title: Regolamento (CE) n. 2154/97 della Commissione del 30 ottobre 1997 che fissa il coefficiente uniforme di riduzione per stabilire il quantitativo provvisorio di banane da attribuire ad ogni operatore della categoria C nel quadro del contingente tariffario per il 1998

eurovoc_concepts:
import licence
quantitative restriction
tariff quota
tropical fruit

formats: html pdfa1b print


title: Ændret forslag til Rådets forordning (EF) om EF-tilskud til projekter til fremme af kombineret godstransport

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
carriage of goods
combined transport
common transport policy

formats: pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1997 KOM(97) 507 endelig udg. 96/ 0207 (SYN) Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EFÏ om EF-tilskud til projekter til fremme af kombineret godstransport (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) Begrundelse På plenarsamlingen den 12. juni 1997 udtalte Europa-Parlamentet sig om Kommissionens forslag1 til rådsforordning (EF) om EF-tilskud til projekter til fremme af kombineret godstransport og vedtog en række ændringer. Kommissionen har accepteret første del af ændring 2, ændring 3, første del af ændring 4 og ændring 7 for så vidt den vedrører samspillet med PHARE-programmet. Begrundel serne er: Første del af ændring 2 vedrørende artikel 4, stk. 1, litra b, i Kommissionens forslag præ ciserer at PACT-støttede innovative foranstaltninger er specifikke foranstaltninger; det er således en nyttig tydeliggørelse. Ændring 3 vedrørende artikel 6, stk. 3, litra d, i Kommissionens forslag går ud på at gøre adgangsomkostninger til indre vandveje tilskudsberettigende. Det ligger således på linje med den generelle holdning der ligger til grund for PACT, nemlig ikke at diskriminere mellem de forskellige alternativer til vejtransport. Første del af ændring 4, hvor der foreslås en ny litra a til artikel 6, stk. 4 i Kommissionens forslag, lægger vægt på forslagenes overensstemmelse med akserne i det transeuropæiske net og de transeuropæiske godshurtigruter. Kommissionen er enig i at disse politiske initiativer er en vigtig del af Fællesskabets transportpolitik. PACT- projekter bør derfor også bedømmes i forhold til disse politiske mål. Men da det vigtigste politiske mål for PACT-programmet er at få trafik flyttet fra vej til andre transportformer, foreslår Kommissionen at det nye litra flyttes til slutningen af artikel 6, stk. 4. Ændring 7 er nyttig i det omfang den vedrører samspillet med PHARE-programmet, idet de to programmer potentielt overlapper hinanden, især i forbindelse med PHARE's fler- landeprogrammer. Kommissionen bestræber sig da også på at forvalte de to programmer i sammenhæng. Parlamentets forslag om at denne ændring skal indføjes i artikel 7, passer dog ikke med emnet for artiklen, som handler om udvalgsprocedurer. Det foreslås derfor 1 EFT C 343, 15. november 1996, s. 4. at indføje ændringen i artikel 6 som et nyt stk. 5, eftersom artikel 6 handler om de udvælgelseskriterier der skal anlægges overfor foreslåede projekter. Kommissionen ændrer derfor sit forslag således: Ændret forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om EF-tilskud til projekter til fremme af kombineret godstransport Oprindeligt forslag Ændret forslag Artikel 4, stk. 1, litra b (b) innovative foranstaltninger, dvs. specifikke investeringer og visse variable driftsomkostninger med undtagelse af foranstaltninger vedrørende personaleomkostninger, energiforbrug og dækning af finansielle tab. (b) innovative foranstaltninger, dvs. investeringer i specifikke operationelle foranstaltninger og visse variable driftsomkostninger med undtagelse af foranstaltninger vedrørende personaleomkostninger, energiforbrug og dækning af finansielle tab. Artikel 6, stk. 3, litra d (d) omkostningsfaktorer (særlig elementer til vurdering af marginalomkostningerne for adgang til infrastruktur, navnlig jernbane, for den rute, der omfattes af pilotforanstaltningen og alle andre oplysninger, der muliggør en vurdering af, om det er berettiget at give tilskud til omkostninger forbundet med infrastrukturadgang) (d) omkostningsfaktorer (særlig elementer til vurdering af marginalomkostningerne for adgang til infrastruktur, navnlig jernbane og indre vandveje, for den rute, der omfattes af pilotforanstaltningen og alle andre oplysninger, der muliggør en vurdering af, om det er berettiget at give tilskud til omkostninger forbundet med infrastrukturadgang) Artikel 6, stk. 4 Følgende faktorer er af primær betydning for at vurdere, om projektet opfylder målsætningen for EF's transportpolitik: Følgende faktorer er af primær betydning for at vurdere, om projektet opfylder målsætningen for EF's transportpolitik: (a) muligheden for at overføre vejtrafik til kombineret transport (som procentdel af den samlede trafik på ruten/aksen) muligheden for at overføre vejtrafik (a) til kombitransport (som procentdel af den samlede trafik på ruten/aksen) (b) betydningen for andre former for transport på det relevante marked og de muligheder, som projektet giver nye operatører for at komme ind på markedet (b) betydningen for andre former for transport på det relevante marked og de muligheder, som projektet giver nye operatører for at komme ind på markedet projektets relevans for andre (c) virksomheder/ruter/markedsaktører projektets relevans for andre (c) virksomheder/ruter/markedsaktører fordele for miljø og sikkerhed i (d) forhold til det eksisterende udbud. fordele for miljø og sikkerhed i (d) forhold til det eksisterende udbud projektets bidrag til udbygningen (é) og udnyttelsen af de transeuropæiske transportnet og de transeuropæiske hurtigruter for godstog. Artikel 6, stk. 5 (ny) L Under udvælgelsen bør der tages behørigt hensyn til projekter, der knytter forbindelser til de øst- og centraleuropæiske lande, og projekter, der skaber synergi med PHARE-programmet. Kommissionen sikrer også, at 5. ansøgningen overholder følgende betingelser i forordningen: Kommissionen sikrer også, at 6. ansøgningen overholder følgende betingelser i forordningen: samtykke fra de stater, på hvis (a) territorium projektet udføres samtykke fra de stater, på hvis (a) område projektet udføres udelukkelse af infrastrukturforan (b) staltninger udelukkelse af infrastrukturforan (b) staltninger udelukkelse af forskningsforanstal- (c) tninger udelukkelse af forskningsforanstal- (c) tninger (d) garanti for, at jernbanevirksomhe der, der deltager i projektet, fra 27. juni 1997 har en licens, jf. artikel 2 i direktiv 95/18/EF. (d) garanti for, at jernbanevirksomhe der, der deltager i projektet, fra 27. juni 1997 har en licens, jf. artikel 2 i direktiv 95/18/EF. De nærmere bestemmelser for 6. evaluering og opfølgning af projekter, jf. artikel 10, fastlægges i de i stk. 1 i nærværende artikel omhandlede afgørelser om godkendelse af projekter. De nærmere bestemmelser for 7. evaluering og opfølgning af projekter, jf. artikel 10, fastlægges i de i stk. 1 i nærværende artikel omhandlede afgørelser om godkendelse af projekter. Disse afgørelser er rettet til 7. støttemodtagerne og de medlemsstater, hvis område berøres af ruterne for kombineret transport. Disse afgørelser er rettet til 8^ støttemodtagerne og de medlemsstater, hvis område berøres af ruterne for kombineret transport. Resten af teksten er uændret. ISSN 0254-1459 KOM(97) 507 endelig udg. DOKUMENTER DA 07 10 01 09 Katalognummer : CB-CO-97-516-DA-C ISBN 92-78-25668-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ^r


title: Proposition modifiée de règlement (CE) du Conseil relatif à l'octroi de soutiens financiers communautaires à des actions en faveur du transport combiné de marchandises

