 - international mobiltelekommunikation 2000) er det navn, som ITU-T (telekommunikationssektoren) har givet standardiseringsindsatsen for tredjegenerations-mobilkommunikation. anvender stadig den tilsvarende forkortelse FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications System - fremtidigt offentligt til tredjegenerations-mobilkommunikation. landbaseret mobiltelesystem) om det radiofrekvensspektrum, der allokeres (radiofrekvenssektoren) ITU-R 2. INDUSTRIENS OG MYNDIGHEDERNES SYN PÅ DEN VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBIL- OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION Igangsættelsen af en debat inden for Den Europæiske Union vedrørende den fremtidige strategi for UMTS mødte bred tilslutning, selv om det stod klart, at industrien og medlemsstaterne til processen. Afsnit 2. 1 nedenfor er struktureret i havde forskellige forventninger overensstemmelse med den overordnede tendens i de indkomne kommentarer til de centrale spørgsmål, som er udpeget i afsnit 3. 3 i meddelelsen fra maj måned, mens afsnit 2. 2 præsenterer yderligere kommentarer vedrørende de centrale lovgivningsspørgsmål, som blev rejst i afsnit 3. 4 i meddelelsen fra maj måned. 2. 1. Centrale spørgsmål 2. LI Der er et presserende behov for en samlet strategi for at skabe sikkerhed om lovgivningen om UMTS Industrien ønskede en snarlig udvikling af et klart lovgrundlag inden for nøgleområder som: konkurrencereglernes indvirkning på UMTS; den måde, hvorpå licenser vil blive udstedt, og de betingelser, som skal knyttes til dem; samt de fremtidige frekvensallokeringer inden for 2 Ghz- båndet. Hvis der ikke i tide træffes beslutninger om disse spørgsmål, vil aktørerne i denne sektor blive afskrækket fra at foretage de nødvendige investeringer, og den videre udvikling af UMTS vil komme i alvorlig fare. Inden for industrien finder man det af afgørende betydning med en europæisk strategi for at maksimere de europæiske aktørers muligheder på det globale marked for tredjegenerations- mobilkommunikation9. På baggrund af de andre teknologier, som tegner sig i horisonten (f. eks. Det europæiske marked for tredjegenerations-mobilkommunikation udgør kun en lille del af det potentielle globale marked. Prognoserne fra UMTS Forum for væksten i mobilkommunikation på verdensplan er vist i nedenstående tabel. Som det fremgår af tabellen, forventes det nordamerikanske og det europæiske marked at være de første markeder, der bliver mættet. Men selv i år 2015 forventes markederne i Asien, Afrika og Sydamerika langt fra at være mættede, selv når der ikke tages hensyn til befolkningstilvæksten. Forbrugere i millioner ved udgangen af år EU 15 Nordamerika Asien Resten af verden lait 1995 2000 2005 2010 2015 22 36 22 7 87 113 127 149 37 426 200 190 400 150 940 9- 260 220 850 400 1730 300 230 1400 800 2730 den japanske og nordamerikanske industris udvikling af nye ætergrænseflader) mente man, at udviklingen af en klar og sejrrig europæisk strategi ville komme til at foregå inden for et snævert afgrænset rum af muligheder. Samtidig pegede en række kommentarer på vanskeligheden ved at træffe beslutninger på et tidspunkt, hvor UMTS ikke er klart defineret som system, og hvor brugerne endnu ikke har tilkendegivet, hvilken efterspørgsel der vil være efter den næste generation af tjenester. Hovedbudskabet fra medlemsstaterne vedrørende høringen (se bilag I) var, at udviklingen af UMTS skulle være markedsdrevet, idet erhvervslivet skulle spille en dominerende rolle. Lovgiverne skulle ikke erstatte markedskræfterne. Som følge heraf mente nogle medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Finland og Tyskland), at konkurrencelovgivningen og licensdirektivet for tilsammen udgjorde det nødvendige grundlæggende indførelsen af UMTS. Herudover støttede medlemsstaterne generelt industrien i ønsket om en samt yderligere afklaring med hensyn licensdirektivets indvirkning på UMTS. til konkurrencelovgivningens lovgrundlag indvirkning Fra britisk side blev det fremført, at mens man mente, at der muligvis kunne være behov for yderligere lovgivning vedrørende UMTS, satte man spørgsmålstegn ved, om en sådan lovgivning nødvendigvis skulle udvikles inden for Fællesskabets rammer. I den forbindelse fremhævede Frankrig gennemgangen af telelovgivningen i 1999, som om nødvendigt skal tilpasse det eksisterende lovgrundlag på teleområdet, på baggrund af to års konkurrence. 2. 1. 2 Et klart billede hvad angår frekvenserne er et centralt spørgsmål i debatten Medlemsstaterne lagde vægt på det igangværende arbejde inden for ERC, som havde ført til en beslutning om UMTS-båndene10. Samtidig fremkom både Finland og Frankrig med den betragtning, at såfremt ERC-mekanismen ikke kan frembringe rettidige og bindende resultater, bør Det Europæiske Fællesskab overveje at vedtage et frekvensdirektiv. Industrien og UMTS Forum lagde ligeledes vægt på ERC's arbejde som udgangspunkt for forvaltningen af frekvensspektret for UMTS/IMT-2000. Visse af kommentarerne fra industrien tilkendegav imidlertid, at man foretrak at anvende en bindende fællesskabsforanstaltning ved allokering af frekvenser sammen med en klar identifikation af Fællesskabets politiske prioriteter og målsætninger i henseende til UMTS. 10 ERC-beslutning om frekvensbånd til indførelse af Universal Mobile Telecommunications Systems (UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30. juni 1997. CEPT-forvaltningerne kunne tilslutte sig beslutningen indtil den 1. oktober 1997. Fra denne dato havde regeringerne i følgende EU-lande forpligtet sig til at gennemføre beslutningen: Østrig, Finland, Tyskland, Nederlandene, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige. Endvidere havde følgende lande uden for EU tilsluttet sig beslutningen: Litauen, Norge og Tyrkiet. 10- Adskillige respondenter fokuserede på spørgsmålet om, hvor meget virksomhederne skulle betale for allokeringen af frekvensspektrum, og hvorvidt allokeringen skulle foregå ved auktion, idet nogle kommentarer udtrykte den holdning, at høje afgifter ville virke som en markedshindring. 2. 1. 3 Begrebet tredjegenerations-mobilkommunikation En række kommentarer har fokuseret på behovet for en strategi for overgangen fra eksisterende andengenerations-systemer, således at et vist mål af bagudgående kompatibilitet garanteres. I den forbindelse fremhævede nogle kommentarer den aktuelle videreudvikling af GSM- standarden, specielt udviklingen af GPRS (General Packet Radio System er en del af GSM Phase 2-pakken, og skal understøtte en begrænset form for mobil-multimedietjenester), som en vigtig prøvesten for den fremtidige udvikling. Medlemsstaterne og flere industriaktører understregede, at ETSI er den bedste platform for en omsætning af UMTS-begrebet til centrale åbne standarder, og at de valgene af teknologi bør ske hos industrien gennem standardiseringsprocessen i ETSI. Man var af den opfattelse, at spørgsmålet om, hvorvidt eksisterende fastnet- eller mobiloperatører skal have mulighed for at drive tredjegenerations-systemer, vil rejse en række spørgsmål i henseende til konkurrence. UMTS Forum var af den formening, at eksisterende operatører ikke skulle udelukkes fra at byde UMTS-licenser på grund af de enorme investeringsudgifter, der er nødvendige for UMTS, mens en række GSM-operatører krævede automatisk at få tildelt UMTS-licenser, så brugerne kunne drage nytte af deres viden og erfaring. Det var medlemsstaternes opfattelse, at der hverken skulle ske nogen automatisk tildeling af licenser eller nogen forhåndsudelukkelse af GSM/DCS-operatører. 2. 1. 4 UMTS*s bredere indvirkning på det europæiske samfund og international konkurrenceevne Industrien fremstillede UMTS som en prøve på Europas evne til at møde udfordringen fra kommunikationsmarkederne i det næste århundrede og udviklingen af et "trådløst informationssamfund". I denne sammenhæng fremførte man fra industriens side det argument, at UMTS skal tilbyde tværnational dækning inden for medlemsstaterne og prisfastsættes på et niveau (for både tjenester og udstyr), som i højere grad kendetegner et masseforbrugermarked end en luksustjeneste for erhvervslivet. I samme forbindelse hævdede man, at høje priser på frekvensspektrum ville få operatørerne til at koncentrere sig om særligt profitable erhvervskunder, ligesom det ville kunne stille europæiske brugere og erhvervslivet væsentligt ringere i forhold til andre globale aktører. I relation til dette formål opfattede man ligeledes UMTS som en faktor, der ville have direkte indvirkning på den europæiske økonomis konkurrenceevne som et led i strukturen af avancerede kommunikationsfaciliteter til nedbringelse af erhvervslivets omkostninger. Systemet kunne endvidere spille en vigtig rolle som udbygning af den europæiske mobilkommunikationsindustris succes ved at give fabrikanter og operatører et stærkt hjemmemarked at ekspandere fra. Denne vurdering deltes i det store og hele af medlemsstaterne. Der blev lagt vægt på, at der gennem udviklingen af produkter, der kan efterkomme markedsefterspørgslen, og som kan konkurrere med andre teknologier, sandsynligvis vil opstå systemer, der kan konkurrere på globalt plan. -11 I denne forbindelse understregede UMTS Forum, at dette markeds globale potentiale har to væsentlige følger. For det første er det nødvendigt at skabe et lovgrundlag og et teknologisk grundlag, der vil give UMTS de bedst mulige betingelser i Europa, og for det andet skal man i udviklingen inden for UMTS tage højde for tendenserne i andre dele af verden. Disse tendenser omfatter blandt andet en større udbredelse af trådløs telekommunikation, specielt på udviklingsmarkedeme. 2. 1. S Andre faktorer med relation til udbredelsen af UMTS Der var stærk støtte til tanken om et fællesskabskoordineret program til forskning i mobiltelefonernes mulige indvirkning på sundheden. Der var intet ønske om at udvide de aktuelle begreber om forsyningspligtydelser til at omfatte UMTS for derigennem at sikre større udbredelse af systemet. Kommentarerne udpegede en række andre spørgsmål som værende af betydning for udbredelsen af UMTS-tjenester, nemlig spørgsmålene om sikkerhed og kryptering, beskyttelse mod bedragerisk anvendelse, behovet for tilstrækkelige grader af fortrolighed samt beskyttelse af personlige data, beskyttelse af intellektuel ejendomsret, integration af UMTS i telearbejde- og fjernundervisningsinitiativer og indholdsindustriens adgang. En række initiativer på fællesskabsplan med relation til disse spørgsmål er undervejs, hvorfor de ikke behandles yderligere i denne meddelelse. 