title: WRITTEN QUESTION No. 3463/97 by Rijk van DAM to the Commission. Access to French inland waterways

eurovoc_concepts:
France
freedom of navigation
freight rate
inland waterway shipping
inland waterway transport
maritime cabotage
restriction on competition

text: C 174/62 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 8. 6. 98 (98/C 174/103) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3462/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Ispran YTK Olen kuullut, etta¤ Englannissa on perustettu yritys, jonka toinen kotipaikka sijaitsee Rancon kaupungissa la¤hella¤ Ispran YTK:ta. Ta¤ma¤n yrityksen tehta¤va¤na¤ olisi rekrytoida tyo¤ntekijo¤ita¤, jotka tyo¤skentelisiva¤t YTK:ssa. Ovatko na¤ma¤ ha¤mmenta¤va¤t tiedot tosia? Komission ja¤senen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 1998) Lombardiassa ja erityisesti Varesen maakunnassa on aina ollut tiuha pienten ja keskisuurten yritysten verkosto. Na¤ma¤ pk-yritykset voivat osallistua komission ja¤rjesta¤miin tarjouskilpailuihin, jos ne ta¤ytta¤va¤t kilpailuvaatimuk- set. Siina¤ tapauksessa, etta¤ niiden kanssa tehda¤a¤n sopimus, niiden on suoriuduttava tehta¤vista¤ omalla vastuullaan ja omalla henkilo¤sto¤lla¤a¤n. Mainitunlainen Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa perustettu yritys, jolla on toimipaikka Rancossa, on olemassa. Ylipa¤a¤ta¤a¤n on syyta¤ huomata, etta¤ Pohjois-Italiassa toimii yha¤ enemma¤n muiden ja¤senvaltioiden yrityksia¤. Kyseisen tai minka¤a¤n muunkaan yrityksen kanssa ei kuitenkaan ole tehty minka¤a¤nlaista sopimusta henkilo¤sto¤n rekrytoimisesta Yhteiselle tutkimuskeskukselle (YTK). (98/C 174/104) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Rijk van Dam (I-EDN) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Pa¤a¤sy Ranskan sisa¤vesille 1. 30. syyskuuta 1997 ilmestyneessa¤ vesiliikennetta¤ ka¤sitteleva¤ssa¤ lehdessa¤ olleen uutisen mukaan ulkomaalais- ilta laivureilta esteta¤a¤n pa¤a¤sy sisa¤vesille heida¤n matkustaessaan Ranskan sisa¤lla¤. Erityisesti Etela¤-Ranskassa kuuluu kabotaasiliikenteen harjoittaminen olevan la¤hes mahdotonta. Lisa¤ksi Ranskan rahtimarkkinoilla kielta¤ydyta¤a¤n ja¤rjestelma¤llisesti rahtaamasta ulkomaalaisia laivoja Ranskan sisa¤isia¤ kuljetuksia varten. Voiko komissio varmistaa na¤iden tietojen paikkansapita¤vyyden? 2. Jos tiedot pita¤va¤t paikkansa, mita¤ toimenpiteita¤ komissio aikoo toteuttaa ta¤ma¤n vapaiden markkinoiden periaatteeseen ja erityisesti kabotaasi-asetukseen kohdistuvan rikkomuksen osalta? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Komissio on tietoinen siita¤, etta¤ on esitetty va¤itteita¤ muiden kuin ranskalaisten proomunomistajien syrjimisesta¤ Ranskan sisa¤vesiliikenteen vuoroja¤rjestelma¤ssa¤. Ta¤ma¤ntyyppinen syrjinta¤ olisi selkea¤sti yhteiso¤n oikeuden vastaista ja rikkoisi erityisesti muita kuin ja¤senvaltiosta olevia liikenteenharjoittajia koskevista edellytyksista¤ saada harjoittaa siella¤ sisa¤vesiva¤ylien tavara- tai henkilo¤liikennetta¤ 16. joulukuuta 1991 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3921/91 (1) vastaan. Komissio on ottanut yhteytta¤ Ranskan viranomaisiin saadakseen selville, onko alalla todella tapahtunut syrjinta¤a¤. (1) EYVL L 373, 31. 12. 1991


title: VERORDENING (EG) Nr. 2157/97 VAN DE COMMISSIE van 31 oktober 1997 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3471/97 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Agenda 2000: Spanje en Polen in het kader van het Cohesiefonds

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Commission
Poland
Spain
accession to the European Union
coordination of aid
economic and social cohesion
eligibility criteria
enlargement of the Union
gross national product

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/13 Hoewel hieruit zou kunnen worden opgemaakt dat de lidstaten met grote tekortkomingen op het gebied van de infrastructuur en de perifere regio(cid:146)s qua omvang dezelfde steun zullen blijven ontvangen als thans teneinde zich aan te passen aan de ontwikkelingsniveaus van de meer centraal gelegen lidstaten, zijn andere interpretaties niet uitgesloten. Wat zal het aandeel van Hongarije in het Cohesiefonds zijn wanneer het in 2003 deel uitmaakt van de Europese Unie, rekening houdend met de huidige macro-economische vooruitzichten van dit land en van de lidstaten van de Europese Unie? (98/C 187/19) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3470/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (31 oktober 1997) Betreft: Agenda 2000: Polen en het Cohesiefonds In Agenda 2000, die op 15 juli 1997 door de Commissie is ingediend (COM(97)2000 def. ), wordt voorgesteld het Cohesiefonds in zijn huidige vorm te handhaven. Daarmee wordt opnieuw bevestigd dat dit fonds het instrument bij uitstek zal blijven om de minst welvarende landen te helpen met de voortzetting van hun proces van economisch herstel en convergentie. Maar tegelijkertijd wordt erop gewezen dat het Cohesiefonds een instrument van groot belang is voor de toekomstige lidstaten die op dit punt een bijzonder grote behoefte hebben aan investeringen. Er is voorzien in een tussentijdse herziening van de subsidiabiliteit (halverwege de rit, d. w. z. in 2003) op basis van het criterium van een BNP per hoofd van de bevolking dat minder bedraagt dan 90 % van het communautair gemiddelde. Hoewel hieruit zou kunnen worden opgemaakt dat de lidstaten met grote tekortkomingen op het gebied van de infrastructuur en de perifere regio(cid:146)s qua omvang dezelfde steun zullen blijven ontvangen als thans teneinde zich aan te passen aan de ontwikkelingsniveaus van de meer centraal gelegen lidstaten, zijn andere interpretaties niet uitgesloten. Wat zal het aandeel van Polen in het Cohesiefonds zijn wanneer het in 2003 deel uitmaakt van de Europese Unie, rekening houdend met de huidige macro-economische vooruitzichten van dit land en van de lidstaten van de Europese Unie? (98/C 187/20) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3471/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (31 oktober 1997) Betreft: Agenda 2000: Spanje en Polen in het kader van het Cohesiefonds In Agenda 2000, die op 15 juli 1997 door de Commissie is ingediend (COM(97)2000 def. ), wordt voorgesteld het Cohesiefonds in zijn huidige vorm te handhaven. Daarmee wordt opnieuw bevestigd dat dit fonds het instrument bij uitstek zal blijven om de minst welvarende landen te helpen met de voortzetting van hun proces van economisch herstel en convergentie. Maar tegelijkertijd wordt erop gewezen dat het Cohesiefonds een instrument van groot belang is voor de toekomstige lidstaten die op dit punt een bijzonder grote behoefte hebben aan investeringen. Er is voorzien in een tussentijdse herziening van de subsidiabiliteit (halverwege de rit, d. w. z. in 2003) op basis van het criterium van een BNP per hoofd van de bevolking dat minder bedraagt dan 90 % van het communautair gemiddelde. Hoewel hieruit zou kunnen worden opgemaakt dat de lidstaten met grote tekortkomingen op het gebied van de infrastructuur en de perifere regio(cid:146)s qua omvang dezelfde steun zullen blijven ontvangen als thans teneinde zich aan te passen aan de ontwikkelingsniveaus van de meer centraal gelegen lidstaten, zijn andere interpretaties niet uitgesloten. Wat zal het aandeel van Spanje in het Cohesiefonds zijn wanneer Polen in 2003 deel uitmaakt van de Europese Unie, rekening houdend met de huidige macro-economische vooruitzichten van dit land, van Spanje en van de overige lidstaten die thans deel uitmaken van de Europese Unie?