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 30. 10. 1997 COM(97) 507 final 96/ 0207 (SYN) Proposition modifiée de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL relatif à l'octroi de soutiens financiers communautaires à des actions en faveur du transport combiné de marchandises (présentée par la Commission conformément à l'article 189 A, paragraphe 2 du traité CE) Exposé des motifs Lors de sa session plénière du 12 juin 1997, le Parlement européen a la Commission1 concernant un rendu son avis sur financiers l'octroi de soutiens règlement communautaires à des actions en transport combiné de marchandises, en proposant une série d'amendements. la proposition de relatif à (CE) du Conseil faveur du l'amendement 2, La Commission a accepté l'amendement 3, et l'amendement 7 dans la mesure où il a trait à des synergies avec le programme PHARE, et ce pour les raisons suivantes. la première partie de l'amendement 4 première partie de la l'amendement 2, qui concerne La première partie de l'article 4, paragraphe 1, point b), de la proposition de la Commission, prévoit que les mesures innovantes soutenues dans le cadre de PACT (actions pilotes en faveur du transport combiné) concernent des actions opérationnelles spécifiques, ce qui est une précision utile. relatif à l'article 6, paragraphe 3, point d), de L'amendement 3 la proposition de la Commission, qui propose d'octroyer des aides pour les intérieure, est coûts d'accès à toute conforme à la ligne générale de PACT, qui consiste à éviter discrimination entre transport routier. transport autres que l'infrastructure dans les modes de la navigation le la proposition de La première partie de l'amendement 4, qui propose un nouveau point a) à l'article 6, paragraphe 4, de la Commission, met l'accent sur la conformité des propositions aux grands axes des réseaux transeuropéens et aux voies de transport exclusif de marchandises. La Commission reconnaît l'importance de ces initiatives stratégiques dans la politique des transports communautaire. Les projets PACT doivent donc tenu de ces objectifs stratégiques. également être évalués compte Toutefois, le principal objectif stratégique du programme PACT étant de réaliser un transfert modal de la route aux autres modes, la Commission propose de déplacer le nouveau point à la fin de l'article 6, paragraphe 4. L'amendement 7, dans la mesure où il a trait aux synergies avec le programme PHARE, est utile, étant donné les chevauchements possibles entre les deux programmes, notamment dans le cadre de PHARE multi- pays. La Commission fait tout son possible pour assurer une gestion cohérente de PACT et de PHARE. Toutefois, la proposition du Parlement consistant à l'article 7 ne serait pas conforme à l'essence de cet article, qui concerne la comitologie. C'est pourquoi ii est proposé de l'ajouter en tant que nouveau paragraphe 5 de insérer cet amendement dans 1 JO n° C 343 du 15 novembre 1996. v. 4 l'article 6, projets soumis. l'article 6 traitant des critères de sélection applicables aux En conséquence, la Commission a modifié sa proposition comme suit : -3 Proposition modifiée de RÈGLEMENT (CE) DU CONSEIL relatif à l'octroi de soutiens financiers communautaires à des actions en faveur du transport combiné de marchandises Proposition originale Proposition modifiée Article 4, paragraphe 1, point b) (b) des mesures innovantes, c'est-à-dire des investissements spécifiques et certains coûts d'exploitation variables à l'exclusion des dépenses en personnel, en énergie et de la couverture des pertes financières. (b) des mesures innovantes, c'est-à-dire des investissements dans des actions opérationnelles spécifiques et certains coûts d'exploitation variables à l'exclusion des dépenses en personnel, en énergie et de la couverture des pertes financières. Article 6, paragraphe 3, point d) (d) facteurs coûts (notamment les éléments pour l'évaluation des coûts marginaux d'accès à l'infrastructure, notamment le transport ferroviaire, pour le service couvert par l'action pilote et toute autre information permettant de décider si l'aide aux coûts de l'accès à l'infrastructure est justifiée); (d) facteurs coûts (notamment les éléments pour l'évaluation des coûts marginaux d'accès à l'infrastructure, notamment le transport ferroviaire et la navigation intérieure, pour le service couvert par l'action pilote et toute autre information permettant de décider si l'aide aux coûts de l'accès à l'infrastructure est justifiée); Article 6, paragraphe 4 Lors de l'appréciation du point de savoir si le projet peut atteindre les objectifs de la politique communautaire des transports, les indicateurs suivants seront principalement pris en compte : Lors de l'appréciation du point de savoir si le projet peut atteindre les objectifs de la politique communautaire des transports, les indicateurs suivants seront principalement pris en compte : prévision de déviation du (a) trafic (en tant que pourcentage de l'ensemble du trafic sur la ligne/l'axe); prévision do déviation du (ci) trafic (en tant que pourcentage de l'ensemble du trafic sur la ligne/l'axe); effets sur d'autres services (b) de transport dans le marché pertinent et nouveaux acteurs possibles; effets sur d'autres services (b) de transport dans le marché pertinent et nouveaux acteurs possibles; pertinence des résultats du (c) projet pour d'autres entreprises/axes/participants; pertinence des résultats du (c) projet pour d'autres entreprises/axes/participants; bénéfices sur le plan de (d) l'environnement et de la sécurité par rapport à la situation actuelle; bénéfices sur le plan de (d) l'environnement et de la sécurité par rapport à la situation actuelle; contribution du projet au (e) développement et à utilisation des réseaux transeuropéens de transport et des voies transeuropéennes de transport exclusif de marchandises. Article 6, paragraphe 5 (nouveau) 5. Dans ses décisions, la Commission veillera à ce que soient dûment pris en considération les projets qui assurent les liaisons dans les PECO et où existent des synergies avec le programme PHARE. 5. La Commission veillera également à ce que la présentation respecte les conditions complémentaires fixées dans le présent règlement, à savoir : 6. La Commission veillera également à ce que la présentation respecte les conditions complémentaires fixées dans le présent règlement, à savoir : (a) accord des Etats sur le territoire desquels l'action est réalisée; (a) accord des États sur le territoire desquels l'action est réalisée; - 5- (b) exclusion des mesures d'infrastructure; (b) exclusion des mesures d'infrastructure; (c) exclusion des mesures de recherche; (c) exclusion des mesures de recherche; (d) garantie de la possession, à partir du 27 juin 1997, par les entreprises ferroviaires participant au projet, d'une licence au sens de l'article 2 de la directive 95/18/CE. (d) garantie de la possession, à partir du 27 juin 1997, par les entreprises ferroviaires participant au projet, d'une licence au sens de l'article 2 de la directive 95/18/CE. 6. Les modalités d'évaluation et de suivi, telles que prévues à l'article 10, sont définies dans les décisions visées au paragraphe 1 du présent article. 7. Les modalités d'évaluation et de suivi, telles que prévues à l'article 10, sont définies dans les décisions visées au paragraphe 1 du présent article. 7. Ces décisions ont pour destinataires les bénéficiaires et les États membres sur le territoire desquels se situe l'axe de transport combiné. 8. Ces décisions ont pour destinataires les bénéficiaires et les États membres sur le territoire desquels se situe l'axe de transport combiné. Le reste du texte reste inchangé. ISSN 0254-1491 COM(97) 507 final DOCUMENTS FR 07 10 01 09 N° de catalogue : CB-C0-97^516-FR-C ISBN 92-78-25672-2 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg Q-


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2146/97 DE LA COMMISSION du 30 octobre 1997 relatif aux offres communiquées pour l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1339/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
exchange of information
export
export refund
export tax


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2151/97 af 30. oktober 1997 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for ris og brudris

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country


title: Eisen und Stahl : supplement 3/1997.,Iron and steel : supplement 3/1997.,Sidérurgie : supplement 3/1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2146/97 av den 30 oktober 1997 om de anbud som meddelats för export av vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1339/97


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2143/97 DA COMISSÃO de 30 de Outubro de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 2219/92, que estabelece normas de execução do regime específico de abastecimento da Madeira em produtos lácteos no que respeita aos montantes das ajudas

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2140/97 της Επιτροπής της 30ής Οκτωβρίου 1997 για την επιβολή προσωρινού δασμού αντιντάμπινγκ στις εισαγωγές ατομικών τηλεομοιοτυπικών μηχανημάτων (φαξ) καταγωγής Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας, Ιαπωνίας, Δημοκρατίας της Κορέας, Μαλαισίας, Σιγκαπούρης, Ταϊβάν και Ταϊλάνδης

eurovoc_concepts:
Far East
South-East Asia
anti-dumping duty
facsimile
import
telecommunications equipment


title: Lomé-konvention AVS-EF : Tekstsamling XX.