2. 2. Nøglespørgsmål vedrørende lovgivning 2. 2. 1 Lovgrundlaget for UMTS Udviklingen af UMTS skal være markedsdrevet Der er bred enighed om, at den private sektor skal føre an og udforme, opbygge og levere mobile og trådløse multimedietjenester. Disse aktiviteter skal drives af markedsefterspørgslen. I nogle kommentarer blev det foreslået, at de offentlige myndigheder skulle spille en "politisk motiverende" rolle ved at etablere et hensigtsmæssigt lovgivningsklima i form af regler til fremme af innovation og fleksibilitet. Skønt mange kommentarer understregede behovet for et forudsigeligt lovgivningsklima, udtrykte de samtidig ønsket om, at lovgivningsaktiviteterne skulle indskrænkes til at omfatte spørgsmålet om tildeling af UMTS-licenser og behovet for hurtige beslutninger om frekvenserne for at undgå overregulering. En enkelt fabrikant mente, at medlemsstaterne bør foregå med et globalt eksempel ved at forpligte sig til en snarlig tildeling af spektrumlicenser. Der blev endvidere lagt vægt på behovet for hurtige fremskridt i definitionen af en mindste grad af standardisering - dvs. kun de kritiske grænseflader. En række kommentarer understregede behovet for snarlige beslutninger, hvis Europa ikke skal blive overhalet af udviklingen i andre dele af verden, og hvis det aktuelle teknologiske forspring baseret på GSM ikke skal sættes over styr. -12 En unik løsning eller interoperabilitet og sammenkobling mellem konkurrerende teknologier? Nogle kommentarer satte fokus på de risici, der gør sig gældende i form af multifunktions- bredbåndsætergrænseflader, der tillader brugerne at være tilsluttet et multimediemiljø, og som underminerer målsætningen om tværeuropæisk roaming og tilslutningsmulighed. Dette førte til et ønske om, at aktiviteterne skal koncentreres om ETSI og UMTS Forum med henblik på at lette udviklingen af en enkelt teknologisk løsning. En sådan løsning ville minimere risikoen for, at der vedtages i Europa. Vigtigheden af de europæiske standardiseringsbestræbelser blev fremhævet som et middel til at påvirke udviklingen på globalt plan. forskellige standarder Andre lagde vægt på behovet for konkurrence og på, at arbejdet skulle koncentreres om at sikre interoperabilitet og indbyrdes tilslutningsmuligheder frem for at fokusere på en enkelt teknologi. Der blev ligeledes lagt vægt på behovet for, at UMTS skal give operatørerne mulighed for at forny og anvende deres foretrukne teknologier, ud fra den overvejelse, at overspecificerede standarder har tendens til at hæmme virksomhedernes fleksibilitet og hindre konkurrence på grund af forskelle mellem produkter og tjenester. Efter disse bidragyderes opfattelse udgjorde den aktuelle enighed om nøgleegenskaberne ved tredjegenerations- systemerne et tilstrækkeligt grundlag til at træffe investeringsbeslutninger og gennemføre den fornødne, begrænsede lovgivning. Ethvert forsøg på at opnå konsensus om et et mere detaljeret UMTS-koncept ville være urealistisk, særlig hvis formålet var at udvikle et detaljeringsniveau svarende til niveauet inden for GSM-standarden. Denne opfattelse blev i særlig grad støttet af Det Forenede Kongerige og Frankrig. I forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt UMTS skal være tjeneste- eller teknologiorienteret, mente Det Forenede Kongerige, at det skulle være teknologibaseret. UMTS Forums rapport anfører, at frekvensspekret for UMTS skal reserveres til systemer, der bruger UMTS som defineret i de af ETSI vedtagne standarder. Fleksibiliteten i UMTS-standarden, således som den er defineret af ETSI, vil være en fordel. Adskillige medlemsstater og operatører mener, at det er nødvendigt med åbne standarder for at sikre, at forskellige fabrikanter vil levere udstyr, og at alt udstyret er interoperabelt. Roaming er et centralt spørgsmål i henseende til lovgivningen i forbindelse med UMTS Roaming betragtes af de fleste medlemsstater og operatører som en nøgleforudsætning for en vellykket udbredelse af UMTS, især fordi systemet skal konkurrere med de eksisterende GSM- net. Der blev udtrykt bekymring over den usikre lovgivningsmæssige holdning i dag, hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt alle roaming-aspekter ville blive behandlet i Fællesskabets samtrafikdirektiv. Visse medlemsstater er af den opfattelse, at tredjegenerations-operatører skal tilskyndes til at indgå roaming-aftaler med hinanden, mens andre gik et skridt videre og foreslog, at lovbestemte foranstaltninger skulle tvinge UMTS-operatørerne til at forhandle roaming- arrangementer, hvor det måtte være ønskeligt, i det omfang dette ikke er omfattet af samtrafikdirektivet. Behovet for global og regional roaming blev ligeledes fremhævet i forbindelse med ITU's arbejde på IMT-2000. 13 Behovet for, at lovgivningsinitiativer koordineres på europæisk plan Flertallet havde den opfattelse, at der måtte udvikles et klarere UMTS-koncept som forudsætning for en indsats på europæisk plan. De fleste medlemsstater ønskede en koordineret strategi, hvad angår indførelsen af UMTS, på basis af en debat på fællesskabsplan og/eller inden for CEPT-landene. Denne opfattelse støttes af flere industriaktører, som påpeger, at en tilfældig tildeling af licenser vil skabe ustabilitet, hvorfor tildelingen af licenser og frekvensspektrum bør ske koordineret. Der blev endvidere lagt væk på behovet for at sikre en løsning, som er forenelig med IMT-2000 med henblik på at sikre en global roaming. Da det tilgængelige frekvensspektrum er begrænset, mente nogle medlemsstater, at UMTS skulle indskrænkes til en enkelt teknologi, muligvis med lovkrav til støtte for roaming, eventuelt gennem en forpligtelse på fællesskabsplan. De offentlige myndigheders rolle i at sikre et bredt konkurrencegrundlag for UMTS Medlemsstaterne mente, at de offentlige myndigheder skulle spille en klar rolle i at beskytte offentlighedens interesser gennem at sikre, at lovgivningsklimaet ikke virker hæmmende på udviklingen af et konkurrencepræget miljø, der tilbyder et bredt udbud af tjenester. 2. 2. 2 Frekvensspørgsmål med relation til UMTS Spørgsmålet om prisfastsættelse på frekvensspektrum Flere bidragydere fra industrien hævdede, at en høj pris på frekvensspektrum ville forvride markedet og skade udbredelsen af UMTS-tjenester. Der var kun ringe støtte til tanken om at bruge markedsmekanismerne, specielt auktioner, til dette formål, da de har en tendens til at presse prisen på frekvensspektrum for højt op, skabe usikkerhed og underminere udviklingen af en sund industri. Nogle mente endvidere, at auktioner risikerede at favorisere ikke-europæiske aktørers indtrængen på det europæiske marked. Omvendt mener nogle medlemsstater, at prisfastsættelsen på frekvensspektrum skal afspejle den reelle økonomiske værdi. Vurderinger af, hvor stort et frekvensspektrum der er behov for Aktører fra industrien mente, at de 2 x 40 MHz, som aktuelt er udpeget af ERC11, vil vise sig at være utilstrækkelige til at opfylde behovene på et nystartet konkurrencepræget marked. UMTS Forum anførte, at der som minimum er brug for et område på 2 x 40MHz, som frigives nu, sammen med et andet bånd på 20MHz, som skal bruges til private, interne, lavmobilsystemer. På længere sigt mente UMTS Forum, at de aktuelle markedsprognoser skaber grundlag for et krav om, at det fulde 155 MHz-område, som er afsat til landbaseret mobilkommunikation af WARC-92 skal være tilgængeligt i år 2005, mens der i år 2010 vil være behov for yderligere 1 ] ERC-beslutning om frekvensbånd til indførelse af Universal Mobile Telecommunications Systems (UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30. juni 1997. -14 185 MHz til landbaserede tjenester. Det blev foreslået, at CEPT derfor skulle tage skridt til at sætte spørgsmålet om yderligere frekvensspektrum for IMT-2000 på WRC-99-dagsordenen. Endvidere har ITU identificeret et område på 60 MHz til satellitkomponenten under IMT-2000, idet man venter et behov for yderligere 30 MHz i år 2010. Ideen om at dele en fælles spektrumpulje blev afvist af industrien, som hævdede, at dette i væsentligt omfang ville dæmpe operatørernes interesse, mens andre tvivlede på, at ideen er teknisk gennemførlig, eller mente, at den vil føre til dannelse af monopolstrukturer. Hvad angår UMTS-markedet, blev det i flere kommentarer understreget, at udviklingen af UMTS-markedet gør det nødvendigt med et tilstrækkeligt spektrum til at dække behovet hos alle de operatører, som søger licens. Dette ville desuden have en indvirkning på den fremtidige udvikling/videreudvikling af UMTS-standarden. Hvornår og hvordan skal beslutningerne vedrørende frekvensspektret træffes? UMTS Forum ønskede en koordineret strategi hos de relevante europæiske myndigheder med henblik på at sikre rettidig identifikation, frigørelse og allokering af frekvensspektrum til UMTS-formål. Alligevel er nogle af den formening, at en detaljeret planlægning af frekvensspektret først kan gennemføres på et senere tidspunkt, når billedet af UMTS er klarere. 2. 2. 