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2157/97 af 31. oktober 1997 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3452/97 von Edith MÜLLER an die Kommission. Ökologischer Landbau in Asturien

eurovoc_concepts:
Principality of Asturias
agricultural product
application of EU law
autonomous community
complaint to the Commission
exchange of information
food inspection
national implementing measure
organic farming
supervisory power

text: C 158/116 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 (98/C 158/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3445/97 von Jean-Antoine Giansily (UPE) an die Kommission (27. Oktober 1997) Betrifft: Verwendung der Mittel (cid:132)Informationsrelais(cid:147) In Artikel B3-301 (cid:132)Informationsrelais(cid:147) des Haushaltsplans der Europa¤ischen Union sind Mittel in betra¤chtlicher Ho¤he eingesetzt, die u. a. fu¤r (cid:132)die Finanzierung der Internationalen Fo¤deration der Europaha¤user(cid:147) bestimmt sind. Fu¤r das Haushaltsjahr 1997 belaufen sich diese Mittel auf 1. 700. 000 Ecu. Kann die Kommission angeben, ob sie mittels dieser Haushaltslinie dem Europahaus in Paris (35, rue des Francs Bourgeois › Paris 4e‘me) Mittel zugewiesen hat bzw. zuweist, und wenn ja, welche Betra¤ge das Europahaus in Paris fu¤r die Haushaltsjahre 1993, 1994, 1995 und 1996 erhalten hat? Im u¤brigen hei(cid:223)t es in den Erla¤uterungen zu diesem Artikel: (cid:132)Eine Mitteilung der Kommission u¤ber die Berichte der (in finanzieller Hinsicht) Hauptbegu¤nstigten dieser Aktion u¤ber die Auswirkungen ihrer Ta¤tigkeiten auf Information und Sensibilisierung der Bu¤rger in bezug auf europa¤ische Fragen wird der Haushaltsbeho¤rde vorgelegt. (cid:147) Kann die Kommission in diesem Zusammenhang mitteilen, ob sie vom Europahaus in Paris explizite Berichte u¤ber seine Ta¤tigkeiten erhalten hat, und ob diese Berichte ihrer Ansicht nach mit dem gemeinschaftlichen Interesse der so finanzierten Aktionen wie beispielsweise der ku¤rzlich durchgefu¤hrten Aufkla¤rungskampagne fu¤r die breite O¤ ffentlichkeit u¤ber den U¤ bergang zur einheitlichen Wa¤hrung in Einklang stehen? Kann die Kommission u¤berdies eine Mitteilung u¤ber diese Berichte der vorstehend genannten Einrichtung vorlegen? Antwort von Herrn Oreja im Namen der Kommission (1. Dezember 1997) Da das Europahaus in Paris nicht Mitglied der Internationalen Fo¤deration der Europaha¤user ist, erha¤lt es keine Zuschu¤sse aus der Haushaltslinie B3-301 (cid:132)Informationsrelais(cid:147). Es ist somit nicht verpflichtet, der Kommission u¤ber seine Ta¤tigkeiten Bericht zu erstatten. (98/C 158/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3452/97 von Edith Mu¤ ller (V) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: O¤ kologischer Landbau in Asturien › In Anbetracht der Tatsache, da(cid:223): die Verordnung EWG Nr. 2092/91 (1) vom 24. Juni 1991 u¤ber den o¤kologischen Landbau und die entsprechende Kennzeichnung der landwirtschaftlichen Erzeugnisse und Lebensmittel eine neunmonatige Frist festsetzt, wa¤hrend der die Mitgliedstaaten die Kontroll- und Genehmigungssysteme fu¤r die o¤kologische Landwirtschaft schaffen mu¤ssen; › das Ministerium fu¤r Landwirtschaft, Fischerei und Erna¤hrung mit eineinhalb Jahren Verspa¤tung gegenu¤ber der von der EU festgelegten Frist am 22. Oktober 1993 die Ko¤nigliche Verordnung 1852/1993 vero¤ffentlichte, derzufolge (Artikel 5) (cid:132)es Sache der zusta¤ndigen Organe der autonomen Gemeinschaften ist, eine zusta¤ndige Beho¤rde und Kontrollbeho¤rden zu benennen, und gegebenenfalls privatrechtliche Kontrol- leinrichtungen zu bevollma¤chtigen und zu u¤berwachen(cid:147); › nur drei Jahre spa¤ter (Verordnung 67/96, vero¤ffentlicht am 13. November 1996) das regionale Landwirt- schaftsministerium der Region Asturien die entsprechenden Bestimmungen erla¤(cid:223)t, die sich aus der Verordnung EWG Nr. 2092/91 und aus der Ko¤niglichen Verordnung 1852/1993 ergeben, indem das regionale Landwirtschaftsministerium als zusta¤ndige Beho¤rde in Asturien benannt wird und der (cid:132)Rat fu¤r o¤kologischen Landbau der Region Asturien(cid:147) geschaffen und mit sehr weitreichenden Befugnissen ausgestattet wird, zu denen u. a. die Fo¤rderung des Verbrauchs und der Verbreitung von o¤kologischen landwirtschaftlichen Produkten sowie die Kontrolle, Fo¤rderung, Produktion und Beratung im Bereich des o¤kologischen Landbaus za¤hlen;


title: 97/751/CE: Decisión de la Comisión de 31 de octubre de 1997 relativa a una reglamentación técnica común para los requisitos de conexión relativos a la interfaz de equipo terminal para la conexión a las líneas arrendadas digitales de 140 Mbit/s estructuradas y sin estructurar (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
electronic component
harmonisation of standards
peripheral
technical regulations
telecommunications