eurovoc_concepts:
EU act
directory
financial cooperation
technical cooperation


eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

formats: html pdf print

text: C 19/116 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 Avis du Comité économique et social sur le «Rapport de la Commission au Conseil, au Parlement européen, au Comité économique et social et au Comité des régions sur les mesures communautaires affectant le tourisme (1995/1996)» (98/C 19/30) Le 8 juillet 1997, le Comité économique et social a décidé, conformément à l’article 23, paragraphe 2, de son Règlement intérieur, d’élaborer un avis (supplément d’avis) concernant le rapport susmentionné. La section du développement régional, de l’aménagement du territoire et de l’urbanisme, chargée de la préparation des travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 21 octobre 1997 (rapporteur: M. Lustenhouwer). Lors de sa 349e session plénière des 29 et 30 octobre 1997 (séance du 30 octobre), le Comité économique et social a adopté par 52 voix pour, 3 voix contre et 6 abstentions l’avis suivant. 1. Introduction 1. 1. Le Comité économique et social a pris connais- sance avec intérêt du rapport de la Commission sur les mesures affectant le tourisme qui ont été prises au niveau européen pendant la période 1995/1996. Le Comité prend également note du fait que, outre ce rapport, la Commission a publié un document de travail séparé (1) sur les diverses actions qui ont été menées durant la même période dans le cadre de la politique spécifique de la Commission en matière de tourisme. Compte tenu de ses observations au sujet du Livre vert sur le tourisme (2) et de la proposition de la Commission pour un programme pluriannuel en faveur du tourisme («Philoxenia») (3), le Comité se limitera, dans ce supplé- ment d’avis, à quelques commentaires principaux, à caractère plus essentiel. 1. 2. Le rapport de la Commission concernant les mesures communautaires affectant le tourisme démontre une fois de plus que, dans bien des domaines, la politique de l’Union européenne touche au secteur touristique. Il s’agit là en partie d’une conséquence logique du fait que ce que l’on a coutume d’appeler le secteur du tourisme recouvre, dans la pratique, une multiplicité d’entreprises appartenant à de nombreux secteurs économiques et dispersées à travers toute l’Europe. Le secteur touristique se caractérise en effet par la diversité de ses entreprises. (1) Les mesures communautaires affectant le tourisme, docu- ment de travail des services de la Commission, Bruxelles, 11. 7. 1997, SEC(97) 1419. (2) Comité économique et social, Avis sur le rôle de l’UE en matière de tourisme — Livre vert de la Commission (doc. COM(95) 97 final), — JO C 301 du 13. 11. 1995. (3) Comité économique et social, Avis sur le premier pro- gramme pluriannuel en faveur du tourisme européen (1997-2000) — Philoxenia (doc. COM(96) 168 final), JO C 30 du 30. 1. 1997. Le Comité se félicite de la publication, par la 1. 3. Commission, de ce rapport, qui fait apparaître, à travers bon nombre d’actions, la préoccupation de l’UE à l’égard des entreprises du secteur touristique ainsi que des personnes qu’elles emploient. En effet, l’activité commu- nautaire dans ce secteur pourrait apparaître comme très restreinte si l’on se cantonne aux actions menées dans le cadre de la politique spécifique, qui n’ont qu’une portée très modeste. 1. 4. Toutefois, le Comité constate que le rapport demeure assez général. Selon le Comité, la Commission devrait tenter, non seulement dans le document de travail susmentionné mais également dans ce rapport, dont le statut juridique est plus important et qui est diffusé à plus grande échelle, de préciser les moyens financiers dont bénéficierait directement le secteur tou- ristique. De même, le Comité encourage la Commission les effets des à essayer de mesurer plus en détail différentes actions en termes de croissance de l’emploi dans le secteur ou d’amélioration de la qualité du produit touristique. De telles analyses d’impact facilitent en effet les choix qui guideront la poursuite, voire le renforcement de la politique dans ce domaine. 2. La politique touristique par rapport aux politiques environnementale et des consommateurs 2. 1. Ainsi qu’il ressort des conclusions d’avis émis précédemment par le Comité en matière de tourisme, la dimension économique de ce secteur se mesure à l’échelle du globe. Malgré le développement positif soutenu de l’industrie du tourisme, y compris en termes d’emploi, la part de marché reste toujours sous pression. Les chiffres fournis par la Commission, mais également par l’Organisation mondiale du tourisme (OMT) et l’OCDE font apparaître que les destinations concurrentielles en dehors de l’Europe tiennent une place nettement accrue ces dernières années et que les prévisions pour les années à venir vont dans le même sens. 21. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 19/117 2. 2. Bien que les entreprises elles-mêmes déterminent en définitive l’attrait du produit touristique, la nature même du produit conduit les autorités, tant locales que nationales, mais également, dans une mesure croissante, les autorités communautaires, à jouer un rôle important pour conserver l’attrait touristique exercé par l’Europe. En effet, 2. 3. le produit touristique comporte un aspect qualitatif qui ne se limite pas au moyen de transport (avion, train, etc. ) ou à l’hôtel, mais s’étend également à la qualité de l’environnement dans lequel ce produit est offert. Ce sont précisément ces aspects-là qui peuvent en l’occurrence être largement influencés par la politique des pouvoirs publics. Pensons par exemple à des aspects tels que la facilité d’accès, la sécurité et la qualité de la vie au sens large (pollution!). Aussi, le Comité estime-t-il qu’il est d’une impor- 2. 4. tance vitale pour l’industrie touristique européenne de trouver un équilibre entre les objectifs communautaires tels que la croissance durable, la cohésion etc. , et l’objectif de promotion du secteur touristique pour des raisons de continuité et d’emploi. 2. 5. Les autorités ne sont pas les seules à bénéficier de la recherche de cet équilibre; le secteur tire lui aussi profit des préoccupations telles que la protection de l’environnement et l’amélioration de l’accessibilité. Le Comité estime que la politique environnementale euro- péenne doit davantage prendre en compte les problèmes rencontrés dans le domaine du tourisme. L’UE devra redoubler d’efforts afin d’équilibrer, plus encore que ce n’est le cas actuellement, la politique environnementale et la promotion de l’esprit d’entreprise dans le secteur touristique. Le Comité fait remarquer que ces efforts doivent être basés à la fois sur les possibilités qui s’offrent concrètement aux entreprises touristiques et sur les objectifs et/ou mesures jugé(e)s souhaitables du point de vue de l’environnement. Il a été démontré par le passé que des normes ou des standards fixés uniquement d’un point de vue environnemental sont parfois totalement inapplicables par l’industrie, pour diverses raisons (techniques et/ou commerciales). Dans les programmes de l’UE visant à promouvoir le secteur il faudra veiller touristique dans des «pays tiers», au respect des normes européennes de protection de l’environnement. 2. 6. Comme indiqué dans le rapport de la Commis- sion, c’est à juste titre que la politique de l’UE a été formulée à partir de plusieurs objectifs. L’un d’entre eux est bien entendu l’encouragement d’un environnement favorable aux entreprises du tourisme, la protection de l’environnement ayant quant à elle déjà été abordée auparavant. Mais la position du touriste consommateur est elle aussi prise en compte avec raison dans la politique européenne. L’UE peut également contribuer à l’instauration de conditions générales définissant un cadre sûr et certain pour le touriste consommateur sans pour autant alourdir les charges administratives qui pèsent sur les entrepreneurs du secteur touristique. Contrairement à d’autres «produits», dans le tourisme, c’est toujours le consommateur qui va vers le produit et non l’inverse. Dans cette optique, le consommateur doit être fixé en ce qui concerne sa position juridique, en particulier lorsqu’il s’agit de destinations en dehors de son propre pays. Le budget du consommateur sera davantage assuré après l’introduction de l’Euro. 3. Emploi et tourisme 3. 1. Comme indiqué précédemment, l’apport du sec- teur touristique à la création d’emplois est énorme et ne cesse d’augmenter. Environ 6 % de la population active, c’est-à-dire 9 millions de personnes occupent un emploi dans ce secteur. Ce pourcentage devrait atteindre 9 % en l’an 2010 (1). Au Royaume-Uni, on prévoit qu’en l’an 2000, le tourisme sera le secteur économique principal. D’où la nécessité, au vu de la situation toujours aussi préoccupante du marché de l’emploi dans l’Union européenne, d’accorder une attention toute particulière à l’évolution de l’emploi dans le secteur touristique et des loisirs. Le Comité estime que chaque mesure touchant le marché du travail, la formation et l’encouragement aux investissements créateurs d’emplois doit accorder une attention particulière à l’impact des activités sur l’industrie du tourisme. En effet, la croissance devrait se poursuivre dans ce domaine, pour autant que l’on satisfasse à certaines conditions mises en avant par le Comité dans les avis précédemment cités, et la croissance économique se traduit en l’occurrence directement par des créations d’emplois. Le secteur touristique est un important pourvoyeur d’emplois et le restera dans de nombreux types d’activités, même après l’introduction et l’utilisation de nouvelles technologies, à condition que des mesures soient prises à tous les niveaux pour favoriser la compétitivité. Le Comité fait observer à cet égard que les récentes tendances à la concentration peuvent entraîner, dans ce secteur, des changements importants qui doivent être examinés de façon critique dans le cadre de la politique de concurrence. 