3 Spørgsmål med relation til standardisering Generelle kendetegn ved UMTS Generelt var der enighed om nogle af de centrale tjenester under UMTS. Som system skulle det repræsentere en forbedring i forhold til eksisterende mobilsystemer, f. eks. ved at tilbyde øget dækning (helst global dækning), højere bithastigheder (som tillader multimedieanvendelser), bedre udnyttelse af frekvensspektret og større fleksibilitet for kunden, både hvad angår tjenesteudbud og pris. Nogle leverandører opfatter reelt UMTS som et mobil-Internet. Andre mere traditionelle operatører opfattede UMTS som et middel til at tilbyde ISDN-lignende tjenester på en mobilplatform og til at lette konvergensen mellem fastnet- og mobiltelekommunikation. Desuden blev der i enkelte kommentarer peget på forbindelser mellem UMTS og Digital Audio Broadcast (DAB) samt TETRA. UMTS vil sandsynligvis indebære både en videreudvikling af GSM og udviklingen af en ny ætergrænseflade I adskillige kommentarer blev det understreget at vejen frem mod UMTS sandsynligvis både vil omfatte en udvikling af GSM-rygraden bestående af opkaldskontrol og mobilitetsstyring og -15 udviklingen af en ny radioætergrænseflade, der understøtter datahastigheder på op til 2 Mbits/s og multimedietjenester12. På baggrund af de betydelige investeringer i de aktuelle mobilnet og behovet for en udvikling synes industrien villig til at acceptere, at der på verdensplan udvikles forskellige regionale systemer, der understøtter forskellige ætergrænseflader. Det vil derfor være nødvendigt med multifunktionsterminaler af hensyn til globale roaming-tjenester. Nogle var af den opfattelse, at mere komplekse multifunktionsterminaler vil sinke markedets udvikling. Kommentarerne fra eksisterende mobiloperatører lagde vægt på, at GSM dækker en række forskellige smalbåndstjenester, og at UMTS ville være det naturlige supplement med et udbud af avancerede bredbåndstjenester. De eksisterende operatører erkendte, at hvis UMTS optimeres til bredbåndstjenester, vil det være lettere for dem som udbydere af eksisterende smalbåndssystemer at kræve tildeling af licenser inden for UMTS-båndet. Visse operatører satte spørgsmålstegn ved, om den finansielle styrke, som markedet besidder, er tilstrækkelig til at gøre tredjegenerations-systemerne til en succes, hvis det bliver udformet på grundlag af en isoleret teknologi, og de understregede behovet for at sikre en gnidningsfri overgang fra GSM ved at tilføje modulkomponenter. Endelig fremførte ETNO det synspunkt, at hvis man fokuserer ressourcerne hos mange operatører, udstyrsleverandører og tjenesteudbydere omkring en enkelt standard (dvs. GSM), vil dette føre til billige produkter i høj kvalitet og tydelig markedstilfredsstillelse. ETNO lagde vægt på roaming som et nøglespørgsmål i tjenesteudbuddet, der har spillet en central rolle i udviklingen af markedet i hele Europa og mange andre lande i verden. Ud over at opfylde et vigtigt behov på markedet skønnes tværeuropæisk roaming at have spillet en betydende rolle for GSM's globale succes. Teknologier eller standarder (eller enhver blanding af disse), der hæmmer eller begrænser denne roaming, kan vise sig at være mindre attraktive for verdens operatørsamfund end teknologier eller standarder, der letter roaming-funktionerne gennem én enkelt standard. En central rolle for ETSI Standardisering er og vedbliver at være en nøglefaktor i bestræbelserne på at tilbyde kvalitetstjenester til en rimelig pris og tillade roaming mellem systemerne. UMTS's succes afhænger af grænsefladernes fleksibilitet og evnen til at udvikle sig parallelt med teknologien. Et fortsat tæt samarbejde mellem operatører, fabrikanter og lovgivere i standardiseringen af UMTS er afgørende for, at UMTS kan blive en lige så stor succes som GSM. Der var generel støtte til, at ETSI skulle spille en rolle i udvikling af en åben og transparent strategi for standardiseringen af UMTS og til udførelsen af opgaven med at standardisere 12 Mens UMTS Forum udarbejdede UMTS-visionen på brede begrebsmæssige og markedsmæssige betingelser, arbejder ETSI med et mere detaljeret tekniske billede af UMTS. ETSI forventes at vedtage en ætergrænsefladestandard for UMTS i løbet af første halvår af 1998. -16 UMTS med henblik på at sikre effektiv udnyttelse af de tildelte UMTS-frekvensbånd. Adskillige medlemsstaterne og industriaktører understregede, at valgene af teknologi skulle ske hos industrien gennem standardiseringsprocessen i ETSI, og at kun UMTS-standarder, som er godkendt af ETSI, bør anvendes i disse bånd. Et tæt samarbejde mellem ITU, ETSI og andre regionale standardiseringsorganer er afgørende for etableringen af rammer for global kompatibilitet. UMTS Forum lægger endvidere stor vægt på at identificere UMTS som del af IMT-2000-familien. Behovet for en kursændring i standardiseringsarbejdet fra telekommunikation alene og over mod informationsteknologi anerkendes i flere bidrag fra medlemsstaterne og industrien. Det anføres, at en langt større deltagelse i standardiseringsarbejdet fra IT-industriens side er særdeles ønskelig. Flere medlemsstater havde vanskeligt ved at se, hvorledes konkurrence mellem forskellige standarder inden for UMTS-spektrumbåndet kunne være mulig uden at skabe ustabilitet på markedet. Der blev gjort opmærksom på, at én af nøglefaktorerne bag GSM-systemets succes havde været standardens stabilitet og det store antal leverandører, der understøttede, hvad der i vid udstrækning udgør en åben standard. Man fremførte, at en konkurrence mellem forskellige standarder uvægerligt vil føre til udvikling af proprietære standarder med den væsentlige ulempe (set fra operatørernes og deres finansielle støtters side), at en operatør bindes til samme leverandør gennem flere år. 2. 2. 4 Forskning og udvikling Størstedelen af kommentarerne vedrørende F&U sigter på at forbedre de UMTS-net, som fremover skal tages i brug, for så vidt angår hastighed, kapacitet, servicekvalitet (QoS), anvendelighed og pris. Forslagene til fremtidige F&U-aktiviteter, særlig inden for rammerne af det femte rammeprogram, angiver behovet for forskning inden for de såkaldte "grundlæggende teknologier" (Enabling Technologies). Dette udtryk dækker teknologikoncepter, som er fremkommet i løbet af de senere år. Integrationen af disse i aktuelle og kommende mobilkommunikationsnet giver løfter om betydelige forbedringer af hastigheden. Teknologier som neurale netværk, højtemperaturs-superledning (HTS) og flerbrugeradgang til satellit (SDMA) falder alle under denne kategori. Behovet for yderligere forskning inden for "Software Radio Technologies" (SRT) fremhæves i alle bidrag som en af de teknologier, der vil muliggøre indførelsen af tjeneste- og indholdsdiversitet og bidrage til løsning af standardiseringsproblemet. Begrebet "software radio" betragtes som den grundlæggende teknologi, der vil sætte et mobilnet i stand til at tilpasse og omkonfigurere sin ætergrænseflade og omfordele sine ressourcer og derved fungere sammen med forskellige terminaler. En række forslag pegede på behovet for yderligere at undersøge muligheden for integration af Digital Audio Broadcasting af mobilkommunikationssystemer. Argumentet bag disse kommentarer er DAB-standardens mulighed for at tilbyde højkapacitets trådløse forbindelser, som i sammenhæng med mobilkommunikationssystemer kan bruges til at transmittere den nødvendige kodning til omkonfiguration af mobilterminalerne. i de kommende generationer (DAB)-systemer - 1 7- På baggrund af UMTS's ventede udbredelse har en række bidrag påpeget behovet for information vedrørende eventuelle sundhedsrisici fremkaldt af brugen af mobilterminaler og basisstationer. Mobilterminalemes brugervenlighed opfattes også som en grundlæggende faktor. Der er således behov for yderligere forskning inden for områderne menneske-maskine-grænseflader (MMI), stemmegenkendelse, håndfri betjening osv. Forskning i redskaber til planlægning og tildeling af ressourcer, netadministration og indbyrdes sammenkobling af net (f. eks. UMTS og bredbånds W-LAN-net), betragtet ud fra perspektiverne om effektiv spektrumudnyttelse, netkapacitet og QoS, er en prioritet på grund af de kommende nets voksende kompleksitet. Endvidere opfattes udviklingen af pilotplatforme, som kan danne grundlag for implementering og demonstration af nye anvendelser og tjenester, som et værdifuldt redskab med henblik på at demonstrere UMTS's fleksibilitet og fordele over for forbrugerne. I erkendelse af, at UMTS vil blive taget i brug i 2 GHz-frekvensbåndet, menes det, at forskningen endvidere bør rettes mod udnyttelsen af højere frekvensbånd, der giver yderligere mulighed for at opfylde kravene til bredbåndskommunikation. Der var desuden kommentarer vedrørende behovet for at sikre, at der gennemføres yderligere forskning i sikkerheds- og krypteringsteknikker, som kan tilpasses arten af den transmitterede information over mobilkommunikationskanalerne (privat eller professionel). 2. 2. 5 Internationale aspekter I nogle kommentarer blev det understreget, at det europæiske marked for UMTS vil være en del af et globalt marked. Det har en række følger for UMTS. F. eks. skal man i udviklingen inden for UMTS tage højde for tendenserne i andre dele af verden. Men også spørgsmålet om adgang til verdensmarkedet blev betragtet som en væsentlig succesfaktor for UMTS. Fri bevægelighed og roaming i en global sammenhæng blev nævnt af medlemsstaterne, UMTS Forum og industrien som de hovedspørgsmål, som Det Europæiske Fællesskabs indsats skal koncentrere sig om. Derfor skal spørgsmålene om frekvensspektrum og standardisering fremføres og behandles gennem de relevante internationale organer, særligt ITU. I den henseende i standardiseringsarbejdet under IMT-2000. finder man det formålstjenligt at styrke den europæiske deltagelse Navnlig rapporten fra UMTS Forum anbefalede EU at gøre en indsats for at fjerne hindringer for anvendelsen af UMTS ud over Europas grænser. Det omfatter også en vurdering af, hvorvidt UMTS er omfattet af de tilsagn, der gives i GATSAVTO's gruppe for basistelekommunikation. Det anbefales også at sikre, at UMTS-produkter udtrykkeligt er omfattet af aftalen om informationsteknologi. -18 3. KOMMISSIONENS VURDERING 3. 1. Konsensusområder På baggrund af de ovennævnte kommentarer mener Kommissionen, at der kan udpeges følgende områder, hvor der eksisterer konsensus eller udtalt støtte: Lovgrundlag 1. Der er bred enighed om, at det nu er på tide at udarbejde strategien for indførelsen af UMTS. Kommentarerne bekræfter behovet for at sætte UMTS øverst på dagsordenen for den politiske debat på EU-plan. 2. Udviklingen af UMTS skal være markedsdrevet og føres an af den private sektor. Regeringens rolle skal være at sikre, at lovgivningen ikke hæmmer innovation og investering. 3. Der er generel støtte til den opfattelse, at det aktuelle lovgrundlag overordnet set er tilstrækkeligt for UMTS. Alligevel blev der for at skabe mulighed for at træffe investeringsbeslutninger fremsat ønske om en bekræftelse af, at nøgleaspekter ved dette lovgrundlag (f. eks. regler om licenstildeling og samtrafik) skulle være gældende for UMTS. Desuden ønskede man en afklaring af, hvordan de eksisterende regler kunne dække beslutninger om licenstildeling, frekvenser eller standarder. 4. Der er enighed om, at eksisterende GSM-aktører skal have mulighed for at overgå til UMTS, samtidig med at man sikrer et åbent og konkurrencepræget marked for nye aktører. Frekvenser 5. Flertallet af kommentatorerne opfatter den aktuelle ERC-beslutning om, at der i år 2002 til UMTS-formål skal allokeres 2 x 40 MHz af FPLMTS-båndet, udpeget af WARC-92, som utilstrækkelig til etablering af et bredt, konkurrencedygtigt tjenesteudbud under UMTS. Der var bred enighed om, at der skal udpeges et ekstra radiofrekvensspektrum. Standardisering 6. Medlemsstaterne og aktørerne fra den private sektor understreger behovet for, at industrien samarbejder inden for ETSI med henblik på at nå frem til fælles åbne standarder for kritiske grænseflader såsom ætergrænsefladen. At begrænse standardiseringen til de centrale grænseflader vil give mulighed for en blandet, markedsorienteret - "mix and match" - kreds af leverandører uden at underminere etableringen af et konkurrencepræget udstyrsmarked. 