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3465/97 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Agenda 2000: Spanien und die Tschechische Republik im Kohäsionsfonds

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Czechia
European Commission
Spain
accession to the European Union
coordination of aid
economic and social cohesion
eligibility criteria
enlargement of the Union
gross national product

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/11 Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (20. Januar 1998) Aus den Statistiken der Kommission geht hervor, da(cid:223) es zwischen den verschiedenen Dienstorten keine grundlegenden Unterschiede in der Ha¤ufigkeit gibt, mit der das Personal Beschwerden gema¤(cid:223) Artikel 90 des Statuts einlegt oder das Gericht erster Instanz anruft. Es ist leicht nachzuvollziehen, da(cid:223) in Ispra zumeist italienisches Personal von diesen Mo¤glichkeiten Gebrauch macht, da die italienische Nationalita¤t dort sta¤rker vertreten ist als andere. (98/C 187/14) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3465/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: Agenda 2000: Spanien und die Tschechische Republik im Koha¤sionsfonds Die von der Kommission am 15. Juli 1997 vorgelegte Agenda 2000 (KOM(97) 2000 endg. ) schla¤gt vor, den Koha¤sionsfonds in seiner derzeitigen Form zu erhalten, und bekra¤ftigt somit, da(cid:223) dieser Fonds weiterhin das Instrument par excellence sein soll, um den weniger wohlhabenden La¤ndern zu helfen, ihre Prozesse der wirtschaftlichen Sanierung und Konvergenz fortzusetzen. Doch gleichzeitig besteht man darauf, da(cid:223) der Koha¤sionsfonds ein Instrument von gro(cid:223)er Bedeutung fu¤r die ku¤nftigen Mitgliedstaaten sein soll, deren Investitionsbedarf in diesem Zusammenhang besonders hoch ist, wobei eine Halbzeitrevision der Subventions- politik (im Jahre 2003) gema¤(cid:223) dem Kriterium eines Pro-Kopf-BSP unterhalb von 90% des Gemeinschaftsdurch- schnitts vorgesehen ist. Obwohl diese Worte anscheinend sinngema¤(cid:223) besagen sollen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten mit gro(cid:223)en Infrastruktur- ma¤ngeln, die Randgebiete, weiterhin auf dem selben Stand wie heute diese so wichtigen Beihilfen bekommen werden, um sich an das Entwicklungsniveau der zentraler gelegenen Mitgliedstaaten anzuna¤hern, schlie(cid:223)t dies andere Interpretationen nicht aus. Welchen Anteil am Koha¤sionsfonds ha¤tte Spanien, wenn man davon ausgeht, da(cid:223) im Jahre 2003 die Tschechische Republik der Europa¤ischen Union angeho¤ren wird, unter Beru¤cksichtigung der derzeitigen makro-o¤konomischen Perspektiven dieser La¤nder, Spaniens und der u¤brigen derzeitigen Mitglieder der Europa¤ischen Union? (98/C 187/15) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3466/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: Agenda 2000: Spanien, Polen, Ungarn und Tschechien im Koha¤sionsfonds Die von der Kommission am 15. Juli 1997 vorgelegte Agenda 2000 (KOM(97) 2000 endg. ) schla¤gt vor, den Koha¤sionsfonds in seiner derzeitigen Form zu erhalten, und bekra¤ftigt somit, da(cid:223) dieser Fonds weiterhin das Instrument par excellence sein soll, um den weniger wohlhabenden La¤ndern zu helfen, ihre Prozesse der wirtschaftlichen Sanierung und Konvergenz fortzusetzen. Doch gleichzeitig besteht man darauf, da(cid:223) der Koha¤sionsfonds ein Instrument von gro(cid:223)er Bedeutung fu¤r die ku¤nftigen Mitgliedstaaten sein soll, deren Investitionsbedarf in diesem Zusammenhang besonders hoch ist, und ist eine Halbzeitrevision der Subventions- politik (im Jahre 2003) gema¤(cid:223) dem Kriterium eines Pro-Kopf-BSP unterhalb von 90% des Gemeinschaftsdurch- schnitts vorgesehen. Obwohl diese Worte anscheinend sinngema¤(cid:223) besagen sollen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten mit gro(cid:223)en Infrastruktur- ma¤ngeln, die Randgebiete, weiterhin auf dem selben Stand wie heute diese so wichtigen Beihilfen bekommen werden, um sich an das Entwicklungsniveau der zentraler gelegenen Mitgliedstaaten anzuna¤hern, schlie(cid:223)t dies andere Interpretationen nicht aus. Welchen Anteil am Koha¤sionsfonds ha¤tte Spanien, wenn man davon ausgeht, da(cid:223) im Jahre 2003 sowohl Polen als auch Ungarn und die Tschechische Republik der Europa¤ischen Union angeho¤ren, unter Beru¤cksichtigung der derzeitigen makro-o¤konomischen Perspektiven dieser La¤nder, Spaniens und der u¤brigen derzeitigen Mitglieder der Europa¤ischen Union?


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2160/97 DE LA COMMISSION du 31 octobre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: WRITTEN QUESTION No. 3448/97 by Antonios TRAKATELLIS , Konstantinos HATZIDAKIS , Giorgos DIMITRAKOPOULOS to the Commission. Revision of the Greek Community Support Framework