3. 2. Le Comité se réjouit de l’initiative prise par la présidence luxembourgeoise et la Commission d’organi- ser une conférence au début du mois de novembre 1997, qui aura pour thème le tourisme et l’emploi. Le Comité espère que cette conférence débouchera sur des recom- mandations concrètes à l’attention des États membres et de l’Union elle-même, ayant comme objectif d’augmenter et de revaloriser les emplois dans l’industrie touristique (1) World Travel and Tourism Council (WTTC), Travel and Tourism — Jobs for the millenium (Voyages et Tourisme — Emplois pour le millénaire), Londres, 1997. C 19/118 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 98 et de dégager une perspective de continuité pour ce secteur. C’est parce que le secteur touristique est, en termes d’emploi, un des rares secteurs de croissance de l’Union que le Comité espère voir les recommandations de cette conférence servir de point de départ pour le sommet européen extraordinaire sur l’emploi en Europe. Dans les discussions sur l’emploi en termes d’aménage- ments du marché du travail, de flexibilité et de formes de travail atypiques, l’expérience acquise dans le secteur touristique (l’échange de meilleures pratiques au sens de l’article 5 du nouveau titre sur l’emploi du projet de Traité d’Amsterdam) peut servir d’exemple pour d’autres secteurs où cette évolution se fait jour. 3. 3. Le Comité estime également que les récentes recommandations de l’Organisation mondiale du tou- risme doivent recevoir l’attention requise lors de la Conférence et qu’elles peuvent être mises en œuvre. Dans la Déclaration de Madrid sur le développement des ressources humaines dans le tourisme (1), l’OMT invitait entre autres à: charge finale qui pèse sur l’employeur et qui le dissuade de recruter du personnel nouveau. Par conséquent, l’écart entre l’ensemble des charges patronales et le salaire net des employés devra être considérablement réduit sans toutefois toucher aux salaires nets ni menacer le financement des systèmes de sécurité sociale. Les mesures éventuelles ne peuvent toutefois pas concerner des secteurs particuliers. Une telle approche, conjuguée à une amélioration des conditions de travail, contribuera également à réduire le phénomène du travail au noir qui, dans certaines régions de l’Union, s’accompagne de plus en plus de l’utilisation de travailleurs de pays tiers en situation de séjour illégal dans l’Union. De plus, il faudra également permettre à l’avenir aux États membres de proroger le taux réduit de TVA applicable aux nuitées et aux approvisionnements dans le domaine de la restauration (nourriture). — engager tous les acteurs à accorder la plus grande priorité au développement des ressources humaines; 4. Conclusion — préconiser de nouveaux paradigmes prenant en compte l’enseignement touristique général et les formations spécialisées qui répondent le mieux à un environnement en mutation; — reconnaître le rôle fondamental de l’éducation et de la formation dans le développement des métiers du tourisme; — envisager la mise en place de normes, d’une certifica- tion et d’un agrément universel afin de renforcer les programmes existants et de guider la création de nouveaux systèmes d’éducation et de formation; — recommander l’intégration de nouvelles technologies et de nouveaux systèmes d’information dans l’éduca- tion et la formation touristique; — reconnaître l’importance que revêtent la qualité et le professionnalisme en tant que facteurs essentiels non seulement dans l’éducation mais également dans la prestation des services. 3. 4. Compte tenu du fait que les entreprises du secteur, essentiellement de petite et moyenne dimension, sont de grandes pourvoyeuses d’emplois, un débat approfondi devra s’engager, durant la conférence, au sujet des possibilités de réduction des coûts du travail. Les impôts sur le travail et les cotisations sociales ont encore souvent pour effet d’accroître excessivement la (1) Conférence de l’OMT «Le capital humain dans l’industrie du tourisme du 21e siècle», Madrid, 21-23. 1. 1996. Le Comité, dans des avis précédents (2), s’est 4. 1. déjà déclaré partisan, à la majorité, de l’insertion dans le Traité UE d’un article séparé relatif au tourisme. Le Comité prend acte que le Traité d’Amsterdam n’a pas abouti à l’insertion d’une telle disposition. Le Comité regrette qu’à sa connaissance, durant la Conférence intergouvernementale préliminaire au Traité d’Amster- dam, l’on n’ait pour ainsi dire pas donné suite, sur le plan du contenu, à ce souhait émis non seulement par le Comité mais également par le Parlement européen (3). la présentation par Le Comité regrette également de devoir constater 4. 2. que, plus d’un an après la Commission de la proposition de programme plurian- nuel en faveur du tourisme «Philoxenia», le Conseil ne soit pas encore parvenu à un accord à cet égard. Le Comité se réjouit en tout cas du fait que le Parlement européen ait dégagé 4 millions d’écus dans son budget 1997 en faveur du tourisme et l’invite, dans les années à venir, à reconduire cette enveloppe au titre de la politique touristique. Le Comité estime que le Conseil ne peut continuer à ignorer les souhaits du Comité et du Parlement vis-à-vis d’une politique (2) Comité économique et social, Avis sur le rôle de l’UE en matière de tourisme — Livre vert de la Commission (doc. COM(95) 97 final), — JO C 301 du 13. 11. 1995; Comité économique et social, Avis sur le premier programme pluriannuel en faveur du tourisme européen (1997-2000) — Philoxenia (doc. COM(96) 168 final), JO C 30 du 30. 1. 1997. (3) Voir plus récemment: Résolution sur le tourisme, Parlement européen, 12. 6. 1997, PE 260. 312. 21. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes C 19/119 communautaire à part entière en matière de tourisme (1). Dès lors, le Comité accueille favorablement l’annonce faite par le Président en exercice du Conseil Tourisme (2) (1) Voir entre autres la «Résolution du Parlement européen sur la communication de la Commission sur l’artisanat et les petites entreprises», 24. 4. 1997, JO C 150 du 19. 5. 1997. Dans le point 21 de la résolution, le PE: «. regrette que le développement de la compétitivité d’une catégorie très importante de PME, c’est-à-dire celles du secteur touristi- que, ne soit pas considéré comme assez important que pour y consacrer des actions communautaires spécifiques, sans parler d’une politique communautaire spécifique» et déclare «A` chaque fois que nous évoquons le thème du tourisme auprès du Conseil, ou même des États membres, il semble que personne n’entende. Évoquez le tourisme et ils vont se dorer la pilule sur la plage. Parlez du plus important secteur industriel européen et nos décideurs deviennent indécis. Ils s’enfoncent dans leur fauteuil et se complaisent dans la satisfaction de penser que l’industrie européenne la plus florissante n’a besoin ni d’aide ni de compréhension»*. * M. L. Harrison (PSE), Parlement européen, Compte rendu des délibérations, 10 juin 1997. (2) Présentation du tourisme communautaire et du programme de la Présidence luxembourgeoise faite par M. Fernand Boden, Président en exercice du Conseil Tourisme, ministre des Classes moyennes et du Tourisme du grand-duché de Luxembourg, devant la Commission des transports et du tourisme du Parlement européen, le 3 septembre 1997. Bruxelles, le 30 octobre 1997. de l’initiative de la Présidence luxembourgeoise visant à remettre «Philoxenia» à l’ordre du jour. Le Comité invite instamment le Conseil à prendre une décision dans le courant de l’année sur tous les éléments de la proposition de la Commission afin qu’un tel signal positif se traduise par des activités concrètes qui bénéficieront au secteur, aux personnes qu’il emploie ainsi qu’aux consommateurs du produit touristique. Le Comité pense, en tout état de cause, qu’il 4. 3. faut mettre en œuvre au plus tôt les éléments du programme «Philoxenia» ayant trait à la coordination horizontale de la politique touristique dans le cadre de la politique générale de l’Union européenne et à l’échange d’informations sur les développements au sein des États membres. A` défaut de titre spécifique dans c’est-à-dire l’intégration de la politique touristique dans des activités liées à d’autres domaines (protection des transports, Fonds consommateurs, structurels, recherche technologique et scientifique, etc. ), constitue sans aucun doute plus que jamais une tâche politique à laquelle la Commission mais aussi et surtout le Conseil devront s’attacher. environnement, le premier le Traité, élément, Le Président du Comité économique et social Tom JENKINS