7. At sikre roamingfaciliteter for kommende multimediesystemer opfattes som afgørende. Dette kan fremmes gennem konsensus om en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtigt ætergrænsefladestandard i Europa -19 En løsning, hvor interoperabilitet og roaming sikres gennem multifunktions (multi mode) håndsæt i et miljø med flere ætergrænseflade er - omend teknisk mulig - ikke den foretrukne løsning inden for Europa, idet den medfører risiko for markedsfragmentering og/eller øgede omkostninger. På globalt plan er det fortsat muligt, at hovedvægten vil blive lagt på interoperabilitet mellem et antal regionale ætergrænseflader. Manglen på en fælles og åben ætergrænseflade i Europa ville have indvirkning på såvel kunderne som enhver UMTS- standards konkurrenceevne. 8. UMTS opfattes som en afgørende prøve på Europas konkurrenceevne, både for selve mobilkommunikationsindustrien og på grund af mobilkommunikationens betydning for de økonomiske aktører i almindelighed. Til dette formål synes et stærkt hjemmemarked at kunne give den europæiske industri de bedste betingelser for at konkurrere i andre dele af verden. Andre spørgsmål 9. Bidragene til høringen resulterede i et bredt udvalg af mindre faktorer, der skal tages fat på, for at sikre den almene offentlige interesse. De fremkomne synspunkter supplerede i stort omfang hinanden og omfattede aktiviteter inden for sådanne områder som forskning i mulige indvirkninger på sundheden og foranstaltninger til beskyttelse af private og personlige data mod bedragerisk anvendelse. 3. 2. Spørgsmål til videre debat Af kommentarerne fremgår endvidere, at inden for en række områder har der enten ikke vist sig nogen klar konsensus, eller er der behov for yderligere arbejde: 1. I hvor høj grad yderligere beslutninger vedrørende UMTS-frekvenser skal høre under Det Europæiske Fællesskab eller CEPT. Mens mange kommentarer støttede brugen af CEPT/ERC-mekanismer, var der bekymring for risikoen for, at disse procedurer ikke ville føre til konkrete resultater. Hvis dette blev tilfældet, ville en bindende lovgivning inden for Fællesskabet efter en række medlemsstaters og industriaktørers opfattelse have en klar rolle at spille. 2. Der var splittelse mellem industrien og medlemsstaterne for så vidt angår spørgsmålet om prisfastsættelse på frekvensspektrum, idet industrien var modstræbende over for at acceptere spektrumafgifter, da man fremførte, at sådanne afgifter ville øge forretningsomkostningerne. Medlemsstaterne var derimod åbne over for at indføre en markedsvurdering af, hvad der reelt udgør en knap naturressource for at sikre en effektiv udnyttelse heraf. 3. Skønt der er enighed om det overordnede UMTS-begreb, har høringen vist, at det endnu ikke er muligt at beskrive UMTS ud fra system- eller teknologikoncepter. For de fleste medlemsstater og operatører er en definition af UMTS - specielt ætergrænsefladestandarden - en forudsætning for en igangsætning af lovgivningsinitiativer og for en koordineret introduktion. 20 4. ORIENTERINGEN I DEN OFFENTLIGE POLITIK Selv om de indgåede kommentarer dækker et bredt udvalg af spørgsmål, kan de grupperes under en række centrale udfordringer, der gør det muligt at udpege generelle principper og politiske prioriteter (afsnit 4. 1). Disse konklusioner omsættes til anbefalede initiativer fra de offentlige myndigheders side med henblik på at etablere et hensigtsmæssigt lovgivningsklima og behandle visse ledsagespørgsmål (afsnit 4. 2). 4. 1. Politiske målsætninger På baggrund af de indgåede kommentarer og den konsensus, der har vist sig, kan der udpeges tre politiske nøglemålsætninger, som skal ligge til grund for såvel Fællesskabets som industriens fremtidige indsats. Disse målsætninger er beskrevet herunder. I afsnit 4. 2 a er anført områder for Fællesskabets indsats med henblik på at fremme opnåelsen af disse målsætninger. • At fremme af udviklingen af et marked med et bredt konkurrencemæssigt udbud af mobile mulitimedietjenester gennem konkurrence Denne målsætning stiller krav om et juridisk og teknisk miljø, som giver mulighed for konkurrerende udbydere af UMTS-tjenester og -net. Dette kræver en åben licenstildeling og snarlige beslutninger om antallet af UMTS-licenser. Det kræver endvidere et spektrum, som er tilstrækkeligt stort til at tillade en sådan konkurrence, samt standarder, som er i stand til at sikre, at brugerne kan kommunikere med andre brugere, uden samtidig at være så omfattende, at de forhindrer tjenesteudbydere i at tilbyde forskellige tjenesteelementer eller faciliteter. • At sætte industrien i stand til at opfylde brugernes behov og samfundsmæssige behov UMTS's succes i et miljø, hvori andengenerations-mobilteknologier allerede er veletablerede, afhænger for en stor del af, at det sikres, at systemet opfylder brugernes behov, f. eks. for mobil-multimedietjenester og mobil-internetfunktioner eller tværeuropæisk og global roaming af disse tjenester. Prisfastsættelsen af UMTS-tjenester og -udstyr vil ligeledes være altafgørende for, hvorvidt systemet opfattes som et massemarkedsprodukt eller som en nicheluksustjeneste. Ud fra et lovgivningssynspunkt er det afgørende, at alle de resterende kunstige markedshindringer fjernes, og at man fremmer en bredere konvergens mellem telekommunikationssektoren og den audiovisuelle sektor. Det er også vigtigt at behandle de bredere sociale og samfundsmæssige interesser og sikre adgang for alle borgere til det "trådløse informationssamfund". • At etablere et klima for investering i og udbredelse af UMTS og fremme Europas konkurrencedygtighed forretningsplanlægning kræver Investeringer og snarlige beslutninger om de lovgivningsmæssige rammer for UMTS, om spektrumtilgængelighed og om standarder sammen med et mere langsigtet perspektiv om, hvordan det videre frekvensspektrum skal udvikle sig. Anvendelsen af det eksisterende lovgrundlag på UMTS-området skal bekræftes, - 2 1- og hvor dette er hensigtsmæssigt, skal der tages yderligere skridt til at tilpasse eller afklare dette grundlag. Endelig skal industrien - eventuelt med støtte fra medlemsstaterne og Kommissionen - for at bevare de bredere industrielle interesser søge at positionere UMTS på de globale markeder, både ved at sikre en stærk hjemmebase for det indre marked og ved at fremme en hastig udvikling af mobil-multimedieanvendelser. 4. 2. Anbefalinger til videre initiativer Mens industrien og de nationale regeringer spiller en nøglerolle i bestræbelserne på at nå de politiske målsætninger, som er beskrevet i afsnit 4. 1, mener Kommissionen, at der bør foretages flest mulige hensigtsmæssige indsatser, idet der på europæisk plan skal lægges særlig vægt på følgende fem nøgleområder: lovgrundlag, frekvensrelaterede spørgsmål, standardisering og systemdefinition, forskning og udvikling samt indsats på det internationale plan. 4. 2. 1 Lovgrundlag Kommissionen overvejer at foreslå en beslutning fra Europa-Parlamentet og Rådet ("UMTS- beslutning") om roaming, frekvenser og standarder. Licenser Hvordan, hvornår og af hvem licenser til UMTS-tj enesteudbydere og operatører skal tildeles, er spørgsmål af central betydning. De aktuelle rammer for licenstildeling gælder fuldt ud for UMTS. Derfor stiller UMTS ikke krav om en ny fremgangsmåde i licenstildelingen, for at disse spørgsmål kan besvares. Alligevel fortjener tre specifikke følger af de aktuelle rammer for licenstildelingen at blive fremhævet : • Antallet af UMTS-licenser skal - i tråd med den eksisterende fællesskabslovgivning - kun begrænses af det frekvensspektrum13, der skal gøres tilgængeligt på baggrund af de forventede markedskrav (se nedenfor: "frekvensspørgsmål", afsnit 4. 2. 2). Men på baggrund af kravet om, at UMTS skal være markedsdrevet, mener Kommissionen, at den planlagte efterspørgsel efter UMTS skal være bestemmende for, hvor stort et frekvensspektrum der allokeres14. Desuden skal UMTS-tj enesteudbyderne have mulighed for at gå ind på markedet uden unødvendige bureaukratiske begrænsninger for at muliggøre en udvikling af et dynamisk marked og et bredt, konkurrencedygtigt tjenesteudbud. Generelle tilladelses- eller 13 Mens licensdirektivet også peger på begrænsninger "i det tidsrum, det tager at stille tilstrækkelige numre til rådighed i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen", repræsenterer dette kun en midlertidig grund til at begrænse licensantallet, indtil en national nummerplan, der giver mulighed for konkurrence, er på plads. Disse er knyttet til liberaliseringen af telemarkedet og vil således ikke være noget acceptabelt grundlag for at begrænse antallet af UMTS-licenser på baggrund af den sandsynlige startdato i år 2002. 14 Generelt frekvensallokeringsbeslutninger, som søger at sikre, at der reserveres frekvensspektrum ril højværdianvendelser frem for anvendelser med lavere værdi. - 2 2- erklæringsprocedurer skal være reglen, hvis det er opfattelsen, at en autorisationsprocedure er nødvendig. Individuelle licenser skal kun vedrøre driften af UMTS-nettene. • Tildelingen af UMTS-licenser skal søge at sikre udvikling af tværeuropæiske tjenester gennem en koordineret introduktion. Dette indebærer, at systemer, hvortil der gives licens, skal understøtte roaming og operere i overensstemmelse med eventuelle standarder udviklet af ETSI for UMTS, hvor sådanne måtte findes (se nedenfor: "standardisering", afsnit 4. 2. 3). • Licenstildelingsprocedurerne skal ikke automatisk udelukke nogen organisation fra at byde på licenser, ej heller skal de automatisk reservere UMTS-licenser til en eller flere eksisterende aktører (f. eks. GSM/DCS-operatører). Enhver vurdering af ansøgningerne skal tage hensyn til fordelene ved at lade aktuelle GSM/DCS-operatører få adgang til UMTS- markedet i henseende til synergier og eksisterende kommerciel erfaring. Samtrafik Med vedtagelsen af samtrafikdirektivet15 er detaljerede, harmoniserede rammer for samtrafik mellem fastnet-, mobil- og fastnet- samt mobilnet på plads. Disse samtrafikrammer vil være fuldtud gældende for UMTS-tjenesterne. Roaming Kommissionen lægger særlig vægt på udviklingen af tværeuropæiske UMTS-tjenester som et nøgleelement i et indre marked for telekommunikations- og multimediemobilitetstjenester16. I denne sammenhæng, men også for at sikre den europæiske teknologis appel til og troværdighed over for verdens operatørsamfund, har tværeuropæisk roaming på basis af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard en særlig relevans for UMTS. Den foreslåede UMTS-beslutning vil indeholde bestemmelser om rettigheder og forpligtelser til at forhandle kommercielle roaming-aftaler med andre UMTS- tjenesteudbydere eller netoperatører på basis af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard. 4. 