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
aid system
energy transport
operational programme
use of aid

text: C 174/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 6. 98 (98/C 174/98) SKRIFTLIG FR¯GA E-3441/97 fr(cid:229)n Nel van Dijk (V) till kommissionen (31 oktober 1997) A¤mne: (cid:148)Aznar-protokollet(cid:148) Har kommissionen n(cid:229)gon fo¤rklaring till skillnaden mellan de sifferuppgifter (1) som belyser hur m(cid:229)nga medborgare i medlemsstater i EU som anso¤kt om asyl i en annan medlemsstat i EU och som kommissionen sta¤llt till fo¤rfogande och de sifferuppgifter (2) som FN:s flyktingkommissariat fo¤rfogar o¤ver? Kan kommissionen efter diskussioner med FN:s flyktingkommissariat sta¤lla den riktiga statistiken till fo¤rfogande? Vilka medlemsstater har › efter Belgien (3), Nederla¤nderna (4) och Sverige (5) › under tiden fo¤rklarat att de, trots (cid:148)Aznar-protokollet(cid:148) (Amsterdamfo¤rdragets protokoll om asyl fo¤r medborgare i Europeiska unionens medlems- stater), a¤mnar ta upp varje asylanso¤kan fr(cid:229)n en medborgare i n(cid:229)gon annan medlemsstat till behandling? A¤ r kommissionen beredd att uppmuntra de o¤vriga medlemsstaterna att begra¤nsa de skadeverkningar (cid:148)Aznar-protokollet(cid:148) fo¤r med sig med tanke p(cid:229) efterlevnaden av flyktingkonventionen? (1) Kommissiona¤r Gradins svar p(cid:229) min skriftliga fr(cid:229)ga E-1356/97, EGT C 373,9. 12. 1997, s. 110. (2) UNHCR (cid:148)EU nationals seeking asylum in EU Member States: some statistical evidence, 1985-1995(cid:148). (3) Fo¤rklaring av Belgien om protokollet om asyl fo¤r medborgare i Europeiska unionens medlemsstater, bifogad Amsterdamfo¤rdraget. (4) Svar fr(cid:229)n utrikes- och justitieministern p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga fr(cid:229)n ledamoten av andra kammaren Rosenmo¤ller (gruppen GroenLinks), Tweede Kamer, Vragen, 26 september 1997. (5) Migration News Sheet, nr 173, augusti 1997, s. 13. Svar fr(cid:229)n Anita Gradin p(cid:229) kommissionens va¤gnar (8 december 1997) De sifferuppgifter kommissionen la¤mnade i sitt svar p(cid:229) parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-1356/97 (1) grundades p(cid:229) medlemsstaternas egen statistik o¤ver ingivna och registrerade asylanso¤kningar. Lokalkontoren fo¤r Fo¤renta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) grundar sin statistik p(cid:229) uppgifter om enskilda fall, medan Eurostat anva¤nder rapporter fr(cid:229)n bero¤rda medlemsstater. Kommissionen a¤r medveten om att siffrorna fr(cid:229)n FN:s flyktingkommissariat ofta a¤r ho¤gre a¤n medlemsstaternas, vilket troligen beror p(cid:229) att uppgifterna samlas in enligt olika kriterier och metoder. Kommissionen underso¤ker da¤rfo¤r hur metoderna fo¤r uppgiftsinsamling skulle kunna fo¤rba¤ttras fo¤r att i framtiden undvika statistiska avvikelser. Kommissionen ka¤nner inte till att n(cid:229)gon annan medlemsstat a¤n Belgien formellt uttalat att landet har fo¤r avsikt att behandla samtliga asylanso¤kningar som ges in av medborgare i medlemsstaterna. Kommissionen tolkar dock inte avsaknaden av s(cid:229)dana uttalanden som att medlemsstaterna inte har fo¤r avsikt att leva upp till sina skyldigheter enligt Gene‘vekonventionen fr(cid:229)n (cid:229)r 1951. Under Europaparlamentets fr(cid:229)gestund vid plenarmo¤tet (2) i september 1997 klargjorde kommissionen tva¤rtom, i svaret p(cid:229) Jonas Sjo¤stedts muntliga fr(cid:229)ga H-600/97, att kommissionen visserligen anser att det a¤r olyckligt att protokollet togs in i Amsterdamfo¤rdraget, men att kommissionen med tillfredssta¤llelse noterat att ingressen till protokollet tydligt anger att syftet och m(cid:229)let med 1951 (cid:229)rs Gene‘vekonvention om flyktingars ra¤ttsliga sta¤llning (3) skall respekteras. (1) EGT C 373, 9. 12. 1997, s. 110. (2) Europaparlamentets debatter (september 1997). (3) Europaparlamentet, protokoll fr(cid:229)n sammantra¤det den 16. 9. 1997, s. 69. (98/C 174/99) SKRIFTLIG FR¯GA E-3448/97 fr(cid:229)n Antonios Trakatellis (PPE), Konstantinos Hatzidakis (PPE) och Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) till kommissionen (31 oktober 1997) A¤mne: Revidering av den grekiska gemenskapssto¤dramen Den grekiska regeringen bega¤rde nyligen att den grekiska gemenskapssto¤dramen 1994-1999 skulle revideras genom att man o¤verfo¤r anslag fr(cid:229)n omr(cid:229)den da¤r genomfo¤randet a¤r starkt fo¤rsenat till andra omr(cid:229)den


title: CEDEFOP-publicationer. Juli 1997.

eurovoc_concepts:
documentation
vocational training


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2156/97 DER KOMMISSION vom 31. Oktober 1997 zur Festsetzung der im Sektor Getreide geltenden Zölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3458/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. CCR di Ispra

eurovoc_concepts:
European official
Italy
Joint Research Centre
appointment of staff
equal treatment
nationality
professional qualifications
promotion

text: 25. 5. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 158/119 (98/C 158/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3457/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (31 ottobre 1997) Oggetto: CCR di Ispra Sempre al CCR di Ispra ci sono proteste ripetute da parte del personale che ritiene ci siano distribuzioni lavorative non consone alla specifica preparazione. Come mai personale italiano che si e‘ laureato, ad esempio, in legge, in economia, in scienze politiche non viene quasi mai utilizzato in posti confacenti, mentre vengono utilizzati funzionari scientifici con nessuna esperienza o preparazione nel campo amministrativo? E(cid:146) solo una coincidenza che questo personale non sia di nazionaltia‘ italiana? Risposta data dalla Sig. ra Cresson a nome della Commissione (16 de·cembre 1997) La Commissione seleziona i candidati mediante una procedura interna e in seguito, se quest’ultima non ha dato risultati, tramite una procedura esterna. Il posto e‘ pubblicato nel totale rispetto dei regolamenti, che danno a tutti coloro che sono in possesso delle qualificazioni richieste per l’impiego la possibilita‘ di presentare la loro candidatura. Conformemente allo statuto dei funzionari, nonche· al regime applicabile agli altri agenti, i candidati vengono selezionati senza distinzione di razza, di religione o di sesso. In ambiti di lavoro a spiccato carattere scientifico-tecnico, anche i candidati con una formazione tecnica hanno la possibilita‘ di presentarsi per impieghi amministrativi. In ogni caso, e conformemente a quanto prescritto dallo statuto, la loro competenza in merito alle funzioni da esercitare sul posto da coprire viene valutata non solamente in base ai titoli e ai diplomi, ma anche tenendo conto delle conoscenze acquisite. (98/C 158/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3458/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (31 ottobre 1997) Oggetto: CCR di Ispra Parecchio personale di nazionalita‘ diverse che lavora al CCR di Ispra dopo importanti sacrifici, e‘ riuscito a conseguire una laurea e dopo aver sostenuto regolari concorsi e‘ approdato al grado A. Ho rilevato che parecchi funzionari italiani con i requisiti sopradescritti invece non riescono a superare questi concorsi. Peraltro le notizie dei sindacati operanti a Ispra e anche il parere del direttore generale del CCR sono lusinghieri complessivamente nei confronti del personale italiano. Sorge spontanea una domanda alla Commissione: l(cid:146)articolo 24 dello Statuto spinge i funzionari a migliorarsi intellettualmente e prevede che di questi miglioramenti si tenga conto in occasione delle promozioni. Perche· questo non avviene o avviene raramente per il personale italiano, al contrario del personale di altre nazionalita‘? Il Commissario come giustifica questi comportamenti anche alla luce del Libro bianco da lui patrocinato in cui sollecita di favorire nuovi apprendimenti che poi di fatto non sfociano in un miglioramento di carriera? Risposta data dalla Sig. ra Cresson in nome della Commissione (11 dicembre 1997) La Commissione garantisce, attraverso una procedura specifica, che ogni anno vengano individuati i funzionari piu‘ meritevoli ai fini di una promozione. Allo stesso modo, la Commissione organizza periodicamente per i suoi funzionari e agenti, secondo modalita‘ e procedure appropriate, azioni intese a verificare le loro attitudini per un passaggio di categoria. Indipendentemente dalla nazionalita‘, il personale puo‘ inoltre beneficare delle possibilita‘ offerte dalla Commissione di seguire corsi di formazione che permettono di valorizzare le attitudini e le prestazioni degli interessati