title: Rådets förordning (EG) nr 2200/97 av den 30 oktober 1997 om sanering av gemenskapsproduktionen av äpplen, päron, persikor och nektariner

eurovoc_concepts:
EU production
decontamination
grubbing premium
market stabilisation
pip fruit
stone fruit
terms for aid


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Comunicazione della Commissione "Proposta di orientamenti per la definizione delle politiche dell'occupazione degli Stati membri - 1998"»

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy
fight against unemployment
integration into employment

text: C 19/108 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 1. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Comunicazione della Commissione “Proposta di orientamenti per la definizione delle politiche dell’occupazione degli Stati membri — 1998”» (98/C 19/28) Il 3 ottobre 1997 il Commissario Flynn ha trasmesso al Comitato la comunicazione di cui sopra dichiarandosi convinto di poter contare sul sostegno del Comitato. Assieme alla Relazione comune sull’occupazione 1997, basata sui programmi pluriennali presentati dagli Stati membri, ed alla Relazione sull’occupazione in Europa nel 1997 (doc. COM(97) 479 def. ), anch’essa trasmessa al Comitato, la proposta in oggetto costituisce un importante contributo alla riunione straordinaria del Consiglio europeo che avrà luogo a Lussemburgo il 20 e 21 novembre nonché al suo seguito, conformemente alla nuova procedura prevista dal Titolo sull’occupazione. Nel corso della riunione del 1o ottobre 1997, l’Assemblea plenaria ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 11, quarto comma, e dell’articolo 19, primo comma, del Regolamento interno, di costituire un Sottocomitato incaricato di preparare i lavori in materia. Considerate le scadenze assai ravvicinate da rispettare perché il Comitato possa apportare il proprio contributo al Vertice sull’occupazione, il Sottocomitato ha elaborato il parere seguendo la procedura d’urgenza ed alla luce del parere in merito al «Consiglio europeo sull’occupazione» (doc. CES 991/97), già adottato il 1o ottobre 1997 e trasmesso al Presidente del Consiglio dell’Unione europea. Il Sottocomitato ha elaborato un progetto di parere sulla base del rapporto introduttivo della relatrice van den Burg, in data del 21 ottobre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 30 ottobre 1997, nel corso della 349a sessione plenaria, con 123 voti favorevoli, 7 contrari e 13 astensioni, il seguente parere. 1. Osservazioni di carattere generale Il Comitato apprezza i lavori preparatori svolti 1. 1. dalla Commissione nella Relazione sull’occupazione in Europa nel 1997 e nella Relazione comune sull’occupa- zione. Apprezza altresı` tutte le ricerche e le statistiche su cui si basa la proposta di orientamenti per la definizione delle politiche dell’occupazione che verrà esaminata al Vertice sull’occupazione previsto per novembre. Questi lavori vanno visti non solo come un contributo all’auspicato successo di tale Vertice straordinario, ma anche come un primo tentativo di anticipare l’applicazione della procedura definita dal titolo sull’occupazione del nuovo Trattato. 1. 2. Nel precedente parere in merito al «Consiglio europeo sull’occupazione» (doc. CES 991/97), il Comita- to ha sottolineato l’importanza di un approccio globale che comprenda un ampio quadro macroeconomico. Il Vertice sull’occupazione dovrebbe essere più di una conferenza sulle politiche degli Stati membri in materia di mercato del lavoro. Esso deve stabilire una solida base a favore dell’occupazione da integrare nel mix di politiche macroeconomiche che figura negli indirizzi di massima per le politiche economiche pubblicati ogni anno conformemente all’articolo 103. del lavoro. Auspica che il Vertice possa avvalersi di contributi altrettanto importanti riguardanti altri aspetti, in particolare le politiche intese a promuovere una crescita sostenibile e gli investimenti, nonché la politica fiscale. Si è tenuto debitamente conto delle attività della Banca europea per gli investimenti volte a presentare un’ulteriore versione del programma avviato dal Consiglio di Amsterdam, nonché del fatto che il Consiglio Ecofin e gli Stati membri si rendono sempre più conto che è urgente presentare adeguati provvedimenti, segnatamente fiscali, che possano avere conseguenze positive sulla situazione occupazionale negli Stati mem- bri. Il Patto per il coordinamento delle politiche in materia di crescita ed occupazione, che il Comitato auspica sia concluso nel corso del Vertice, dovrebbe comprendere questa più ampia gamma di impegni. 1. 3. 1. Per la futura elaborazione degli orientamenti in materia di occupazione di cui alla procedura prevista dal Trattato, è indispensabile poter analizzare tutte le politiche ad essi attinenti. Non bisogna definire e limitare in anticipo gli aspetti da privilegiare nei prossimi anni. Il Comitato raccomanda vivamente di dare agli orientamenti sull’occupazione un’impostazione globale ed integrata. 1. 3. Il Comitato constata che è stata la Commissione nel suo insieme a presentare questa proposta di orienta- menti, incentrati sulle politiche in materia di mercato Prendendo atto del proposito espresso da Juncker 1. 4. di organizzare un incontro semestrale al massimo livello 21. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 19/109 tra la «troika» dei Presidenti del Consiglio ed i dirigenti delle parti sociali europee, il Comitato rinnova il proprio invito a coordinare il contributo di tutti i soggetti citati nel titolo sull’occupazione ed a stabilire una procedura ed una struttura efficaci per instaurare la cooperazione nel campo della politica europea in materia di occupazio- ne. A tale riguardo bisognerebbe elaborare una proposta da presentare al Vertice, proposta che preveda le azioni da intraprendere. Da parte sua, il Comitato desidera vivamente avviare le attività proposte nel precedente parere. tivi specifici per ciascuno Stato membro e di un’adeguata combinazione di politiche sensibili alle esigenze specifi- che del paese. Assieme, i programmi messi a punto da ciascuno Stato membro produrranno maggiore coerenza e convergenza all’interno dell’Unione europea e dovreb- bero consentire di raggiungere gli obiettivi generali medi dell’UE. 2. 3. Il Comitato accoglie con favore la strategia adottata dalla Commissione di privilegiare quattro linee d’azione principali, e più precisamente: 1. 5. Il Comitato constata con soddisfazione che, come aveva raccomandato, prima del Vertice è stata convocata una riunione congiunta del Consiglio «Economico e finanziario» e del Consiglio «Sociale». Tale Consiglio congiunto potrebbe: — valutare l’attuale situazione sul piano macroecono- mico ed occupazionale ed elaborare le grandi linee delle politiche dell’occupazione integrate con il mix di politiche macroeconomiche, allo scopo di aumentare l’intensità occupazionale della crescita; — integrare i vari settori politici che andrebbero esami- nati dal Vertice; — mettere a punto un metodo di cooperazione perma- nente ed efficace, che contempli anche i ruoli che potrebbero svolgere i diversi organi consultivi. 2. Osservazioni di carattere specifico 2. 1. Nel precedente parere, il Comitato aveva solleci- tato la definizione di «obiettivi chiari, criteri relativi alle prestazioni, calendari praticabili e meccanismi di controllo comprendenti relazioni e valutazioni naziona- li» (CES 991/97, punto 2. 1. 3). Il Comitato si compiace degli obiettivi chiari formulati dalla Commissione in materia di incremento medio del tasso di occupazione a livello europeo e di diminuzione del tasso di disoccupa- zione nell’arco di cinque anni. Tali obiettivi possono essere considerati un’applicazione pratica dell’articolo 2 del Trattato realizzabile solo se l’UE e gli Stati membri attuano effettivamente le necessarie misure occupaziona- li e riescono davvero a mantenere l’attuale — e previsto — tasso di crescita economica/annuo pari a circa il 3 % del PIL. Il Comitato tiene ancora una volta a sottolineare che, per poter raggiungere tali obiettivi, occorre impe- gnarsi a realizzare sia il mix di politiche macroeconomi- che in grado di promuovere la crescita, sia le misure proposte affinché la crescita economica si traduca in un’occasione per creare nuova occupazione, nonché quelle intese a promuovere la partecipazione e il reinseri- mento di chi, in cerca di lavoro, si trova in posizione svantaggiata rispetto al mercato. 2. 2. Il Comitato rileva che la proposta di orientamenti in oggetto non definisce obiettivi specifici commisurati alla situazione interna dei singoli Stati membri. È evidente che i diversi contesti e le diverse situazioni nazionali dovrebbero condurre alla definizione di obiet- — imprenditorialità, — occupabilità, — adattabilità, — pari opportunità. Tali azioni vanno integrate in una strategia che generi flessibilità e sicurezza. Il Comitato riconosce l’importanza di un’impostazione equilibrata nei confronti dei cambiamenti da attuare. All’interno delle quattro linee d’azione, le principali sfide sono state definite in modo tale da combinare assieme esigenze economiche e sociali. Il Comitato sottolinea la necessità di preferire un’impostazione integrata ad una selezione meticolosa limitata a singoli elementi. Ciascuno Stato membro definirà naturalmente la propria combinazione di obiettivi e relative misure, ma un attento equilibrio fra flessibilità e sicurezza resta comunque un requisito imprescindibile. Il Comitato apprezza inoltre l’impostazione 2. 4. quantificata — presente in numerosi punti della proposta di orientamenti — che fa riferimento a strumenti quali il grado di partecipazione alle attività di formazione e le misure concernenti il mercato del lavoro. Anche in questo caso si rendono necessarie una distinzione e una specificazione adeguate alla situazione del singolo Stato membro. Alla luce di tale considerazione, la quantifica- zione dovrebbe trovare un giusto equilibrio tra ambizioni e realismo. 2. 5. Il Comitato rileva il legame esistente fra l’impren- ditorialità e il piano d’azione messo a punto dalla BEI, la quale è destinata a svolgere un ruolo importante nel promuovere la crescita e gli investimenti soprattutto con riferimento alle PMI. Il Comitato intende sollecitare la BEI ad adottare un atteggiamento per cosı` dire più coraggioso e un’impostazione più mirata nei confronti dei progetti in grado di creare nuova occupazione e di migliorare la qualità degli impieghi, tenendo dovuto conto della loro attuabilità in termini commerciali. 2. 6. Non si potrà mai sottolineare a sufficienza l’importanza dell’istruzione e della formazione — ele- menti, questi, di cui si occupa la quarta linea d’azione sull’occupabilità — nonché di una maggiore qualificazio- ne della forza lavoro in Europa. Sia dal punto di vista macroeconomico della competitività e della capacità d’innovazione, sia nell’interesse dei singoli lavoratori, i C 19/110 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 1. 98 governi, le parti sociali e gli altri interlocutori socioeco- nomici interessati devono assolutamente compiere il massimo degli sforzi in questo senso. Il Comitato si unisce in particolare all’appello rivolto alle parti sociali di giungere ad accordi (quadro) in materia, ad esempio, di apprendistato e di condizioni per l’istruzione e la formazione permanente, sottolineando quanto sia essenziale coinvolgere le singole aziende e, ove opportu- no, le organizzazioni di categoria, ed incoraggiare l’impegno a livello decentrato. Il Comitato evidenzia al contempo l’importanza di rinnovare e adattare il sistema d’istruzione generale perché possa affrontare con succes- so tali sfide. Il Consiglio dei ministri dell’Istruzione potrebbe essere invitato ad approfondire le tematiche dell’occupabilità e dell’istruzione e formazione lungo tutto l’arco della vita. Sul tema dell’adattamento dell’organizzazione 2. 7. del lavoro, si menziona la possibilità di modificare i contratti d’assunzione e si sottolinea, a ragion veduta, che per garantire una maggiore flessibilità del mercato lavoro è essenziale offrire una maggiore e una del migliore sicurezza. In questo stesso contesto, occorre al più presto favorire la stipula di contratti quadro equilibrati fra le parti sociali ai diversi livelli, nonché l’avvio da parte della Commissione e degli Stati membri di iniziative volte ad adeguare e aggiornare la normativa soprattutto per quanto concerne i lavoratori in situazioni per cosı` dire anomale. Il Comitato è dell’avviso che la Commissione potrebbe elaborare un nuovo programma d’azione sociale in cui presentare le proprie iniziative avvalendosi degli strumenti contenuti nel Protocollo sulla politica sociale, che è adesso parte integrante del nuovo Trattato, e chiede alle parti sociali di svolgere pienamente il loro ruolo al riguardo. Sul tema delle pari opportunità, la Comunicazio- 2. 8. ne traccia un collegamento fra mercato del lavoro e istanze demografiche. Un potenziamento delle politiche volte a favorire la conciliazione tra lavoro e vita familiare puo` evidentemente fornire un impulso determinante ai fini di un aumento del tasso d’occupazione e rappresenta- re un passo decisivo verso l’abolizione di ogni forma di discriminazione legata al sesso. In questo contesto, il Comitato riprende quanto già espresso nel parere adottato nell’ottobre 1995 in merito all’orario di lavo- ro (1) in cui invitava a introdurre alternative equilibrate in materia di riduzione e riorganizzazione dell’orario di lavoro, che favorissero ad esempio la scelta volontaria di orari di lavoro differenziati soprattutto nei settori, (1) GU C 18 del 22. 1. 1996. Bruxelles, 30 ottobre 1997. negli impieghi e ai livelli contraddistinti da una lunga settimana lavorativa. Una maggiore differenziazione dell’orario di lavoro puo` al tempo stesso agevolare la conciliazione delle esigenze lavorative con quelle familiari, la ridistribuzione dell’occupazione e flessibilità dell’organizzazione del lavoro. Dagli Stati membri ci si possono attendere obiettivi più ambiziosi e più precisi in termini quantitativi per quanto concerne le condizioni che consentono di realizzare le pari opportunità, come ad esempio una maggior disponibilità di validi servizi di assistenza per l’infanzia. Infine è essenziale promuovere una varietà di scelte per le donne nel campo dell’istruzio- ne, al fine di migliorare le pari opportunità fra donne e uomini. 2. 9. Imposizione fiscale Nel precedente parere, il Comitato attribuiva grande importanza all’imposizione fiscale quale strumento per favorire la creazione di nuova occupazione e ridurre la percentuale di disoccupati. La Relazione comune fornisce numerosi esempi di misure adottate dagli Stati membri in materia fiscale, con particolare riferimento a quelle che favoriscono l’assunzione dei disoccupati meno qualificati e a quelle che utilizzano le prestazioni della previdenza sociale per creare «nuovi» posti di lavoro per tali categorie. Il Comitato intende sollecitare il Vertice a procedere ad una valutazione e stima di tali misure, ad esempio nominando un gruppo di esperti, e a formulare in tempi brevi proposte di un’impostazione più strutturata volta a ridurre i costi indiretti del lavoro, al fine di migliorare l’intensità occupazionale della crescita. 2. 10. Politica degli investimenti 2. 10. 1. Il Comitato sottolinea l’importanza di inco- raggiare gli investimenti nell’UE. Il Vertice dovrebbe sollecitare gli Stati membri a prendere tutte le misure necessarie a tal fine. Cio` non puo` che rafforzare la base economica e la fiducia, condizioni necessarie alla creazione di posti di lavoro. 2. 10. 2. Il Comitato ha sottolineato il ruolo della BEI ed è con grandi aspettative che guarda alla presentazione del suo programma d’azione speciale di Amsterdam. Il Comitato raccomanda alla BEI di coinvolgere le parti sociali, nonché altre organizzazioni interessate ed esperti del mercato del lavoro, nello sviluppo e nella valutazione di criteri quantitativi e qualitativi per gli investimenti ad alta intensità di manodopera. Il Comitato chiede di essere consultato sui futuri lavori in tale ambito. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: VERORDENING (EG) Nr. 2150/97 VAN DE COMMISSIE van 30 oktober 1997 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2153/97 af 30. oktober 1997 om fastsættelse af støtten for levering af risprodukter med oprindelse i Fællesskabet til Acorerne og Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply


title: ACP-EC Conventions of Lomé : Compilation of texts XX.