2. 2 Frekvensspørgsmål Rettidig tilgængelighed og allokering af frekvensspektrum er af fundamental betydning for lanceringen af UMTS. Størrelsen af det frekvensspektrum, som allokeres, vil have en direkte indvirkning på, hvor konkurrencedygtigt markedet vil være. Mens Kommissionen hilser den 15 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP- principperne, EFT nr. L 199 af 26. juli 1997 16 Rådets direktiv 91/263/EØF omhandler blandt andet en gensidig anerkendelse af overensstemmelse mellem og fri cirkulation af tenriinaler. I øjeblikket gennemgår man et forslag til et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet om forbundet telekommunikationsudstyr og gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (KOM(97)257 af 30. 5. 97). - 2 3- nylige ERC-beslutning om allokering af UMTS-spektrum velkommen, har man noteret sig industriens bekymring over, at størrelsen af det allokerede frekvensspektrum er for beskeden, såfremt de foreliggende efterspørgselsprognoser er korrekte, og man er af den formening, at der er behov for at undersøge yderligere frekvensallokeringer. På basis af de tilgængelige oplysninger mener Kommissionen, at det er nødvendigt med en vurdering af værdien af alternative spektrumallokeringer for at kunne vurdere, hvorvidt nogle UMTS-tjenester er blevet 'lukket ude' uden hensyn til økonomien på grund af allokering af spektrum til alternative formål med en lavere værdi. Frekvensspektret skal være allokeret i ordentlig tid, inden UMTS- tj enesterne tages i kommerciel anvendelse (år 2002), og der skal være udviklet en klar strategi for frigivelse af frekvensspektrum, efterhånden som efterspørgslen efter UMTS stiger yderligere. Det vil være muligt at hente spektrum ved at udnytte det FPLMTS-bånd, som blev udpeget af WARC-92, og ved genopdyrkning af 900-, 1800- og 1900-MHz-båndene 17. Behov for spektrum ud over disse områder vil skulle dækkes gennem fremtidige beslutninger inden for WRC-mekanismen (se nedenfor: "UMTS i den internationale sammenhæng" i afsnit 4. 2. 5). Kommissionen anerkender værdien af CEPT's aktuelle indsats og den særligt relevante inddragelse af industrien i debatten om frekvensspektrum via UMTS Forum. Kommissionen deler de fremførte synspunkter om, at spektrumallokeringen skal gennemføres inden for rammerne af CEPT. Alligevel mener Kommissionen, at en indsats for at støtte rettidig implementering af beslutninger på fællesskabsplan kan være et vigtigt bidrag til en vellykket forberedelse og implementering af UMTS, og at sådanne foranstaltninger skal træffes, når det er nødvendigt. I relation til vurderingen af frekvensspektrets værdi er det Kommissionens opfattelse, at alle afgifter, som opkræves, skal tjene til at sikre effektiv udnyttelse af en værdifuld ressource. Hvor medlemsstaterne vælger at tildele spektrum via auktioner, er det vigtigt, at de mekanismer, som etableres, ikke fører til resultater med negative konsekvenser for offentlighedens interesser, specielt hvad angår markedets konkurrencemæssige struktur. Hvor tildelingerne forvaltes af embedsmænd, vil alle afgifter, som opkræves ud over de administrative udgifter, indebære en subjektiv vurdering af ressourcens værdi med den forudsætning, at en markedsmæssig værdiansættelse kun kan ske gennem markedskræfternes spil18. Den foreslåede UMTS-beslutning vil således også pege på en metode - svarende til metoden, som fandt anvendelse gennem S-PCS-beslutningen19 - til rettidig I denne forbindelse bør man tage artikel 2, stk 3 og 4 i direktiv 96/2/EF i betragtning. 17 18 Hvor spektrum tildeles gennem behørigt arrangerede auktioner er den økonomiske teori, at alle betalte afgifter vil afspejle den diskonterede nutidsværdi af den overskudsprofit, som den næsthøjest bydende venter at realisere. Buddet standser, når den næsthøjest bydende bakker ud. Hvad den højestbydende ville have været parat til at betale, afsløres aldrig. Men ved en behørigt arrangeret auktion offentliggøres en stor del af den information, som de bydende sidder inde med, hvilket reducerer margenen mellem det næsthøjeste og det højeste bud. 19 Beslutning nr. 710/97/EF af 24. marts 1997 om en koordineret fremgangsmåde for godkendelse inden for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Fællesskabet, EFT nr. L105/4. 24 implementering på fællesskabsplan af resultaterne af CEPT ERC-arbejdet med allokering af UMTS-spektrum. trådløs lokal tilslutning Skønt trådløs lokal tilslutning ikke er genstand for nærværende meddelelse, finder Kommissionen det nødvendigt at tilkendegive sin holdning om brugen af UMTS- spektrum i forhold til trådløs lokal tilslutning. Kommissionen erkender, at trådløs lokal tilslutning er en lovende teknik til at slå bro over kløften mellem fast og mobil celleopdelt kommunikation, hvor der ses en stærk interesse fra eksisterende operatører - faste såvel som mobile - og fra nye aktører. Trådløs lokal tilslutning kunne blive et økonomisk attraktivt alternativ til trådforbundet lokal tilslutning og til mobilkommunikation. Kommissionen skønner, at trådløs lokal tilslutning kan udvikles på basis af forskellige teknologiske løsninger på nationale eller lokale markeder eller storbymarkeder. Skønt det er ønskværdigt med nogen form for interoperabilitet, er anvendelsesområdet og behovet for harmonisering fuld roammgfunktionalitet kræver globale eller regionale standarder. for mobile systemer, hvor ikke det samme som Kommissionen anerkender, at nogle medlemsstater har tildelt forskellige spektrumbånd til trådløse lokale tilslutningstjenester og understøtter ERO's arbejde med at undersøge mulighederne for en yderligere harmonisering. Kommissionen mener, at knapheden på UMTS/FPLMTS spektrum og den særlige værdi, det har på grund af dets tilgængelighed i hele Europa (verden), retfærdiggør adgangsrestriktioner til dette bånd, og at trådløse lokale tilslutninger derfor kun skal være tilladt på dette bånd, hvis man kan nå til enighed om en harmoniseret europæisk introduktion. 4. 2. 3 Standardisering Kommissionen støtter det UMTS-standardiseringsarbejde, som indtil nu har været varetaget af ETSI, opfordrer alle berørte parter til at bidrage til denne proces og hilser det velkomment, at udviklingen afstandarder føres an af den private sektor, samt at der synes at udvikles konsensus om grund nettet. Kommissionen er af den opfattelse, at de resultater, som ETSI forventes at levere i rette tid i forhold til den planlagte start for UMTS, vil komme til at udgøre en åben teknisk reference for det fremtidige UMTS-miljø. For at muliggøre effektiv konkurrence og innovation på tjenesteområdet mener Kommissionen, at UMTS-standardiseringsprocessen begrænses til det, der er nødvendigt for at muliggøre en udvikling af systemer, samtidig med at man tillader en differentiering af tjenesteudbudet. En sådan fremgangsmåde er i tråd med dagens konkurrenceprægede telekommunikationsmarked, i modsætning til det stort set monopoliserede marked, som gjorde sig gældende ved GSM- standardens begyndelse. Kommissionen mener, at standardiseringsarbejdet primært skal søge at sikre den ende-til-ende- interoperabilitet, som er nødvendig for et tværeuropæisk UMTS-miljø. Dette ville styrke brugernes accept af UMTS (særlig, hvor det drejer sig om at vælge, hvorvidt man skal skifte fra -25 de aktuelle systemer, som understøtter global roaming), samt sikre hurtigere opbygning af en kritisk masse af UMTS-udstyr og -tjenester i og uden for Europa. Kommissionen mener derfor, at arbejdet skal sigte mod at etablere en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig UMTS-ætergrænsefladestandard. Den opfordrer udstyrsleverandørerne til at arbejde hen mod dette mål inden for rammerne af ETSI's standardiseringsproces. Den foreslåede UMTS-beslutning vil identificere betingelser, der kan knyttes til licenser for at sikre tværeeuropæiske standarder på baggrund af ETSI- standarder, hvor sådanne er tilgængelige. 4. 2. 4 Forskning og udvikling Selv om Fællesskabets indsats under de specifikke forskningsprogrammer RACE og ACTS allerede har ydet et væsentligt bidrag til forberedelse af det teknologiske grundlag for UMTS, mener Kommissionen ved sammenligning af fordele og ulemper ved konkurrerende tekniske løsninger, at der eksisterer et fortsat behov for forskning i relation til UMTS. Der vil blive gjort en særlig indsats i forbindelse med det kommende rammeprogram, og der vil særligt blive lagt vægt på arbejde vedrørende planlægning og administration af nettene, etablering af intelligente net brugbarhed, omkostningeseffektivitet, spektrumeffektive teknikker, softwareradio og adaptiv allokering af netværksressourcer. Aspekter terminal brugbarhed og sikker brug af mobilt og trådløst udstyr20 vil også blive overvejet. vedrørende menneske-maskine-grænseflader, (net-agentteknikker), netintegration, kvaliteten tjenester, af Forskningsindsatsen i Fællesskabet og de enkelte lande skal fortsat støtte baggrundsarbejde vedrørende UMTS og dets videre udvikling, med den indirekte virkning, at en sådan investering sikrer en udvidelse af vidensbasen for tredjegenerationssystemer og giver de eksperter, som UMTS-industrien har brug for. Ud over den teknologisk orienterede forskning, skal man overveje og behandle de bredere sociale og samfundsmæssige effekter af en overgang til det "trådløse informationssamfund" som et prioritetsspørgsmål. 4. 2. 5 UMTS i den internationale sammenhæng Kommissionen mener, at den videre udvikling af UMTS bør sikre en fastlæggelse af en global standard i lighed med GSM. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og industrien i almindelighed til at bakke op om dens indsats og træffe følgende foranstaltninger: 20 Man er i færd med at udarbejde et forskningsprogram vedrørende den mulige indvirkning på sundheden fra brug af mobiltelefoner. Dette arbejde vil specielt bygge på anbefalinger fra en uafhængig tværfaglig ekspertgruppe, der sidste år udarbejdede en rapport for Kommissionen på dette område; endvidere overvejer man et kommissionforslag til Rådets henstilling i overensstemmelse med artikel 129 (folkesundhed), der skal undersøge de sundhedsmæssige følger af radiofrekvensbestråling. -26 • Forslag om og fremme af UMTS-standarden (under udvikling inden for ETSI) som et nøgleelement i den IMT 2000-anbefaling, som aktuelt er ved at blive udarbejdet hos ITU. • Sikring af spektrumtilgængelighed for UMTS-systemets mere langsigtede behov gennem at søge at opnå tilstrækkelige frekvensallokeringer gennem WRC-processen. Kommissionen støtter specielt forslaget fra CEPT og UMTS Forum om at medtage spørgsmålet på WRC- 99-konferencens dagsorden på det kommende WRC-97. Kommissionen støtter også fuldtud UMTS Forums fælles bestræbelser på at sikre et videre spektrum for jordbaseret mobilkommunikation over for verdenssamfundet. • Opmuntring til at opretholde kontakt mellem de berørte industriorganisationer, standardiseringsorganer og forvaltninger i Europa og de tilsvarende organer hos vore handelspartnere med henblik på at fremme målsætningen om et globalt interoperabelt UMTS-system, og at hjælpe til etableringen af samarbejde og alliancer mellem private partnere på et tidligt tidspunkt i UMTS's udvikling. • Igangsættelse af debatten om markedsadgang for og fri cirkulation af UMTS-systemer og - terminaler på baggrund af erfaringerne fra GM PCS MoU. 27- OVERSIGT OVER ANBEFALEDE INDSATSER Bemærk : De trin, som er angivet inden for området lovgivning herunder, ligger ud over bekræftelsen i nærværende meddelelse af, at de aktuelle regler om licenstildeling og samtrafik er gældende for UMTS-aktiviteter, særlig hvad angår: (i) begrænsning af licensantallet; (ii) behovet for at understøtte udbredelsen af ETSI-standarder, hvor sådanne findes, og (iii) behovet for at sikre, at aktuelle operatører ikke automatisk tildeles UMTS-licenser eller udelukkes fra at byde på sådanne licenser. Domæne Lovgrundlag anbefalede • Forslag fra Kommissionen til en UMTS-beslutning, som skal: indsatser • definere rettigheder og forpligtelser til at forhandle roaming- • aftaler, i det omfang disse ikke er omfattet af samtrafikdirektivet identificere betingelser, som kan være knyttet til licenser for at sikre tværeuropæiske tjenester baseret på ETSI-standarder, hvor sådanne findes. • udarbejde en metodik til sikring af en koordineret allokering af frekvenser til UMTS inden for Fællesskabet. Frekvensspørgsmål • Sikre koordineret og rettidig allokering af spektrum inden for Fællesskabet ved henvisning til CEPT-mekanismen eller, hvor det er nødvendigt, gennem fællesskabsbeslutninger, navnlig: • Forberede allokering af tilstrækkeligt frekvensspektrum, som skal være til rådighed i år 2002 (ved starten af UMTS- tj enesteudbuddet). • Overveje genopdyrkning af 900-, 1800- og 1900-MHz båndene til brug for UMTS på mellemlangt sigt (år 2005) • Udvide spektrumtilgængeligheden ud over WARC-92 FPLMTS-båndet til brug for UMTS (år 2005-2010) på mellemlangt til langt sigt. • Opmuntre til effektiv udnyttelse af UMTS-spektret gennem prisfastsættelsen • ETSI skal udvikle kritiske grænseflader for UMTS-miljøet, som støtter konkurrerende udbud af produkter og tjenester og samtidig understøtter interoperabilitet og roaming • Nøglefokus i standardiseringsarbejdet skal være udvikling af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig standard for ætergrænsefladen Standardisering Forskning og udvikling • Opretholde støtte til F&U inden for tekniske løsninger, som kræves til UMTS (5. Rammeprogram) • Spredning af information og undervisning om UMTS-relaterede teknologier (for at sikre tilstrækkeligt kompetencegrundlag til realisering afUMTS). • Støtte F&U for den elektromagnetiske strålings mulige inden UMTS i den internationale sammenhæng • Fremlæggelse af ETSI-udviklet UMTS standard som mulighed for IMT- 2000-standarden (ITU) indvirkning på sundheden • Udforske inden for WRC ekspansionen af FPLMTS-båndet, som er allokeret til tredjegenerations-mobilapplikationer • Opmuntring til global dialog blandt industriens aktører, standardiseringsorganer og myndigheder for at fremme UMTS's globale interoperabilitet • Sikring af verdensomspændende fri cirkulation for UMTS-terminaler (MRA-arrangementer, MoU om multilaterale regler) 28 4. 3. Foreslåede mål, handlingsplan og tidsplan De følgende to skemaer forsøger at præsentere et overblik over mål, aktører og tidsplan som en generel referenceramme, samt en sammenfattet handlingsplan, der angiver de konkrete trin, som er nødvendige for at implementere de aktiviteter, som er foreslået i det foregående kapitel. Foreslåede mål: mål UMTS-standardiseringsfase 1 hovedaktør ETSI Licenstildeling (første runde) Medlemsstaterne IMT2000-standardisering Start på kommercielt udbud Udvidelse af spektrumallokeringen ITU Den private sektor Spektrumforvaltningerne gennemføres slutningen af 1999 slutningen af 1998 1999 2002 2004-2005 Handlingsplan for Fællesskabet: aktivitet WRC-97: forberedelse af dagsorden for WRC-99 (skal indeholde spørgsmålet om UMTS- spektrumallokering) Rådsresolution om nærværende meddelelse med politiske prioriteter Forslag til UMTS-beslutning om spektrum- og licensbetingelser Gennemførelse af det 5. rammeprogram Vedtagelse af UMTS-beslutningen Mandat til ERC om yderligere spektrumallokering MRA-forhandlinger WRC-99: udvidelse af UMTS-spektrumallokeringen Gennemgang af lovgivning vedrørende telekommunikation gennemføres okt. 97 dec. 97 jan. 98 98 i starten af 1999 feb. 99 løbende okt. 99 slutningen af 99 29- 5. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER Høringen har bekræftet behovet for ved denne korsvej at fortsætte debatten om betingelserne for at forberede og etablere det fremtidige UMTS-miljø. Selv om udviklingen af UMTS skal være markedsdrevet og skal føres an af den private sektor, spiller regeringen en vigtig rolle i at forberede et hensigtsmæssigt lovgivningsklima, idet dette skaber tillid, som vil generere yderligere innovation og investering, idet der tages højde for kundernes interesser. UMTS er Europas svar på den globale udvikling på markedet for fremtidens mobil- og trådløse kommunikation. Systemets egenskaber, kendetegnet ved at understøtte tværeuropæisk (og global) tjenesteroaming, herunder et udvalg af multimedieanvendelser, betyder, at UMTS kommer til at spille en central rolle i udvidelsen af informationssamfundets rækkevidde. Med henblik på en vellykket gennemførelse af UMTS har industrien påpeget et behov for, at visse aspekter ved det aktuelle lovgrundlag afklares, og for, at der træffes en række centrale ressourcebeslutninger, således at forretningsplanerne kan færdiggøres. Et stærkt hjemmemarked vil gøre det lettere for europæiske firmaer at konkurrere i andre dele af verden og tillade dem at konsolidere den førende position, de indtager på verdensmarkedet i dag med GSM. En hastig og bred udbredelse af UMTS vil gavne europæiske virksomheder og alle brugere og medvirke til udviklingen af visse landområder ved at skabe nye tværeuropæiske tjenester og stimulere væksten i udbuddet af varer og tjenesteydelser på tværs af landegrænserne. Den vil hjælpe europæiske virksomheder af alle størrelser samt borgerne med at få adgang videre frem mod den elektroniske økonomi. Dagens politiske beslutningstagere har en enestående mulighed for at bidrage til at skabe et gnidningsfrit mobilt multimediekommunikationsmiljø for Europa ved at udstikke de bredere politiske linjer, som vil skabe et fælles vækstbaseret grundlag for udviklingen og indførelsen af UMTS. Dette vil gavne Europas borgere og erhvervslivet som helhed. Denne meddelelse fra Kommissionen er tænkt som støtte for den politiske debat med Europa- Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union, det Økonomiske og Sociale udvalg og Regionsudvalget. 2>9 3 1- BILAG I: FORTEGNELSE OVER BIDRAGYDERE TIL HØRINGEN pr. 19/09/1997 Medlemsstater eller deres repræsentative kontorer ETO Italien, kommunikationsministeriet Danmark, forskningsministeriet Portugal, Instituto das Comunicacoes Finland, ministeriet for transport og kommunikation Sverige, ministeriet for transport og kommunikation Frankrig, DPT Det Forenede Kongerige Tyskland, Bundesregierung Det britiske indenrigsministerium Virksomheder, industriorganisationer og andre Airtel Movil Airtouch Alcatel Autel Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer Belgacom BT Cable & Wireless Cegetel Cellnet CNPF Deutsche Telekom Diehl GmbH eplus ECTEL Enertel Ericsson ETNO Finmeccanica SPA Finnet Group France Telecom INMARSAT Mannesmann Mobilfunk MATAV Nokia Olivetti One-2-One ONP-CCP/Joint industry group Orange Philips Picienne Italia Post and Telekom Austria Proximus Siemens T-Mobil Telecel Telefonica Telenor Tescher Team TIM UMTS Forum Manufacturers Group UNICE Vodaphone WDR 32 BILAG II: LISTE OVER FORKORTELSER ACTS Advanced Communications Technologies and Services CEPT DAB EP ERC (Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester) Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer Digital Audio Broadcast (Digital lydtransmission) Europa-Parlamentet Den Europæiske Radiokommunikationskomité ETNO European Telecommunication Network Operators Association (Sammenslutningen af europæiske telenetoperatører) ETSI Det Europæiske Institut for Telestandarder FPLMTS Future Public Land Mobile Telecommunications System (Fremtidigt offentligt landbaseret mobiltelesystem) GM-PCS Global Mobile Personal Communications by Satellite (global mobil personlig kommunikation pr. satellit) GSM Global System for Mobile (Globalt mobilsystem) HTS Højtemperaturs superledning IMT-2000 ISDN IT ITA ITU MBS MMI MoU MRA RACE F&U QoS SDMA International Mobile Telecommunications 2000 (International mobiltelekommunikation 2000) Integrated Services Digital Network (Digitalt net for integrerede tjenester) Informationsteknologi Information Technology Agreement (informationsteknologiaftale) Den Internationale Telekommunikationsunion Mobile bredbåndssystemer Menneske-maskine-grænseflade Aftalememorandum Gensidig anerkendelsesaftale Program for forskning og udvikling inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa Forskning og udvikling Tjenestekvalitet Space Division Multiple Access 33 SMG TETRA UMTS UNICE Special Mobile Group (særlig mobilgruppe) Trans-European Trunked RAdio Det universelle mobiltelesystem Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe (Unionen af industri- og arbejdsgiversammenslutninger i Europa) WARC/WRC De verdensomspændende administrative radiokonferencer W-LAN WLL Trådløst lokalnet Trådløs lokal tilslutning -34 ISSN 0254-1459 KOM(97) 513 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-543-DA-C ISBN 92-78-26007-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg tf