title: Citoyens d'Europe : Égalité des droits et des chances pour les femmes et les hommes dans l'Union européenne: Adresses utiles en Belgique.

eurovoc_concepts:
EU law
equal treatment
women's rights


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3468/97 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Agenda 2000: Cohesiefondslanden in 2003

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
European Commission
accession to the European Union
coordination of aid
economic and social cohesion
eligibility criteria
enlargement of the Union
gross national product

text: C 187/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 6. 98 (98/C 187/16) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3467/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (31 oktober 1997) Betreft: Agenda 2000: de Tsjechische Republiek en het Cohesiefonds In Agenda 2000, die op 15 juli 1997 door de Commissie is ingediend (COM(97)2000 def. ), wordt voorgesteld het Cohesiefonds in zijn huidige vorm te handhaven. Daarmee wordt opnieuw bevestigd dat dit fonds het instrument bij uitstek zal blijven om de minst welvarende landen te helpen met de voortzetting van hun proces van economisch herstel en convergentie. Maar tegelijkertijd wordt erop gewezen dat het Cohesiefonds een instrument van groot belang is voor de toekomstige lidstaten die op dit punt een bijzonder grote behoefte hebben aan investeringen. Er is voorzien in een tussentijdse herziening van de subsidiabiliteit (halverwege de rit, d. w. z. in 2003) op basis van het criterium van een BNP per hoofd van de bevolking dat minder bedraagt dan 90 % van het communautair gemiddelde. Hoewel hieruit zou kunnen worden opgemaakt dat de lidstaten met grote tekortkomingen op het gebied van de infrastructuur en de perifere regio(cid:146)s qua omvang dezelfde steun zullen blijven ontvangen als thans teneinde zich aan te passen aan de ontwikkelingsniveaus van de meer centraal gelegen lidstaten, zijn andere interpretaties niet uitgesloten. Wat zal het aandeel van de Tsjechische Republiek in het Cohesiefonds zijn wanneer het in 2003 deel uitmaakt van de Europese Unie, rekening houdend met de huidige macro-economische vooruitzichten van dit land en van de lidstaten van de Europese Unie? (98/C 187/17) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3468/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (31 oktober 1997) Betreft: Agenda 2000: Cohesiefondslanden in 2003 In Agenda 2000, die op 15 juli 1997 door de Commissie is ingediend (COM(97)2000 def. ), wordt voorgesteld het Cohesiefonds in zijn huidige vorm te handhaven. Daarmee wordt opnieuw bevestigd dat dit fonds het instrument bij uitstek zal blijven om de minst welvarende landen te helpen met de voortzetting van hun proces van economisch herstel en convergentie. Maar tegelijkertijd wordt erop gewezen dat het Cohesiefonds een instrument van groot belang is voor de toekomstige lidstaten die op dit punt een bijzonder grote behoefte hebben aan investeringen. Er is voorzien in een tussentijdse herziening van de subsidiabiliteit (halverwege de rit, d. w. z. in 2003) op basis van het criterium van een BNP per hoofd van de bevolking dat minder bedraagt dan 90 % van het communautair gemiddelde. Hoewel hieruit zou kunnen worden opgemaakt dat de lidstaten met grote tekortkomingen op het gebied van de infrastructuur en de perifere regio(cid:146)s qua omvang dezelfde steun zullen blijven ontvangen als thans teneinde zich aan te passen aan de ontwikkelingsniveaus van de meer centraal gelegen lidstaten, zijn andere interpretaties niet uitgesloten. Welke landen komen in 2003 in aanmerking voor het Cohesiefonds, rekening houdend met de huidige macro-economische vooruitzichten? (98/C 187/18) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3469/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (31 oktober 1997) Betreft: Agenda 2000: Hongarije en het Cohesiefonds In Agenda 2000, die op 15 juli 1997 door de Commissie is ingediend (COM(97)2000 def. ), wordt voorgesteld het Cohesiefonds in zijn huidige vorm te handhaven. Daarmee wordt opnieuw bevestigd dat dit fonds het instrument bij uitstek zal blijven om de minst welvarende landen te helpen met de voortzetting van hun proces van economisch herstel en convergentie. Maar tegelijkertijd wordt erop gewezen dat het Cohesiefonds een instrument van groot belang is voor de toekomstige lidstaten die op dit punt een bijzonder grote behoefte hebben aan investeringen. Er is voorzien in een tussentijdse herziening van de subsidiabiliteit (halverwege de rit, d. w. z. in 2003) op basis van het criterium van een BNP per hoofd van de bevolking dat minder bedraagt dan 90 % van het communautair gemiddelde


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3473/97 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Agenda 2000: risparmi sulla PAC

