title: Council Regulation (EC) No 2200/97 of 30 October 1997 on the improvement of the Community production of apples, pears, peaches and nectarines

eurovoc_concepts:
EU production
decontamination
grubbing premium
market stabilisation
pip fruit
stone fruit
terms for aid

formats: html pdfa1b print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2149/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 30ής Οκτωβρίου 1997 για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή βρώμης στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2152/97 of 30 October 1997 setting the amounts of aid for the supply of rice products from the Community to the Canary Islands

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply


title: Reglamento (CE) nº 2229/97 del Consejo de 30 de octubre de 1997 relativo a la interrupción de determinadas relaciones económicas con Angola a fin de inducir a la União Nacional para a Independência Total de Angola (UNITA) a cumplir sus obligaciones en el proceso de paz

eurovoc_concepts:
Angola
UN Security Council
international sanctions
peacekeeping
political group
trade restriction


title: REGLAMENTO (CE) N° 2142/97 DE LA COMISIÓN de 30 de octubre de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de la leche y de los productos lácteos

eurovoc_concepts:
animal nutrition
export refund
human nutrition
milk
milk product


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2145/97 av den 30 oktober 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2190/97 av den 30 oktober 1997 om ändring av förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 om villkoren för och förfarandet vid skatt till Europeiska gemenskaperna

eurovoc_concepts:
Community tax
European official
enlargement of the Union
indemnification
termination of employment