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3208/97 del Nikitas KAKLAMANIS al Consejo. Supresión de las zonas libres de impuestos en la UE

eurovoc_concepts:
customs regulations
duty-free sale
economic consequence
free zone
job cuts

formats: html pdf print

text: C 158/60 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 Por lo tanto, la Comisio·n u·nicamente podr(cid:14)·a responder de forma general en lo que respecta a la elegibilidad de la inversio·n en cuestio·n, a saber que podr(cid:14)·a otorgarse prioridad a las inversiones relativas a los productos resultantes de la agricultura biolo·gica con arreglo al Reglamento (CEE) no 2092 /91 sobre la produccio·n agr(cid:14)·cola ecolo·gica y su indicacio·n en los productos agrarios y alimenticios, siempre que estos no se vean afectados por las exclusiones previstas en la Decisio·n 94/173/CE de la Comisio·n. (1) DO L 142 de 2. 6. 1997. Este Reglamento constituye la refundicio·n del Reglamento (CEE) no 866/90 a que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. (98/C 158/75) PREGUNTA ESCRITA E-3208/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) al Consejo (15 de octubre de 1997) Asunto: Supresio·n de las zonas libres de impuestos en la UE Como se sabe, se ha decidido suprimir en menos de dos an(cid:152)os las zonas libres de impuestos en la UE. Se espera que dicha decisio·n tenga importante repercusiones econo·micas, y lo mismo ocurrira· en el a·mbito del empleo. ¿Puede indicar el Consejo si existe un estudio preciso sobre las repercusiones econo·micas que tendra· el cese del funcionamiento de las zonas libres de impuestos as(cid:14)· como sobre el nu·mero de puestos de trabajo que se perdera·n, de modo directo o indirecto, en una e·poca, adema·s, en que el problema del desempleo presenta una especial gravedad en la UE? Respuesta (20 de enero de 1998) La Comunidad no tiene la intencio·n de suprimir las zonas libres de impuestos a que se refieren los art(cid:14)·culos 166 a 181 del Co·digo Aduanero Comunitario (Reglamento (CE) 2913/92 del Consejo, DO L 302 de 19. 10. 1992). La pregunta se refiere, sin duda, a la desaparicio·n de las ventas libres de impuestos a partir del 30 de junio de 1999, por lo que el Consejo ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que se remita a su respuesta a la pregunta escrita no 1515/97 y a las respuestas a las preguntas orales nos H-0133/97, H-0508/97 y H-0707/97. (98/C 158/76) PREGUNTA ESCRITA E-3210/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (16 de octubre de 1997) Asunto: Ferrocarril subterra·neo en Salo·nica En Grecia esta· siendo objeto de considerable debate la posible construccio·n de un ferrocarril subterra·neo en la zona norte del puerto de la ciudad de Salo·nica. Recientemente se anuncio· que las obras de construccio·n se aplazaban, tras una advertencia por parte de la Comisio·n de que se vulneran los reglamentos que rigen de modo obligatorio los contratos de obras pu·blicas dentro de la UE. ¿Puede indicar la Comisio·n cua·l es su postura oficial sobre el asunto de la construccio·n del ferrocarril subterra·neo en Salo·nica y en que· se centran, exactamente, sus objeciones en relacio·n con la ejecucio·n de dicha obra? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (8 de diciembre de 1997) El procedimiento de adjudicacio·n del contrato para la construccio·n del metro de Tesalo·nica ha sido objeto de una denuncia cuya instruccio·n esta· realizando actualmente la Comisio·n. E· sta esta· examinando si el procedimiento de adjudicacio·n de este contrato se ha desarrollado conforme a las disposiciones de la Directiva 93/37/CEE sobre coordinacio·n de los procedimientos de adjudicacio·n de los contratos pu·blicos de obras (1) y del Tratado CE, y, ma·s particularmente, si las ofertas de los licitadores seleccionados para la fase de negociaciones cumplen las exigencias del pliego de condiciones de este contrato, tanto desde el punto de vista te·cnico como econo·mico y financiero


title: Commission Regulation (EC) No 2021/97 of 15 October 1997 establishing the quantities to be allocated to importers from the 1998 Community quantitative quotas on certain products originating in the People's Republic of China

eurovoc_concepts:
China
footwear industry
household article
import licence
quantitative restriction
toy industry

formats: html pdfa1b print


title: Reglamento (CE) nº 2017/97 de la Comisión de 15 de octubre de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1237/95 por el que se establecen disposiciones de aplicación del estabilizador de los rendimientos utilizados para calcular los pagos compensatorios contemplados en el Reglamento (CEE) nº 1765/92 del Consejo

eurovoc_concepts:
Germany
aid per hectare
crop yield
regional aid
set-aside


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3311/97 von Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ an die Kommission. Geisteskrankheiten

eurovoc_concepts:
EU programme
disease of the nervous system
disease prevention
equal treatment
health policy
mental illness
quality of life
reintegration into working life
social rehabilitation
suicide

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3327/97 del Jessica LARIVE a la Comisión. Plutonio a bordo de la sonda espacial estadounidense Cassini: peligro para la salud pública

eurovoc_concepts:
United States
nuclear accident
peacekeeping
plutonium
public health
space vehicle

text: C 117/174 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 4. 98 (98/C 117/237) PREGUNTA ESCRITA P-3326/97 de Antonios Trakatellis (PPE) a la Comisio·n (15 de octubre de 1997) Asunto: Marco comunitario de apoyo para Grecia: proyectos de la carretera Egnatia y del metro de Salo·nica En el segundo marco comunitario de apoyo (1994-1999) para Grecia se incluyen, entre otros proyectos, la construccio·n de la carretera Egnatia, obra de gran importancia estrate·gica para el desarrollo de las redes transeuropeas en Grecia y en la Unio·n Europea, y el metro de Salo·nica, obra importante para una ciudad de un millo·n de habitantes y con enormes problemas de tra·fico que dan(cid:152)an seriamente el medio ambiente. Visto el retraso en la utilizacio·n por parte de Grecia de los fondos comunitarios del MCA en muchos programas y proyectos de desarrollo, el Gobierno griego ha presentado propuestas para la transferencia de cre·ditos de unos programas a otros. Entre otras, se propone la transferencia de ma·s de 100. 000 millones de dracmas del proyecto de la carretera Egnatia y 27. 000 millones de dracmas del proyecto del metro de Salo·nica. ¿Tiene intencio·n la Comisio·n de autorizar la transferencia de cre·ditos asignados a estos importantes proyectos? En caso afirmativo, ¿que· motivos hay para ello? Dada la mala experiencia que tenemos en Grecia en el sentido de que la obra que no se inicia no se lleva a cabo nunca, ¿cua·l es la posicio·n de la Comisio·n ante las propuestas de transferencias de cre·ditos del Gobierno griego que, en definitiva, suponen la cancelacio·n del proyecto del metro de Salo·nica? Dado que las obras de la carretera Egnatia ya se han iniciado y se encuentran en fase avanzada, ¿considera la Comisio·n que la solicitud de transferencia de cre·ditos va a retrasar su conclusio·n? ¿No considera que la propuesta de transferencia de cre·ditos y el alargamiento indefinido de las obras anular(cid:14)·an sustancialmente el beneficio econo·mico y estrate·gico que se derivar(cid:14)·a de que el proyecto de la carretera Egnatia se completase en el per(cid:14)·odo 1994-1999? Respuesta de la Sra. Wulf-Mathies en nombre de la Comisio·n (7 de noviembre de 1997) La Comisio·n confirma la recepcio·n de las propuestas de las autoridades griegas para, entre otras cosas, transferir a otros proyectos cien mil millones de dracmas (alrededor de 300 millones de ecus), previstos en el contexto del marco comunitario de apoyo (MCA) II, destinados al eje Egnatia y 27 mil millones de dracmas (alrededor de 90 millones de ecus) destinados al metro de Tesalo·nica. La Comisio·n esta· estudiando estas propuestas y posteriormente se debatira·n en la pro·xima reunio·n del Comite· de seguimiento del MCA. La posicio·n de la Comisio·n relativa a esta transferencia de cre·ditos destinada a los gastos del proyecto «metro de Tesalo·nica» ya se expuso en la respuesta a su pregunta oral H-741/97 durante el turno de preguntas del per(cid:14)·odo parcial de sesiones del Parlamento de octubre de 1997 (1). Por lo que respecta a la reduccio·n de los cre·ditos propuesta en el caso de Egnatia, la Comisio·n ya sen(cid:152)alo· a las autoridades griegas sus serias reservas. Efectivamente, de acuerdo con la informacio·n a su disposicio·n, este proyecto podra· acabarse en el a·mbito del actual MCA mediante la absorcio·n de los cre·ditos que se le asignan. (1) Debates del Parlamento (octubre de 1997). (98/C 117/238) PREGUNTA ESCRITA P-3327/97 de Jessica Larive (ELDR) a la Comisio·n (15 de octubre de 1997) Asunto: Plutonio a bordo de la sonda espacial estadounidense Cassini: peligro para la salud pu·blica En el diario neerlande·s Algemeen Dagblad del 27 de septiembre de 1997 se anuncia que el pro·ximo d(cid:14)·a 13 de octubre sera· lanzada la sonda espacial estadounidense Cassini con 34 kilos de plutonio a bordo. La Asociacio·n neerlandesa para cuestiones sanitarias y de pacificacio·n, as(cid:14)· como determinados colegas estadounidenses,