title: Reglamento (CE) nº 2199/97 del Consejo de 30 de octubre de 1997 que modifica el Reglamento (CE) nº 2201/96 por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los productos transformados a base de frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
food processing
fruit product
fruit vegetable
production quota
vegetable product


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2152/97 DELLA COMMISSIONE del 30 ottobre 1997 che fissa gli aiuti per la fornitura di prodotti nel settore del riso di origine comunitaria alle isole Canarie

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply


title: Regolamento (CE) n. 2138/97 della Commissione del 30 ottobre 1997 che stabilisce la delimitazione delle zone omogenee di produzione di olio d'oliva

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural production
crop yield
location of production
olive oil


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2152/97 af 30. oktober 1997 om fastsættelse af støtten for levering af risprodukter med oprindelse i Fællesskabet til De Kanariske Øer


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa"

eurovoc_concepts:
EU policy
continuing education
new technology
vocational retraining
vocational training

text: C 19/120 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 21. 1. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa” (98/C 19/31) Komissio päätti 12. toukokuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta kertomuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 17. lokakuuta 1997. Esittelijä oli José Rodrı´guez Garcı´a Caro. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. –30. lokakuuta 1997 pitämässään 349. täysistunnossa (lokakuun 30. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto saatavuutta 1. 1. Neuvosto antoi kesäkuussa 1993 täydennyskou- lutuksen suosituksen (93/404/ETY), jonka päätavoitteena oli helpottaa ja edistää vankkaan peruskoulutukseen perustuvaa, koko työelämän kestävää täydennyskoulutusta. koskevan Suositus rakentuu seuraavien kolmen peruste- 1. 2. kijän varaan: 1. 2. 1. Määritellään yleistavoite, jonka mukaan kaik- kien työntekijöiden tulee voida osallistua täydennyskou- lutukseen koko työelämään osallistumisensa ajan. 1. 2. 2. Määritellään viisitoista erityistavoitetta, joiden avulla yleistavoite on mahdollista saavuttaa ja joiden toteutus on jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolien vastuulla. Perustetaan yhteisötason seurantajärjestelmä, 1. 2. 3. jonka avulla tutkitaan koulutusmahdollisuuksien kehi- tystä ja suuntauksia sekä jäsenvaltioissa että yhteisöta- solla. Seurantajärjestelmä perustuu suosituksen mu- 1. 3. kaan seuraaviin tekijöihin: – jäsenvaltioiden raportit toteutetuista toimista; – työmarkkinaosapuolien välistä vuoropuhelua tukeva järjestelmä; – täydennyskoulutusmahdollisuuksia koskeva yhteisö- tason arviointikertomus. tajien sekä jäsenvaltioiden ja koko yhteisön kilpailu- kyvyn kannalta. – Kehitetään työmarkkinaosapuolten yhteinen strategia niiden välisen vuoropuhelun puitteissa täydennyskou- lutusmahdollisuuksien parantamiseksi yhteisö- ja jäsenvaltiotasolla luomalla rakenteita, joiden avulla strategia voidaan toteuttaa. – Työmarkkinaosapuolet ovat suosituksen kannalta sovelias kohderyhmä. – On tärkeää täydentää yritysten vastuulla olevaa täy- dennyskoulutusta tehokkailla julkisen ja yksityisen sektorin koulutustoimenpiteillä. – Kehitetään julkisia ja yksityisiä koulutuskeskuksia erityisesti riskiryhmien palauttamiseksi työmarkki- noille ESR:n varoista maksettavan tuen avulla. – Koulutusmahdollisuuksia haittaa avoimen tiedotuk- sen puute. – Kehitetään koulutusmahdollisuuksia pienyrityksissä ja kriisialoilla ja parannetaan niiden työntekijöitä koskevia täydennyskoulutusjärjestelmiä. – Komitea tukee komission aikomusta tutkia työmark- kinaosapuolien välisen vuoropuhelun puitteissa mah- dollisuuksia solmia kehyssopimuksia osallistumisesta yrityksissä tapahtuvaan koulutukseen. Suositusehdotuksesta pyydettiin talous- ja so- jonka täysistunto hyväksyi 1. 4. siaalikomitean lausunto, 25. maaliskuuta 1993 (1) enemmistön äänin. – Henkilökohtaisia koulutushankkeita varten myön- nettäviä koulutusvapaita tuetaan laimeasti. Komitean esittämät huomiot voidaan tiivistää 1. 5. seuraaviin keskeisiin kohtiin: – Komitea tukee ehdotusta, koska siinä painotetaan ammatillisen koulutuksen ja koulutusmahdollisuuk- sien merkitystä ennen muuta työntekijöiden, työnan- – Täydennyskoulutusta järjestettäessä ja rahoitettaessa tulisi ottaa huomioon ehdotukseen sisältymättömät täydennyskoulutuksen tavoitteet ja sisällöt. – Kehitetään uusia opetusmenetelmiä. (1) EYVL L 181, 23. 7. 1993, s. 37, ”Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1993, mahdollisuuksista saada täy- dennyskoulutusta”. – Luodaan eurooppalainen ammattikoulutuspassi, johon merkitään opintojaksot, ammattikokemus sekä suoritetut täydennyskoulutusjaksot. 21. 1. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 19/121 – Jäsenvaltioiden hallitusten raportit ovat tärkeitä. – On kiinnitettävä huomiota täydennyskoulutusta kos- ja yhteisötason tilastotietojen kevien jäsenvaltio- puutteeseen ja tarpeeseen. 1. 6. Nyt, neljä vuotta suosituksen julkaisemisen jälkeen, komissio on julkaissut ohjeellisen kertomuksen, johon sisältyy kolme päätavoitetta: – Arvioidaan jäsenvaltioissa saavutettu yleinen edistys. – Ehdotetaan saatujen raporttien perusteella uusia toi- mintalinjoja. – Komissio panee tyytyväisenä merkille, että koulutus- mahdollisuuksia kehitetään sekä jäsenvaltioiden poli- tiikan että työnantajien ja ammatillisten järjestöjen toimien avulla. – Jatkokoulutusta koskevien yhteisön kyselyjen kaltai- set keinot parantavat koulutusmahdollisuuksien tun- temusta. – On tärkeää kehittää tulevaisuudessa erilaisia indikaat- toreita. – Komissio pyrkii julkaisemaan raporttien tulokset niiden käytön maksimoimiseksi. – Viritetään keskustelu aihetta koskevista jatkotoi- mista. – Käytettyjen keinojen juridisesta luonteesta huolimatta on saavutettu kiinnostavia tuloksia. 2. Komission kertomus 2. 1. Komissio esittää yksityiskohtaisen kertomuk- sensa ensimmäisessä luvussa tiivistelmän neuvoston suosituksen erityistavoitteiden perusteella toteutetuista täydennyskoulutusmahdollisuuksia edistävistä toimista eri jäsenvaltioissa. Ensimmäisessä luvussa on myös selventävä tiivistelmä työmarkkinaosapuolten lausunnoista, jotka edustavat neuvoston suositusten soveltamista jäsenvaltioissa. 2. 2. Toisessa luvussa komissio tekee eri tietolähteisiin perustuvan tilanneanalyysin, joka paljastaa täydennys- koulutusmahdollisuuksien esteet koko unionissa ja jäsenvaltioissa, ja esittää tähän pohjautuvia tulevaisuu- dennäkymiä. 2. 3. Lopuksi kertomuksessa esitetään tiivistelmän- luonteisesti siinä tehtyjä päätelmiä, jotka perustuvat kertomuksessa sovellettuihin menetelmiin ja neuvoston suosituksen tavoitteisiin. Asiakirjan lopussa esitetään kolme perustoimintalinjaa, joilla pyritään rikastutta- maan keskustelua ja takaamaan alan yhteisötoiminnan jatkuvuus myös tulevaisuudessa. 2. 3. 1. sion päätelmät voidaan tiivistää seuraavasti: Kertomuksen menettelytapaa koskevat komis- – Kansallisten raporttien laatiminen on myönteistä. – Komissio aikoo tehdä ehdotuksia yhteisön toimien jatkamiseen tarvittavista välineistä. 2. 3. 2. teittäin seuraavat: Tavoitteita koskevat päätelmät ovat pääpiir- – Täydennyskoulutus määrää työntekijöiden ammatti- taidon kehittämismahdollisuudet ja siten yrityksen kilpailukyvyn ja työllistämisasteen. – Koulutusmahdollisuuksissa on valtavia eroja. Mah- dollisuuksen lisäämistä on tuettava. – Nämä erot asettavat työntekijät hyvin eriarvoiseen asemaan, mikä voi tulevaisuudessa vaikuttaa heidän työnsaantiinsa. – Täydennyskoulutusmahdollisuudet ovat keskeinen osa elinikäisen oppimisen yleistavoitetta. – Tämä on otettu erityisen hyvin huomioon niissä jäsenvaltioissa, joissa koulutusmahdollisuudet ovat muutenkin hyvät, mikä saattaa kasvattaa jäsenvaltioi- den välisiä eroja. Rakennerahastojen ohjelmoinnissa tähän tulisi kiinnittää huomiota ja pyrkiä tasoitta- maan eroja. – Täydennyskoulutusmahdollisuuksien ja -keinojen vaihtelevuus vaikeuttaa niiden saatavuutta. – Komissio panee tyytyväisenä merkille aloitteet, joiden avulla työntekijät voivat arvioida ammattitaitoaan. – Työmarkkinaosapuolten osallistuminen on tärkeää. – On edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia saada kou- lutusta ja hankkia uusia taitoja koko elämän ajan. – Kaksinkertaista myönteisenä. raportointimenettelyä pidetään 2. 3. 3. Seurannan suuntaviivat, jotka kertomuksessa C 19/122 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 21. 1. 98 esitetään yhteisön tulevasta toiminnasta käytävän kes- kustelun pohjaksi, ovat lyhyesti seuraavat: – Luodaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa yh- teisön tasolle yhteiset edellytykset koulutusmahdolli- suuksien tukemiseksi. – Parannetaan raporttien laatimista sopimalla yhteisistä perusteista, jotka mahdollistavat ajan mittaan verta- ilevan arvioinnin. Toimissa käytetään hyväksi kaikkia yhteisötason nykyisiä mahdollisuuksia. – Tuetaan nopeasti eteneviä tulevaisuudensuuntauksia, jotka edistävät täydennyskoulutusmahdollisuuksia yhteiskunnan käyttöön tarjoutuvien uusien välineiden avulla. 3. Huomiot 3. 1. Yleistä 3. 1. 1. Komitea korostaa tarvetta tukea politiikkaa, joka edistää niin yritysten kuin kansalaistenkin kannalta tarpeellista tavoitetta lisätä kaikkien työntekijöiden osallistumista täydennyskoulutukseen koko heidän työelämänsä ajan. 3. 1. 2. Tämä periaate, joka on jäsenvaltioiden perus- tuslakien kansalaisille turvaamien yhtäläisten oikeuk- sien mukainen, tulee taata, ja siihen tulee erityisesti kiinnittää huomiota. Se on ollut ja sen tulee vastedeskin olla keskeinen periaate, jonka varaan kaikki tämän kertomuksen julkaisemisen jälkeen ehdotettavat aloit- teet rakentuvat. Komitea on samaa mieltä siitä, että on syytä 3. 1. 3. käyttää arviointivälineitä mahdollisimman tarkan kuvan saamiseksi tilanteesta huolimatta asiaan useimmi- ten liittyvistä vaikeuksista. Tässä yhteydessä komitea ilmaisee tyytyväisyytensä lopullisen kertomuksen laatimisessa käytettyyn mene- telmään. Erilaisten, välillä vastakkaistenkin mutta aina koulutusmahdollisuuksien parantamiseen tähtäävien näkökulmien esittäminen rikastuttaa menetelmävalikoi- maa ja tarjoaa laajan kuvan suosituksen toteuttamisessa saavutetuista tuloksista. laajaan yksimielisyyteen, jos täydelliseen ei ole mahdolli- suuksia, jotta jäsenvaltioissa ja yhteisössä vallitsevasta tilanteesta saadaan mahdollisimman totuudenmukainen kuva. Komitea tukee aloitteita, joilla pyritään yhdenmukaista- maan jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten raport- tien laatimista koskevia perusteita. Tällainen yhdenmu- kaistaminen ei loukkaa jäsenvaltioiden toimintaoikeuk- sia vaan myötävaikuttaa yhtenäisten muuttujien avulla koulutusmahdollisuuksien entistä parempaan ymmärtä- miseen kaikissa unionin jäsenvaltioissa. 