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turisme (1995/1996)«

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

formats: html pdf print

text: C 19/116 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Beretning fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Fællesska- bets foranstaltninger med indvirkning på turisme (1995/1996)« (98/C 19/30) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 8. juli 1997 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at afgive udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning, som udpegede Colin Lustenhouwer til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. oktober 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af 29. og 30. oktober 1997, mødet den 30. oktober 1997, med 52 stemmer for, 3 imod og 6 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. ØSU har med interesse gjort sig bekendt med Kommissionens beretning om de foranstaltninger, der er truffet på EU-niveau i perioden 1995/1996, og som har indvirkning på turismen. ØSU noterer sig, at Kommissionen i forbindelse med denne beretning har offentliggjort et særskilt arbejdsdokument (1) over de aktioner, der er udviklet i samme tidsrum som led i Kommissionens specifikke turismeorienterede politik- ker. ØSU vil på baggrund af sine allerede fremsatte bemærkninger om grønbogen om turisme (2) og Kommis- sionens forslag om et flerårigt program til støtte for turismen i Europa (PHILOXENIA) (3) i denne udtalelse begrænse sig til kommentarer af generel karakter. 1. 2. Kommissionens beretning om Fællesskabets for- anstaltninger med indvirkning på turismen understreger endnu en gang at EU’s politik på en lang række områder har berøringsflader med turismesektoren. Dette er til dels også en logisk konsekvens af, at det man almindeligvis betegner som turismesektoren, i praksis omfatter en mangfoldighed af virksomheder inden for en lang række aktivitetssektorer, spredt ud over hele Europa. Et karakteristisk aspekt ved turismesektoren er netop diversiteten af dens virksomheder. (1) »Community actions affecting tourism«, Commission staff working papers, Bruxelles, den 11. juli 1997, SEK(97) 1419. (2) ØSU’s udtalelse om Den Europæiske Unions betydning for turismen — grønbog fra Kommissionen, KOM(95) 97 endelig udg. — EFT C 301 af 13. 11. 1995. (3) ØSU’s udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa (1997-2000) (PHILOXENIA), KOM(96) 168 endelig udg. — EFT C 30 af 30. 1. 1997. 1. 3. ØSU finder det udmærket, at Kommissionen med offentliggørelsen af denne beretning gør det klart at EU som led i en lang række aktiviteter beskæftiger sig med virksomhederne og de deri beskæftigede personer i turismesektoren. Ellers ville man kunne få indtryk af en særdeles begrænset EU-aktivitet inden for denne sektor, dersom man begrænsede sig til de aktiviteter, der gennemføres som led i den specifikke politik, som er af meget beskedent omfang. 1. 4. Dog må ØSU konstatere, at beretningen holder sig på et meget generelt niveau. Det er ØSU’s opfattelse, at Kommissionen burde forsøge at komme med mere detaljerede oplysninger om, hvilke finansielle midler der går direkte til sektoren, ikke blot i ovennævnte arbejdsdokument, men også i denne beretning, som har højere retlig status, og som vil nå ud til en bredere kreds. Endvidere opfordrer ØSU Kommissionen til at foretage en mere detaljeret måling af de forskellige aktioners effekt med hensyn til skabelse af arbejdspladser i sektoren eller forbedring af kvaliteten af dens produkter. Med sådanne konsekvensanalyser vil man nemlig blive bedre i stand til at vælge, i hvilken retning politikken fremover skal videreføres eller, endnu bedre, intensi- veres. 2. Turismepolitikken i forhold til miljø- og forbruger- politikken 2. 1. Som ØSU allerede har konkluderet i tidligere udtalelser, er turismesektoren økonomisk set en global sektor. På trods af en meget positiv udvikling, også med hensyn til beskæftigelsen, i turismeerhvervene er markedsandelene fortsat under pres. Tal fra Kommissio- nen (som bekræftes af tal fra World Tourism Organisa- tion og OECD) viser, at konkurrerende destinationer uden for EU har vundet betydelige markedsandele i de seneste år, og prognoserne for de kommende år tegner samme billede. 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/117 2. 2. Selv om det primært er turismevirksomhederne selv, der afgør om det produkt, de tilbyder, er attraktivt, gør arten af det pågældende produkt det naturligt, at myndighederne på lokalt og regionalt plan, men også i stadig højere grad på EU-plan, har en vigtig rolle at spille med henblik på at sørge for, at Europa forbliver et attraktivt turistmål. kan bidrage til tilvejebringelse af rammebetingelser for turistsikkerheden uden herved at øge turistvirksomhed- ernes administrative byrde. I modsætning til andre »produkter« er det altid forbrugeren, der opsøger pro- duktet og ikke omvendt. På denne måde opnår forbruge- ren sikkerhed med hensyn til sin retlige stilling, i hvert fald når det drejer sig om destinationer uden for hans hjemland. Efter euro’ens indførelse vil forbrugeren opnå øget økonomisk sikkerhed. Turistproduktet er jo andet og mere end blot 2. 3. kvaliteten af transportmidlet (fly, tog osv. ) eller hotellet. En vigtig rolle spiller også kvaliteten af de omgivelser produktet tilbydes i. Og her er der tale om forhold, hvor netop myndighederne har stor indflydelse. Der kan nævnes aspekter som f. eks. tilgængelighed, sikkerhed og levevilkår i bred forstand (miljøforurening!). 