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2020/97 της Επιτροπής της 15ης Οκτωβρίου 1997 για την έναρξη της προληπτικής απόσταξης που αναφέρεται στο άρθρο 38 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 822/87 του Συμβουλίου για την περίοδο εμπορίας 1997/98

eurovoc_concepts:
EU production
agricultural quota
agricultural region
distillation
quantitative restriction
table wine


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3309/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Det indre marked og indregistrering af importerede køretøjer

eurovoc_concepts:
administrative formalities
free movement of goods
import
single market
technical barrier
vehicle
vehicle registration


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2018/97 av den 15 oktober 1997 om ytterligare kvantiteter av textilprodukter som skall tilldelas Republiken Bulgarien

eurovoc_concepts:
Bulgaria
cotton
originating product
outward processing
quantitative restriction
re-import


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3354/97 do Deputado Bertel HAARDER à Comissão. Ajuda estrutural à Europa Central e Oriental no âmbito da Agenda 2000

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
Structural Funds
accession to the European Union
distribution of aid
gross domestic product

text: C 134/144 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 30. 4. 98 (98/C 134/193) PERGUNTA ESCRITA P-3354/97 apresentada por Bertel Haarder (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (15 de Outubro de 1997) Objecto: Ajuda estrutural a‘ Europa Central e Oriental no a(cid:136)mbito da Agenda 2000 A Comissa(cid:152)o assegurou repetidas vezes que outros pa(cid:14)·ses, para ale·m da Polo·nia, da Hungria, da Repu·blica Checa, da Eslove·nia e da Esto·nia, podera(cid:152)o fazer parte da primeira vaga de adeso(cid:152)es, desde que se desenvolvam rapidamente e se aproximem dos requisitos que devem ser cumpridos pelos Estados-membros da UE. Esta afirma(cid:231)a(cid:152)o foi efectuada, entre outros, pelo Presidente da Comissa(cid:152)o, Jacques Santer, na sua resposta a‘ pergunta que lhe coloquei na sessa(cid:152)o de Julho do Parlamento, em Estrasburgo. Assim, e· estranho que a Comissa(cid:152)o proponha que sejam atribu(cid:14)·dos 38 mil milho(cid:152)es de ecus, a t(cid:14)·tulo de ajuda estrutural, aos cinco pa(cid:14)·ses atra·s referidos, e apenas 7 mil milho(cid:152)es de ecus aos pa(cid:14)·ses que, de momento, devem aguardar a adesa(cid:152)o. Esta reparti(cid:231)a(cid:152)o dos recursos apenas confirma as suspeitas de que os pa(cid:14)·ses esta(cid:152)o divididos entre os que te(cid:136)m e recebera(cid:152)o mais e os que na(cid:152)o te(cid:136)m e recebera(cid:152)o menos. Trata-se de um princ(cid:14)·pio perverso e absurdo que envia um sinal errado aos pa(cid:14)·ses que mais necessitam de se manter na via da democracia e da economia de mercado. Pode a Comissa(cid:152)o indicar se considera esta reparti(cid:231)a(cid:152)o adequada ou se tenciona altera·-la e apresentar uma proposta modificada ao Parlamento? Resposta de H. Van den Broek, em nome da Comissa(cid:152)o (11 de Novembro de 1997) A Comissa(cid:152)o sempre afirmou que o alargamento constitui um processo de conjunto que abrange todos os pa(cid:14)·ses candidatos e que implica a abertura de negocia(cid:231)o(cid:152)es de adesa(cid:152)o com os diferentes pa(cid:14)·ses, em fun(cid:231)a(cid:152)o dos progressos obtidos por cada um no que respeita aos crite·rios de adesa(cid:152)o fixados pelo Conselho Europeu de Copenhaga. Nos relato·rios que se comprometeu elaborar anualmente, estando o primeiro previsto para o final de 1998, a Comissa(cid:152)o recomendara· ao Conselho que proceda a‘ abertura de negocia(cid:231)o(cid:152)es com todos os pa(cid:14)·ses que, na sua opinia(cid:152)o, preenchem as condi(cid:231)o(cid:152)es anteriormente mencionada. No que respeita aos montantes financeiros, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o e· da opinia(cid:152)o do senhor deputado na medida em que a ajuda global de pre·-adesa(cid:152)o prevista na Agenda 2000 (1) se eleva a um montante de 21 000 milho(cid:152)es de ecus que representa, em me·dia anual, o dobro do n(cid:14)·vel esperado para 1999. Afigura-se conveniente acrescentar que a ajuda de pre·-adesa(cid:152)o prevista para os pa(cid:14)·ses que devem aguardar a adesa(cid:152)o › repetindo as palavras do senhor deputado › pode ser considerada substancial dado que, em termos percentuais do produto interno bruto respectivo atinge um n(cid:14)·vel em geral compara·vel ao dos restantes pa(cid:14)·ses candidatos. (1) COM (97) 2000 (98/C 134/194) PERGUNTA ESCRITA P-3356/97 apresentada por Gunilla Carlsson (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Outubro de 1997) Objecto: Reestrutura(cid:231)a(cid:152)o do sector da energia na Sue·cia O parlamento sueco aprovou em Junho u·ltimo uma decisa(cid:152)o relativa a‘ pol(cid:14)·tica energe·tica sueca que implica uma reestrutura(cid:231)a(cid:152)o do sistema de abastecimento energe·tico do pa(cid:14)·s. Neste contexto, o Governo sueco declarou que «o abastecimento de energia na Sue·cia basear-se-a· sobretudo na produ(cid:231)a(cid:152)o nacional». Neste momento, esta· em discussa(cid:152)o no parlamento sueco uma proposta de lei que preve(cid:136), entre outras coisas, que as concesso(cid:152)es de rede para


title: Regulamento (CE) nº 2064/97 da Comissão de 15 de Outubro de 1997 que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) nº 4253/88 do Conselho, no que respeita ao controlo financeiro, pelos Estados-membros, das operações co-financiadas pelos Fundos estruturais

eurovoc_concepts:
European Commission
Structural Funds
exchange of information
financial control
operational expenditure (EU)
supervisory power


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3309/97 του Cristiana MUSCARDINI προς την Επ τροπή. Εσωτερική αγορά και ταξινόμηση εισαγόμενων αυτοκινήτων


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3221/97 del Patricia McKENNA al Consejo. Denuncias de ejecuciones sumarias en Filipinas

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Philippines
crime against individuals
homicide
human rights
judicial inquiry
police

text: C 174/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisio·n (26 de noviembre de 1997) La Comisio·n comprende y comparte la inquietud de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a por el hecho de que los horarios reales de salida de las compan(cid:152)(cid:14)·as ae·reas, y a menudo tambie·n las horas de llegada, no se corresponden con frecuencia a los horarios programados. Mientras que en 1996 los retrasos fueron ligeramente inferiores a los de 1995, an(cid:152)o en el que los resultados en Europa fueron malos, la situacio·n en 1997 parece que ha vuelto a empeorar. En 1995 el promedio de salidas con retrasos superiores a los 15 minutos fue de 18,4 %. En 1997, incluido el mes de septiembre, el promedio de vuelos con retrasos de ma·s de 15 minutos ha sido de 19,6 %. La Comisio·n reconoce tambie·n la importancia de informar adecuadamente a los pasajeros. Sin embargo, ma·s que recomendar que los horarios reflejen los promedios de cumplimiento obtenidos, lo cual podr(cid:14)·a inducir a error, la Comisio·n esta· estudiando otros me·todos para mejorar la informacio·n a los pasajeros. Hace un an(cid:152)o se lanzo· un estudio de viabilidad sobre la creacio·n de un «sistema comunitario de informacio·n en materia de puntualidad», como seguimiento de la Comunicacio·n sobre congestio·n y crisis del tra·fico ae·reo (1). El contrato se adjudico·, previa licitacio·n, a la Asociacio·n de Transporte Ae·reo Internacional (IATA), que ha presentado recientemente su informe. El estudio investigaba las posibilidades pra·cticas de un sistema de informacio·n que permitiera la publicacio·n regular de indicadores de puntualidad. La informacio·n estar(cid:14)·a dirigida en primer lugar a los pasajeros, con el fin de informarles de la calidad de los servicios prestados y permitirles as(cid:14)· comparar y planificar sus viajes. La Comisio·n tiene el propo·sito de seguir adelante con esta idea con objeto de definir que· medidas deber(cid:14)·an adoptarse y a que· nivel, para que sean una base fiable para cualquier medida de implantacio·n de un sistema de informacio·n en materia de puntualidad. (1) COM(95)318. (98/C 174/58) PREGUNTA ESCRITA E-3221/97 de Patricia McKenna (V) al Consejo (15 de octubre de 1997) Asunto: Denuncias de ejecuciones sumarias en Filipinas Se ha denunciado que el 4 de septiembre pasado unos miembros del Segundo Grupo Mo·vil de la Polic(cid:14)·a Nacional de Filipinas entraron a la fuerza en la casa de Marlon Ferna·ndez, de 25 an(cid:152)os de edad, en Barangay, Santo Domingo, acusa·ndole de ser miembro del grupo de oposicio·n armado Eje·rcito Nacional del Pueblo (ENP). En un informe posterior, las autoridades filipinas alegaron que el Sr. Ferna·ndez murio· en un enfrentamiento armado con la polic(cid:14)·a. Existen, sin embargo, otros informes segu·n los cuales fue visto posteriormente en la residencia de un miembro del Gobierno provincial de Santo Domingo, mientras uno de los miembros del mismo grupo policial que hab(cid:14)·a entrado en su casa le golpeaba y que se hab(cid:14)·an o(cid:14)·do disparos en las proximidades. Debido a las informaciones contradictorias que rodean la muerte del Sr. Ferna·ndez, ¿piensa el Consejo elevar una protesta a las autoridades filipinas, pidie·ndoles que se lleve a cabo una investigacio·n cuidadosa e imparcial sobre las circunstancias de esta muerte? Respuesta (9 de marzo de 1998) El Consejo no ha tratado el caso mencionado. En sus relaciones con terceros pa(cid:14)·ses en general, el Consejo se interesa de manera constante por la aplicacio·n de las normas que regulan el Estado de derecho y por el respeto de los derechos humanos


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2009/97 DA COMISSÃO de 15 de Outubro de 1997 que fixa os preços representativos e os montantes dos direitos adicionais aplicáveis na importação dos melaços no sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: Regolamento (CE) n. 2017/97 della Commissione del 15 ottobre 1997 che modifica il regolamento (CE) n. 1237/95 relativo alle modalità di applicazione dello stabilizzatore delle rese utilizzate per il calcolo dei pagamenti compensativi previsti dal regolamento (CEE) n. 1765/92 del Consiglio