3. 1. 5. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittä- miskeskuksella (Cedefop) on paljon arvokasta kokemus- ta komission avustamisesta ammatillisen perus- ja täy- dennyskoulutuksen edistämisessä ja kehittämisessä yh- teisötasolla. TSK ihmetteleekin, miksei kertomuksessa viitata kes- kuksen panoksiin ammattikoulutuksen kehittämisessä. Komitea katsoo, että komission tulisi ottaa Cedefopin toiminta huomioon täydennyskoulutusmahdollisuuksia parantavana lisätekijänä. Yritysten on mukauduttava niihin kohdistuviin 3. 1. 6. vaatimuksiin. Tämän vuoksi työntekijöiden on välttä- mätöntä sovittaa ammattipätevyytensä kysynnän ja tarjonnan jatkuvasti lisääntyvään vuorovaikutukseen markkinataloudessa. Kilpailukyky edellyttää yhteisiä ponnistuksia niin yrityksiltä kuin työntekijöiltäkin. Heidän tulee hankkia tarvittavat taidot pystyäkseen vastaamaan kilpailukyvyn parantamisen haasteeseen. Tässä mielessä koulutukseen pääsy on ensisijainen tavoite, johon työnantajien ja työntekijöiden tulee päättäväisesti pyrkiä. Jälkeen jääminen eli ammattitai- don kehittämisen laiminlyöminen voi merkitä työnteki- jöille vakavaa haittaa heidän tulevan urakehityksensä kannalta. Työnantajien ja työntekijöiden on kannettava 3. 1. 7. yhteinen vastuu täydennyskoulutuksesta. Tässä yhtey- dessä työnantajien on luotava työntekijöiden koulutuk- selle suotuisa ympäristö, ja työntekijöiden on puolestaan henkilökohtaisesti ymmärrettävä, että heidän uudelleen- koulutuksensa on välttämätöntä. Koulutukseen pakot- tamisesta ei ole hyötyä, elleivät osanottajat ole vakuuttu- neita koulutuksen hyödyllisyydestä. 3. 1. 4. Komitea katsoo kuitenkin, ettei vielä ole kehi- tetty ihanteellista järjestelmää täydennyskoulutusmah- dollisuuksien kehityssuuntauksia koskevien jäsenval- tioiden ja työmarkkinaosapuolien raporttien laatimisek- si. Sen vuoksi tulee pyrkiä ainakin mahdollisimman Tämän vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä täyden- nyskoulutusmahdollisuuksia jatkuvasti kehittävien toi- mien tukemista. Näin vältetään sellainen järjenvastainen tilanne, että koulutusmahdollisuuksia tuetaan mutta kukaan ei usko, että koulutuksella olisi vaikutuksia ammattipätevyyden parantamiseen. 21. 1. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 19/123 3. 1. 8. Näinä aikoina, jolloin työttömyys piinaa suurta osaa unionin väestöstä, koulutus ja koko työelämän kestävä täydennyskoulutus ovat henkilökohtaisen päte- vöitymisen välttämättömiä osatekijöitä, joiden avulla työntekijät voivat hankkia ne taidot, joita kilpailuyhteis- kunta edellyttää työmarkkinoille pyrkiviltä. Ei tule unohtaa, että työnsaanti- ja uralla etenemismahdollisuu- det ovat suorassa yhteydessä työntekijöiden koulutusta- soon. Tämän vuoksi työmarkkinaosapuolien, jäsenval- tioiden ja komission tulee edistää elinikäisiä täydennys- koulutusmahdollisuuksia. Yhtenäisten raportointiperusteiden laatiminen voisi lisätä koulutusmahdollisuuksia koskevien työmarkkina- osapuolien lausuntojen objektiivisuutta jäsenvaltioissa ja unionissa. 3. 2. 4. Komitea on eri mieltä kertomuksen kohdas- ta 1. 3. Työmarkkinaosapuolilla on usein toisistaan poikkeavia kantoja, jotka johtuvat niiden edustamien ryhmien etujen oikeutetusta puolustamisesta. Komitean mielestä kertomuksessa esitettyjä osapuolien tiivistettyjä näkemyksiä ei voida pitää kokonaisuudessaan erilaisina. 3. 2. Erityistä Hyvä osoitus tästä ovat seuraavat samansuuntaiset näkemykset, jotka kertomuksessa esitetään erikseen: 3. 2. 1. Komitea kannattaa komission kertomuksen toimintalinjassa nro 1 esitettyä yhteisön tavoitetta. Se suhtautuu kuitenkin varauksellisesti yhteisten edellytys- ten luomiseen koulutusmahdollisuuksien tukemiseksi. Naisten ja miesten tasavertaiset mahdollisuudet päästä koulutukseen vaativat kuitenkin vielä erityispanos- tuksia. Työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen yh- teistoimintaan on välttämätöntä, jotta itse tavoitteen ja ehdotetun toimen välillä saavutetaan tasapaino. 3. 2. 2. Kansalliset raportit antavat kuvan tilanteesta kussakin jäsenvaltiossa. Kansallisissa raporteissa esi- tellään – komission kertomuksen mukaan – neuvoston suosituksen erityistavoitteiden mukaisia toteutettuja toi- mia, mutta jätetään mainitsematta muilla toiminta- alueilla mahdollisesti esiintyvät puutteet. Emme saa tyytyä vain saavutuksien luettelemiseen, vaan jäsenvaltiot olisi saatava sitoutumaan kaikin voimin suosituksen lopullisen tavoitteen saavuttamiseen. 3. 2. 3. Tämän johtopäätöksen mukaisesti komissio on kertomuksessaan kiinnittänyt erityistä huomiota työmarkkinaosapuolten raporteissaan ottamiin kan- toihin. Komissio esittää työmarkkinaosapuolien erilaiset näke- mykset täydennyskoulutusmahdollisuuksien kehityk- sestä niihin kuitenkaan yhtymättä: EAY:n mielestä mitään todellista edistymistä ei ole tapahtunut, kun taas UNICEn mielestä kehitys on ollut huomattavaa. Työmarkkinaosapuolien tulee olla arvioissaan itsekriit- tisiä, mutta on selvää, että molemmat osapuolet katsovat väkisinkin asioita omasta tarkkailijan – tai mikä tärkeintä: toimijan – näkökulmastaan. a) Molemmat osapuolet korostavat, että suosituksen vaikutus ja tuntemus ovat olleet varsin rajallisia, koska siitä ei ole riittävästi tietoa jäsenvaltioissa. Komitea katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden tulisi tehostaa toimintaansa tässä suhteessa. b) Työmarkkinaosapuolet ovat yhtä mieltä myös pk- yritysten ja teollisen rakennemuutoksen vuoksi vai- keuksiin joutuneiden yritysten kannuste- ja tukijär- jestelmien myönteisestä kehityksestä. Jäsenvaltioi- den panostuksille annetaan tunnustus. Komitea toi- voo silti, että näiden alojen toimia syvennetään edelleen. c) Molemmat osapuolet ilmaisevat samoin huolensa puutteellisesti koulutettujen työntekijöiden koulu- tuksesta ja asiassa saavutetun edistyksen vähäisyy- destä. Tarvitaan jäsenvaltioiden mahdollisimman suurta tukea, jotta kansalaiset olisivat mahdollisuuk- sistaan ja pätevyydeltään tasavertaisia ja heillä olisi työmarkkinoille siirtyessään tarvittavat perustiedot. Tämä tulee asettaa etusijalle, jotta estetään koulutet- tujen ja puutteellisesti koulutettujen välisen kuilun leveneminen: koulutetuilla on muutenkin hyvät täy- dennyskoulutusmahdollisuudet, ja vähän koulutet- tujen tilanne vaikeuttaa suunnattomasti heidän päte- vöitymistään. d) Lopuksi mainittakoon, että työmarkkinaosapuolet kiinnittävät erityistä huomiota työttömiin nuoriin. Työnantajat ymmärtävät, että heidän tulee tehdä yhteistyötä tälle väestöryhmälle koulutusta tarjo- avien tahojen kanssa, jotta opetettavat taidot vastai- sivat työmarkkinoiden tarpeita. 3. 2. 5. Edellisten kohtien päätelmien mukaisesti on syytä mainita täydennyskoulutusta koskevassa yhteisön kyselyssä saadut tiedot. Muilla aloilla viime aikoina tehtyjen kyselyjen tuotta- mien yllätysten perusteella on viisainta olla ottamatta C 19/124 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 21. 1. 98 vertailukohdaksi järjestelmiä, jotka perustuvat sellaisiin vapaaehtoisesti annettuihin tietoihin, joiden tueksi ei esitetä todisteita. Komitea pitää kertomuksen kohdassa 2. 1 esitettyjä väitteitä liian rajoittavina, sillä ne perustuvat pääosin kyselystä saatuihin tietoihin. 3. 2. 6. Komitea ei halua kyseenalaistaa kertomuksen tuloksia vaan korostaa tarvetta löytää indikaattoreita kertomuksen kohdan 3. 1 kuudennen luetelmakohdan mukaisesti. Tarvitaan luotettavia välineitä, joiden avulla jäsenvaltiot ja komissio voivat seurata täydennyskoulu- tusmahdollisuuksien kehitystä ja jotka tarjoavat mah- dollisimman objektiivista tietoa. 3. 2. 7. Komissio pitää kansallisten raporttien tuloksia lupaavana perustana. TSK myöntää, että näin saattaa olla yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla, ei koko unionin. Tulevissa toimissa suurimmat ponnistukset tulee kes- kittää huonoimmassa asemassa oleviin. Suosituksen lähtökohtana vaikuttaa olleen näkemys, jonka mukaan tietoisuus ongelmasta ja aloitteet sen ratkaisemiseksi vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Sen vuoksi etusijalle tulee asettaa unionin sisällä vallitsevia eroja tasoittavat toimet alkaen koulutusmahdollisuuksien yhtenäistämi- sestä eri jäsenvaltioissa. Aloitteita tulee toteuttaa ensisi- jaisesti niissä valtioissa, jotka ovat kauimpana yhteisön keskitasosta. 3. 2. 8. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittämään solidaarisuuden ja oikeudenmukaisuuden suurimmat yksinkertaisten periaatteiden mukaisesti Bryssel, 30. lokakuuta 1997. ponnistukset niihin, joilla on suurimpia ammattipäte- vyysongelmia, ts. työttömiin nuoriin, pitkäaikaistyöttö- miin, yli 40-vuotiaisiin työttömiin, puutteellisesti koulu- tettuihin työntekijöihin jne. Kuten muillakin elämäna- loilla, parhaat koulutusmahdollisuudet on niillä, jotka toistuvasti ja jatkuvasti pääsevät kouluttautumaan, ja kasvattavat näin jatkuvasti eroa niihin, joille se heidän ammatillisen tilanteensa vuoksi on vaikeampaa. 3. 2. 9. Komitea haluaa korostaa peruskoulutuksen merkitystä. Nuorten saama koulutus tulee mukauttaa niihin vaatimuksiin, joita he kohtaavat yhteiskunnassa yleensä ja erityisesti siirtyessään työelämään. Opetuksen sisältöä tulee aina kehittää niin, että se antaa oppilaille työmarkkinoiden kovassa kilpailussa tarvittavat taidot. Juuri tässä piilee elinikäisen koulutuksen merkitys, ja komitea tukee tarmokkaasti kaikkia sitä edistäviä aloitteita. Tästä näkökulmasta katsottuna työmarkkinaosapuolet saavat tärkeän ja alan tulevaa politiikkaa määräävän osan, sillä kaikki työntekijöiden täydennyskoulutusta koskevat aloitteet tarvitsevat onnistuakseen osapuolien aktiivista osallistumista. 3. 2. 10. Lopuksi TSK haluaa korostaa institutionaalis- ten toimijoiden roolia asiassa. Komitea katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden tulee vastata prosessin normatiivisista puitteista, mutta kehottaa myös kasvat- tamaan työmarkkinaosapuolien vastuualuetta prosessin tavoitteiden aktiivisina käytännön toteuttajina. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Regolamento (CE) n. 2200/97 del Consiglio del 30 ottobre 1997 relativo al risanamento della produzione comunitaria di mele, pere, pesche e pesche noce