3. Beskæftigelse og turisme 2. 4. ØSU mener, at det har afgørende betydning for den europæiske turismeindustri, at der findes en balance mellem på den ene side EU-målsætninger, som f. eks. bæredygtig udvikling og samhørighed, og på den anden side målsætningen om at styrke turismeerhvervet med hensyn til kontinuitet og beskæftigelse. 2. 5. Ikke alene de offentlige myndigheder har interes- se i, at en sådan balance findes, idet også erhvervslivet vil kunne drage fordel af et rent miljø og en forbedret tilgængelighed. Det er ØSU’s opfattelse, at der som led i EU’s miljøpolitik bør tages endnu mere hensyn til de problemstillinger, der er forbundet med turismen. EU skal gøre en endnu større indsats for i højere grad at skabe ligevægt mellem miljøpolitikken og fremme iværksætteraktiviteten i turismesektoren. ØSU påpeger, at denne indsats bør tage udgangspunkt såvel i de konkrete muligheder for virksomhederne i turismesekto- ren, som i de mål eller foranstaltninger, der er ønskelige ud fra et miljøpolitisk synspunkt. Erfaringerne viser, at erhvervslivet af forskellige årsager (tekniske og/eller handelsmæssige) slet ikke kan leve op til normer eller standarder, som udelukkende fastsættes ud fra miljøhen- syn. EU-programmerne til fremme af turisterhvervet i »tredjelande« skal sikre, at de europæiske miljøstandar- der overholdes. 2. 6. Det er rigtigt, som det anføres i Kommissionens beretning, at EU-politikken udformes med udgangs- punkt i en række forskellige målsætninger. Det siger sig selv at én af disse er stimuleringen af et gunstigt klima for virksomhederne inden for turismesektoren, medens spørgsmålet om de tilgrundliggende omgivelser allerede er nævnt. Men det er også med rette at EU’s politik beskæftiger sig med forbrugeren, turisten. Også EU 3. 1. Som nævnt ovenfor yder turismesektoren et betragteligt og stadig stigende bidrag til beskæftigelsen, idet den beskæftiger ca. 6 % af arbejdsstyrken, dvs. ca. 9 millioner mennesker. Ifølge prognoserne vil bidraget være steget til 9 % i år 2010 (1). I et land som Storbritanni- en forudses det, at turismesektoren i år 2000 vil være den vigtigste erhvervsgren. I lyset af beskæftigelsessitu- ationen i EU, som stadig er alvorlig, må der derfor lægges særlig vægt på at fremme beskæftigelsen inden for turisme-/fritidssektoren. ØSU mener, at man i forbindelse med arbejdsmarkedsforanstaltninger især må være opmærksom på aktionernes indvirkning på turisterhvervet. Her kan der nemlig stadig, hvis man har opfyldt de betingelser, som ØSU har fremhævet i ovennævnte udtalelser, forventes vækst, og her omsættes økonomisk vækst direkte til nye arbejdspladser. Turis- meindustrien er yderst arbejdskraftintensiv, og vil vedbli- ve at være det i en lang række aktiviteter, også efter indførelsen af ny teknologi, forudsat, at der på alle niveauer indføres foranstaltninger til forbedring af konkurrenceevnen. ØSU henleder opmærksomheden på, at nylige koncentrationstendenser kan skabe væsentlige forandringer inden for denne sektor, og at sådanne forandringer nøje må analyseres inden for rammerne af konkurrencepolitikken. 3. 2. ØSU glæder sig over, at det luxembourgske formandskab og Kommissionen har taget initiativ til at tilrettelægge en konference om turisme og beskæftigelse i begyndelsen af november 1997. ØSU håber, at konferen- cen vil føre til konkrete henstillinger til medlemsstaterne og til EU med henblik på at skabe flere og kvalitativt bedre job i turismevirksomhederne og større kontinuitet inden for branchen. Da turismeindustrien er en af de få vækstsektorer, hvad angår beskæftigelse, håber ØSU, at konferencens anbefalinger også vil tjene som »input« (1) WWTC, Travel and Tourism — Jobs for the millennium, London, 1997. C 19/118 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 for EU-topmødet om beskæftigelsessituationen i EU. Når man drøfter beskæftigelse og tilpasning til arbejds- markedet, fleksibilitet og atypiske arbejdsformer kunne turismeindustriens erfaringer (udveksling af god praksis i henhold til den nye artikel 5 i det nye beskæftigelsesaf- snit i udkastet til Amsterdamtraktaten) tjene som forbil- lede for de andre sektorer, hvor man endnu ikke er nået særlig langt med denne udvikling. Endvidere må de forslag, som for nylig blev 3. 3. fremsat af World Tourism Organisation, behandles på konferencen og kunne bringes til gennemførelse. I Madrid-erklæringen om »Tourism Human Resources development« (1) (udvikling af de menneskelige ressour- cer inden for turismeindustrien) gik WTO bl. a. ind for at: — opfordre alle aktører til at lægge stor vægt på udviklingen af de menneskelige ressourcer, — anbefale nye tiltag inden for turismeuddannelsen, både den generelle og den mere fagspecifikke uddan- nelse, så turismesektoren bedre kan tilpasse sig ændrede forhold, — anerkende, at uddannelse er grundlæggende for udviklingen af turisterhvervene, — indføre generelle standarder samt certificerings- og godkendelsesbestemmelser, som skal styrke eksiste- rende programmer og være retningsgivende for udformningen af nye uddannelsessystemer, — anbefale, at nye teknologier og informationssystemer integreres i turismeuddannelserne, — anerkende, at kvalitet og professionalisme er væsent- lige elementer både i uddannelsen, og når serviceydel- sen skal leveres. 3. 