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Union
State aid
common agricultural policy
competitiveness
enlargement of the Union
farm price support
general budget (EU)
reform of the CAP

text: C 158/122 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 25. 5. 98 (98/C 158/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3473/97 di Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (31 ottobre 1997) Oggetto: Agenda 2000: risparmi sulla PAC L(cid:146)Agenda 2000 presentata dalla Commissione il 15 luglio 1997 (COM(97) 2000 def. ) contiene considerazioni in merito al fatto che la futura riforma della politica agricola comune (PAC), necessaria per far fronte alla bassa competivita‘ dell(cid:146)Unione in questo settore e al contesto di liberalizzazione mondiale dei prodotti alimentari, permettera‘ di risparmiare dei fondi che permetteranno in parte di far fronte al costo dell(cid:146)ampliamento ai paesi dell(cid:146)Europa dell(cid:146)Est, senza un aumento del bilancio comunitario al di la‘ dell(cid:146)1,27% del PIL. Tale riforma agricola consisterebbe, principalmente, nel passaggio dal regime di sostegno dei prezzi a quello dei pagamenti diretti, fissati a un livello adeguato. Puo‘ la Commissione fornire una stima dei risparmi che si pensa di effettuare grazie alla nuova PAC nel periodo 2003-2006? (98/C 158/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3474/97 di Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (31 ottobre 1997) Oggetto: Agenda 2000: risparmi sulla PAC L(cid:146)Agenda 2000 presentata dalla Commissione il 15 luglio 1997 (COM(97) 2000 def. ) contiene considerazioni in merito al fatto che la futura riforma della politica agricola comune (PAC), necessaria per far fronte alla bassa competivita‘ dell(cid:146)Unione in questo settore e al contesto di liberalizzazione mondiale dei prodotti alimentari, permettera‘ di risparmiare dei fondi che permetteranno in parte di far fronte al costo dell(cid:146)ampliamento ai paesi dell(cid:146)Europa dell(cid:146)Est, senza un aumento del bilancio comunitario al di la‘ dell(cid:146)1,27% del PIL. Tale riforma agricola consisterebbe, principalmente, nel passaggio dal regime di sostegno dei prezzi a quello dei pagamenti diretti, fissati a un livello adeguato. La Commissione puo‘ precisare su quali aspetti della politica agricola si spera di effettuare risparmi di bilancio e per quali importi? (98/C 158/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3475/97 di Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (31 ottobre 1997) Oggetto: Agenda 2000: risparmi sulla PAC L(cid:146)Agenda 2000 presentata dalla Commissione il 15 luglio 1997 (COM(97) 2000 def. ) contiene considerazioni in merito al fatto che la futura riforma della politica agricola comune (PAC), necessaria per far fronte alla bassa competivita‘ dell(cid:146)Unione in questo settore e al contesto di liberalizzazione mondiale dei prodotti alimentari, permettera‘ di risparmiare dei fondi che contribuiranno in parte a far fronte al costo dell(cid:146)ampliamento ai paesi dell(cid:146)Europa dell(cid:146)Est, senza comportare un aumento del bilancio comunitario superiore all(cid:146)1,27% del PIL. Tale riforma agricola consisterebbe, principalmente, nel passaggio dal regime di sostegno dei prezzi a quello dei pagamenti diretti, fissati a un livello adeguato. La Commissione puo‘ precisare quali elementi della futura politica agricola risulteranno piu‘ onerosi per il bilancio comunitario rispetto alla PAC attuale e per quali importi? Risposta comune data dal Sig. Fischler in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-3473/97, E-3474/97 e E-3475/97 (18 dicembre 1997) Nell’ambito di «Agenda 2000», la Commissione propone di proseguire con l’approccio della riforma del 1992, ovvero di ridurre il sostegno basato su prezzi garantiti artificialmente elevati e di rinforzare quello sotto forma di aiuti diretti agli agricoltori


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3434/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Grufuld behandling af dyr

eurovoc_concepts:
air transport
animal welfare
application of EU law
domestic animal
international law
protection of animals
transport of animals

text: 25. 5. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 158/111 (98/C 158/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3433/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: (cid:216)del(cid:230)ggelser af kunstskatte for(cid:229)rsaget af jordsk(cid:230)lvet i Umbrien Kommissionen har for nylig meddelt, at den vil bevilge 100. 000 ecu til afhj(cid:230)lpning af de łdel(cid:230)ggelser, der er for(cid:229)rsaget af jordsk(cid:230)lvet i Umbrien. Midlerne vil blive skaffet fra Raphael-programmet til stłtte for kulturarven, hvorunder der er indkaldt stłtteansłgninger, for hvilke fristerne netop udlłber i disse dage. Finder Kommissionen ikke, at denne bevilling er temmelig utilstr(cid:230)kkelig i forhold til skadernes omfang, der skyldes jordsk(cid:230)lvets voldsomhed og is(cid:230)r den omst(cid:230)ndighed, at det strakte sig over adskillige dage? Skaderne som fłlge af jordsk(cid:230)lvet har ikke blot ramt private boliger, men ogs(cid:229) h(cid:229)ndv(cid:230)rksvirksomheder og navnlig religiłse bygninger, hvoriblandt San Francesco-basilikaen i Assisi. Form(cid:229)let med Raphael-programmet er at stłtte og bevare kulturarven, men den annoncerede bevilling tyder ikke p(cid:229), at Kommissionen helt har forst(cid:229)et, hvilken kunsthistorisk v(cid:230)rdi de p(cid:229)g(cid:230)ldende bygninger repr(cid:230)senterer › bygninger, der ikke blot har en uvurderlig v(cid:230)rdi for Italien, men for hele verden, og som derfor błr beskyttes af Den Europ(cid:230)iske Union. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (16. december 1997) Som svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l bekr(cid:230)fter Kommissionen at have bevilget en katastrofehj(cid:230)lp p(cid:229) 100 000 ECU over sine kulturbevillinger. Selvfłlgelig svarer dette belłb ikke til omfanget af behovene, men er › efter hłring af de italienske myndigheder › blevet bevilget til katalogisering af fragmenterne af de beskadigede freskomalerier i San Francesco-basilikaen i Assissi. Der er her tale om en foranstaltning af stor videnskabelig interesse, som kan danne grundlag for udarbejdelse for, hvordan andre eventuelle tilsvarende interventioner p(cid:229) europ(cid:230)isk plan gribes an. Inddragelsen af andre europ(cid:230)iske lande kan medfłre andre former for samarbejde med Kommissionen p(cid:229) kulturomr(cid:229)det og s(cid:230)rlig i forbindelse med Raphae¤l-programmet, idet der dog m(cid:229) tages hłjde for de meget begr(cid:230)nsede ressourcer, der er bevilget til dette program. Der kan i łvrigt gives v(cid:230)sentlig stłtte i form af strukturstłtte. Jordsk(cid:230)lvene har rent faktisk berłrt omr(cid:229)der med stor landbrugsvirksomhed, som har Kommissionens fulde opm(cid:230)rksomhed, og som n(cid:230)sten helt falder ind under m(cid:229)l 5b. De to ramte regioner har anmodet Kommissionen om at tilpasse programmeringen af m(cid:229)l 5b til de nye prioriteter og de nye behov, som er opst(cid:229)et efter det alvorlige jordsk(cid:230)lv. Kommissionen bekr(cid:230)fter, at den er parat til indenfor rammerne af et partnerskab at igangs(cid:230)tte de nłdvendige procedurer for at kunne supplere de samlede programmeringsdokumenter for m(cid:229)l 5b med s(cid:230)rlige genopbyg- ningsforanstaltninger. Det vil derefter kunne vurderes, om det er hensigtsm(cid:230)ssigt at intervenere til fordel for kulturmindesm(cid:230)rker og kunstv(cid:230)rker og for landsbyernes produktionspotentiale og genopbygning. (98/C 158/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3434/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: Grufuld behandling af dyr Menneskets s(cid:229)kaldte bedste ven er endnu en gang blevet udsat for en grufuld behandling under en flyvning med Alitalia, hvor en flok hunde blev transporteret til Krim, hvor de skulle deltage i en jagt. P(cid:229) grund af en fejl beg(cid:229)et af lastpersonalet blev hundene anbragt i lastrummet under flyvningen med det resultat, at 27 af de 30 hunde om bord dłde under forf(cid:230)rdelige lidelser, idet de blev kvalt af manglen p(cid:229) ilt