title: Rådets forordning (EF) nr. 2200/97 af 30. oktober 1997 om sanering af EF-produktionen af æbler, pærer, ferskner og nektariner


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2199/97 tat-30 ta’ Ottubru 1997 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2201/96 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq fi prodotti ta’ frott u ħxejjex ipproċessati

text: 72 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 22 31997R2199 6. 11. 1997 li IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 303/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 2199/97 tat-30 ta’ Ottubru 1997 jemenda r-Regolament (KE) Nru 2201/96 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-swieq fi prodotti ta’ frott u ħxejjex ipproċessati IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA Wara li kkunsidra t-Trattat li jwaqqaf il-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (3), Billi l-Anness III li jinsab mar-Regolament (KE) Nru 2201/96 (4) jalloka t-tadam frisk minn Stat Membru u grupp tal-prodott għas-snin tal-marketing 1997/98 u 1998/99; billi, fil-każ ta’ Franza, biex taġġusta l-kwota tagħha ta’ tadam sħiħ imqaxxar fil-laned u l-kwota tagħha ta’ prodotti oħra li huma meħtieġa għall- industrija ta’ l-ipproċessar tagħha, l-kwota għat-tadam sħiħ imqaxxar fil-laned għandha titnaqqas bi 15000 tunnellata metrika u l-kwota għal prodotti oħra għandha tiżdied bl-istess ammont; billi l-kwantitajiet totali għal dawn iż-żewġ gruppi ta’ prodotti kif stipulati fl-Artikolu 6(2) tar-Regolament għandħom jiġu aġġustati bħala riżultat, ADOTTAT DAN IL-REGOLAMENT: Artikolu 1 Ir-Regolament (KE) Nru 2201/96 huwa hawnhekk emendat kif ġej: 1. It-tieni u it-tielet inċiżi tat-tieni subparagarfu ta’ l-Artikolu 6(2) għandhom jiġu sostitwiti bi: “— tadam mqaxxar sħiħ mqiegħed fil-laned: 1 321 119 tunnellata — prodotti oħra: 929 890 tunnellata. ” 2. L-Anness III għandu jiġi sostitwit b’dan li ġej: “L-ANNESS III L-Allokazzjoni ta’ tadam frisk minn Stat Membru skond il-grupp tal-prodott għas-snin tal- marketing 1997/1998 u 1998/1999 Stat Membru Tadam konċentrat Tadam sħiħ imqaxxar fil-laned Prodotti oħra Total (tunellati) Franza Il-Greċja L-Italja Spanja Il-Portugall 278 691 999 415 36 113 17 355 1 758 499 1090 462 664 056 884 592 166 609 10 580 54 804 32 161 622 824 175 799 44 302 369 608 1 048 931 3 471 785 1 006 464 939 474 Total 4 585 253 1 321 119 929 890 6 836 262” (1) ĠU C 266, tat-3. 9. 1997, p. 17. (2) Opinjoni mogħtija fit-22 ta’ Ottubru 1997 (għadha mhux ippublikata fil-Ġurnal Uffiċjali). (3) Opinjoni mogħtija fid-29 ta’ Ottubru 1997 (għadha mhux ippublikata fil-Ġurnal Uffiċjali). (4) ĠU L 297, tal-21. 11. 1996, p. 29. 03/Vol. 22 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 73 Dan ir-Regolament għandu jidħol Komunitajiet Ewropej. Għandu japplika mill-15 ta’ Ġunju 1997. fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal- Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, it-30 ta’ Ottubru 1997. Għall-Kunsill Il-President F. BODEN


title: Tratados consolidados : Tratado da União Europeia: Tratado que institui a Comunidade Europeia.

eurovoc_concepts:
European integration
Treaty on European Union