4. På baggrund af de små og mellemstore turisme- virksomheders arbejdskraftintensive karakter, bør man på konferencen indgående drøfte mulighederne for at reducere arbejdsomkostningerne. Beskatningen af faktoren arbejde og sociale ydelser bevirker stadig i (1) WTO-konferencen »Human Capital in the Tourism Indu- the Twenty-first Century« — Madrid, 21. - stry of 23. januar 1996. mange tilfælde, at udgifterne for arbejdsgiverne i sidste instans tit bliver for store til at det bliver attraktivt at ansætte nyt personale. Forskellen mellem de samlede arbejdsgiverudgifter og arbejdstagerens nettoløn må derfor gøres langt mindre, uden at det må gå ud over lønningerne eller bringe finansieringen af de sociale sikringssystemer i fare. Eventuelle foranstaltninger bør dog ikke kun være møntet på en enkelt branche. En sådan indfaldsindvinkel kombineret med forbedrede arbejdsvilkår ville også bidrage til at reducere »sort arbejde«, et fænomen, som i visse EU-regioner i stigende omfang er koblet sammen med brug af arbejdstagere fra tredjelande, som opholder sig illegalt i EU. Endvidere skal det også i fremtiden være muligt for medlemsstater- ne at momsbeskatte overnatninger og forplejning til den lave sats. 4. Konklusion 4. 1. ØSU har i tidligere udtalelser (2) med et flertal af stemmer for erklæret sig som tilhænger af, at der i EU-traktaten optages en særskilt artikel om turisme. ØSU noterer sig, at Amsterdamtraktaten ikke har medført indføjelse af en sådan bestemmelse. ØSU er skuffet over, at man, så vidt det er ØSU bekendt, på den regeringskonference, som blev afholdt forud for Amsterdamtraktaten ikke indholdsmæssigt fulgte hver- ken ØSU’s eller Europa-Parlamentets (3) ønske desan- gående. 4. 2. ØSU er tillige skuffet over, at Rådet godt et år efter Kommissionens forelæggelse af det flerårige program om turisme »Philoxenia« endnu ikke er nået til en aftale. ØSU er tilfreds med, at Europa-Parlamentet på 1997-budgettet i alle tilfælde har afsat et beløb på 4 mio. ecu og opfordrer Parlamentet til også for de kommende år at gå videre med at afsætte midler (2) ØSU’s udtalelse om Den Europæiske Unions betydning for turismen — grønbog fra Kommissionen, KOM(95) 97 endelig udg. — EFT C 301 af 13. 11. 1995; ØSU’s udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa (1997-2000) (PHILOXENIA), KOM(96) 168 endelig udg. — EFT C 30 af 30. 1. 1997. (3) Se den for nyligt afgivne resolution om turisme fra Europa-Parlamentet, 12. juni 1997, PE 260. 312. 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 19/119 til turistpolitikken (1). ØSU udtrykker tilfredshed med erklæringen fra den fungerende formand for Rådet (turisme) (2) om, at det luxembourgske formandskab har (1) Se bl. a. Europa-Parlamentets resolution om Kommissio- nens meddelelse om håndværk og mindre virksomheder, 24. april 1997, EFT C 150 af 19. 5. 1997. I resolutionens punkt 21 skriver Europa-Parlamentet ». beklager, at fremme af konkurrenceevnen for en meget betydelig kategori af SMV, nemlig turismesektoren, ikke har været anset for vigtig nok til at iværksætte specifikke fællesskabs- aktioner, for ikke at tale om en specifik fællesskabspolitik« Når vi tager emnet »turisme« op for Rådet eller medlemssta- terne, får man det indtryk, at de alle uden undtagelse lader spørgsmålet stå hen. Når man taler om turisme, så lader de deres hjerne henligge i strandens bagende sol. Når man nævner den største erhvervsgren i Europa, så ved disse beslutningstagere ikke rigtig, hvad de vil. De lægger sig endnu bedre til rette i liggestolen og lader sig bage af solen ud fra den beroligende formening, at den meste succesrige erhvervsgren i Europa hverken har brug for bistand eller forståelse. (2) Præsentation af EU’s turistpolitik og af det luxembourgske formandskabs program ved Fernand Boden, formand for Rådet (turisme), Storhertugdømmet Luxembourgs minister for middelklassen og turismen, for Europa-Parlamentets udvalg for transport og turisme, den 3. september 1997. Bruxelles, den 30. oktober 1997. taget initiativ til at sætte »Philoxenia« tilbage på dagsordenen. ØSU opfordrer Rådet til endnu i år at træffe beslutning om samtlige elementer i Kommissio- nens forslag og at et sådant klart positivt signal vil udmønte sig i konkrete aktiviteter, som vil blive til gavn for sektoren, de personer som er beskæftiget i denne sektor samt forbrugerne af produktet turisme. Under alle omstændigheder vurderer ØSU, at 4. 3. Philoxenias elementer vedrørende horisontal koordine- ring af turismepolitikken skal indgå i EU’s overordnede politik og at udvekslingen af information om udviklingen i medlemsstaterne skal realiseres så hurtigt som muligt. Det første element, turistpolitikkens såkaldte integration i aktiviteterne på andre politikområder (forbrugerbe- skyttelse, miljø, transport, strukturfondene, tekniske og videnskabelige undersøgelser osv. ), er, da det skorter på et specifikt afsnit i traktaten, mere end nogensinde tilforn, en politisk opgave, som både Kommissionen og helt sikkert også Rådet bør tage op. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2147/97 DA COMISSÃO de 30 de Outubro de 1997 relativo às propostas comunicadas para a exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1883/97

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
exchange of information
export refund
export tax


title: Reglamento (CE) nº 2200/97 del Consejo de 30 de octubre de 1997 relativo al saneamiento de la producción comunitaria de manzanas, peras, melocotones y nectarinas