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2168/97 DER KOMMISSION vom 31. Oktober 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse

eurovoc_concepts:
agro-industry
cereal product
export refund
rice


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3443/97 af Nel van DIJK til Kommissionen. Den akutte nødsituation for hamsteren i Nederlandene

eurovoc_concepts:
Limburg
Netherlands
application of EU law
national implementing measure
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
wildlife

formats: html print


title: CEDEFOP Veröffentlichungen. April 1997.


title: Az EGT-Vegyesbizottság 83/97 határozata (1997. október 4.) az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (közlekedés) módosításáról

eurovoc_concepts:
Eurocontrol
European Economic Area
agreement (EU)
air traffic
electronic equipment
technical specification

text: 11/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 43 21998D0604(04) L 160/40 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 6. 4. AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 83/97 HATÁROZATA (1997. október 4. ) az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (közlekedés) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás XIII. mellékletét a 18/97 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel a az Eurocontrol-szabványok elfogadásáról és a légiforgalom-irányítási berendezések és rendszerek beszerzéséhez szükséges kompatibilis műszaki előírások meghatározásáról és használatáról szóló 93/65/ EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1997. március 25-i 97/15/EK bizottsági irányelvet (2) be kell építeni a Megállapodásba; mivel a Megállapodás XIII. mellékletében a 93/65/EGK tanácsi irányelv a) kiigazítását módosítani kell, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás XIII. mellékletének 66c. pontja (93/65/EK tanácsi irányelv) a következő szöveggel egészül ki: „, az alábbi módosításokkal: – 397 L 0015: a Bizottság 1997. március 25-i 97/15/EGK irányelve (HL L 95. , 1997. 4. 10. , 16. o. ). ”. 2. cikk A Megállapodás XIII. melléklete 66c. pontjának a) kiigazítása (93/65/EGK irányelv) helyébe a következő szöveg lép: „a) a II. melléklet listáját a következőkkel kell kiegészíteni: Norvégia Luftfartsverket Postboks 8124 Dep N-0032 Oslo Oslo Lufthavn A/S Postboks 100 N-2060 Gardermoen”. A 97/15/EK bizottsági irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi vál- tozatának mellékletét képezik, hitelesek. 3. cikk Ez a határozat 1997. november 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekez- dése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. 4. cikk (1) HL L 182. , 1997. 7. 10. , 52. o. (2) HL L 95. , 1997. 4. 10. , 16. o. 44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/3. kötet Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. október 31-én. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök E. BULL


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tal-31 ta’ Ottubru 1997 dwar ir-regolament tekniku komuni għall-ħtiġiet ta’ konnesjoni għall-interface ta’ tagħmir terminali għal konnessjoni ma’ linji mikrija diġitali mhux strutturati u strutturati ta’ 140 Mbit/s

text: 254 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 31997D0751 L 305/66 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 13/Vol. 19 8. 11. 1997 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tal-31 ta’ Ottubru 1997 dwar ir-regolament tekniku komuni għall-ħtiġiet ta’ konnesjoni għall-interface ta’ tagħmir terminali għal konnessjoni ma’ linji mikrija diġitali mhux strutturati u strutturati ta’ 140 Mbit/s (Test b’relevanza għaż-żEE) (97/751/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkunsidrat it-Trattat li pea, jistabbilixxi il-Komunità Ewro- Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/263/KEE tad-29 ta’ April, 1991 dwar l-approssimazzjoni l-Istati Membri rigward tagħmir terminali ta’ telekomunikazzjonijiet, inkluż ir-rikonoxximent reċiproku tal-konformità tagħhom (1), kif emendat bid-Direttiva 93/68/KEE (2), u partikolarment l- Artikolu 6(2), it-tieni inċiż, ta’ dan, tal-liġijiet ta’ l-Kummissjoni Billi għalih hemm bżonn regolament stqarrija ta’ l-qasam ta’ applikazzjoni assoċjata miegħu; li tekniku komuni, kif ukoll identifikat terminali it-tip ta’ tagħmir tal-punt (D140U) terminali 139 246 kbit/s mhux strutturati tan-network pubbliku tat-telekomunikazzjonijiet linji mikrija diġitali ONP 139 264 kbit/s strutturati (D140S) b’rata ta’ trasferiment ta’ informazzjoni ta’ 138 240 kbit/s mingħajr restrizzjoni fuq kontenut binarju u li jaqgħu fi ħdan il-qasam ta’ applikazzjoni tal-istandard armonizzat identifikata fl-Artiko- lu 2(1). jew ma’ Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi regolament tekniku komuni 2. li jkopri l-ħtiġiet ta’ konnessjoni għal tagħmir terminali. Artikolu 2 Billi għandhom ikunu adottati l-istandards armonizzati korris- jimplimentaw il-ħtiġiet pondenti, essenzjali li għandhom jitbiddlu f’regolamenti tekniċi komuni; jew partijiet minnhom, li Billi r-regolament tekniku komuni li hemm provdut għalih f’din id-Deċiżjoni huwa bi qbil ma’ l-opinjoni ta’ l-ACTE, Ir-regolament tekniku komuni għandu jinkludi tal-istan- 1. dard armonizzat mħejji mill-korp relevanti ta’ standardizzaz- l-ħtiġiet zjoni li jimplimenta sal-punt safejn ikunu applikabbli essenzjali li għalihom jirreferi l-Artikolu 4(d) u (f) tad-Direttiva 91/263/KEE. Ir-riferenza għall-istandard hija mniżżla fl-Anness. ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Artikolu 1 Din id-Deċiżjoni tistabbilixxi l-ħtiġiet għal tagħmir termi- 1. nali li hu maħsub li jiġi konness mal-linji mikrija diġitali ONP Tagħmir terminali kopert b’din id-Deċiżjoni għandu jos- 2. serva r-regolament tekniku komuni li għalih jirreferi l-paragra- fu 1, għandu jimxi mal-ħtiġiet essenzjali li għalihom jirreferi l- Artikolu 4(a) u (b) tad-Direttiva 91/263/KEE, u għandu jimxi mal-ħtiġiet ta’ kull Direttiva oħra applikabbli, partikolarment id-Direttivi tal-Kunsill 73/23/KEE (3) u 89/336/KEE (4). (1) ĠU L 128, tat-23. 5. 1991, p. 1. (2) ĠU L 220, tal-31. 8. 1993, p. 1. (3) ĠU L 77, tas-26. 3. 1973, p. 29. (4) ĠU L 139, tat-23. 5. 1989, p. 19. 13/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 255 Artikolu 3 Il-korpi notifikati nominati biex iwettqu l-proċeduri 91/263/KEE għandhom, rigward tagħmir terminali kopert mill-Artikolu 1(1) ta’ din id-Deċiżjoni, jew jiżguraw l-użu tal-istandard armonizzat adozzjoni ta’ din id-Deċiżjoni. l-Artikolu 9 tad-Direttiva jużaw fi żmien sena wara l- li għalihom jirreferi li għalih jirreferi fl-Artikolu 2(1) Artikolu 4 Din id-Deċiżjoni hija indirizzara lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fil-31 ta’ Ottubru 1997. Għall-Kummissjoni Martin BANGEMANN Membru tal-Kummissjoni 256 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 19 L-ANNESS Riferenza għall-istandard armonizzat applikabbli L-istandard armonizzat li għaliha jirreferi l-Artikolu 2 tad-Deċiżjoni tkun: TeleKommunikazzjonijiet tal-Kummerċ (BTC) 140 Mbit/s linji mikrija digital mhux strutturati u strutturati (D140U and D140S) Ħtiġiet għall-interface ta’ taġhmir terminali ETSI Istitut Ewropew għall-Istandards fit-Telekomunikazzjonijiet Segretarjat ta’ ETSI TBR 25 - Lulju 1997 (minbarra d-daħla) Informazzjoni addizzjonali Ewropew għall-Istandards huwa rikonoxxut fit-Telekomunikazzjonijiet L-Istitut 83/189/KEE (1). L-istandard armonizzat li għalih jirreferi hawn fuq kien prodott skond mandat maħruġ skond il-proċeduri relevanti tad- Direttiva tal-Kunsill 83/189/KEE. It-test sħiħ tal-istandard armonizzat li għaliha jirreferi hawn fuq jista’ jinkiseb mingħand: L-Istitut Ewropew għall-Istandards fit-Telekomunikazzjoni- jiet 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Il-Kummisjoni tal-Komunitajiet Ewropej, DG XIII/A/2 - (BU 31 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussel id-Direttiva tal-Kunsill skond (1) ĠU L 109, tas-26. 4. 1983, p. 8


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2167/97 DE LA COMMISSION du 31 octobre 1997 fixant la restitution à la production pour les huiles d'olive utilisées pour la fabrication de certaines conserves

eurovoc_concepts:
cannery
olive oil
production refund


title: WRITTEN QUESTION No. 3441/97 by Nel van DIJK to the Commission. The 'Aznar protocol'

eurovoc_concepts:
Belgium
EU Member State
EU national
EU statistics
Eurostat
UNHCR
right of asylum
statistical method

text: C 174/58 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 8. 6. 98 (98/C 174/98) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nel van Dijk (V) (31. lokakuuta 1997) Aihe: (cid:148)Aznar-po¤yta¤kirja(cid:148) Voisiko komissio selitta¤a¤, miksi komission esitta¤ma¤t luvut (1), jotka koskevat EU:n ja¤senvaltion kansalaisten turvapaikka-anomuksia muissa ja¤senvaltioissa, eroavat YK:n pakolaisasiain pa¤a¤komissaarin toimiston UNHCR:n esitta¤mista¤ luvuista (2)? Voisiko komissio keskusteltuaan uudelleen UNHCR:n kanssa esitta¤a¤ paikkansa pita¤va¤t tilastot? Mitka¤ ja¤senvaltiot ovat Belgian (3), Alankomaiden (4) ja Ruotsin (5) lisa¤ksi ilmoittaneet ka¤sitteleva¤nsa¤ jokaisen muusta ja¤senvaltiosta pera¤isin olevan kansalaisen turvapaikka-anomuksen huolimatta Amsterdamin sopimuksen (cid:148)Aznar-po¤yta¤kirjasta(cid:148)? Onko komissio valmis kehottamaan muita ja¤senvaltioita tekema¤a¤n samoin, jotta voidaan rajoittaa niita¤ haitallisia vaikutuksia, joita (cid:148)Aznar-po¤yta¤kirja(cid:148) aiheuttaa pakolaisia koskevan yleissopimuksen noudattamiselle? (1) Komission ja¤senen Gradinin vastaus kirjalliseen kysymykseeni E-1356/97 › EYVL C 373, 9. 12. 1997, s. 110. (2) UNHCR, Quelle; (cid:148)EU:n kansalaisten turvapaikka-anomukset EU:n ja¤senvaltioissa, joitakin tilastotietoja, 1985-1995(cid:148). (3) Belgian julistus EU:n ja¤senvaltion kansalaisen turvapaikka-anomusta koskevasta Amsterdamin sopimuksen po¤yta¤kirjasta. (4) Ulko- ja oikeusasioita ka¤sitteleva¤n ministerin vastaus kamarin ja¤senen Rosenmo¤llerin (ryhma¤ GroenLinks) esitta¤ma¤a¤n kysymykseen, toinen kamari, kysymys 26. syyskuuta 1997. (5) Migration News Sheet, nro 173, elokuu 1997, s. 13. Komission ja¤senen Anita Gradinin komission puolesta antama vastaus (8. joulukuuta 1997) Arvoisan parlamentin ja¤senen kirjalliseen kysymykseen E-1356/97 (1) annetussa komission vastauksessa esitetyt luvut oli saatu ja¤senvaltioiden toimittamista tilastotiedoista, jotka perustuvat ja¤senvaltioissa ja¤tettyihin ja rekistero¤ityihin turvapaikka-anomuksiin. Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain pa¤a¤valtuutetun toimiston (UNHCR) paikallistoimistot kera¤a¤va¤t tilastotietonsa tapauskohtaisesti, kun taas Euroopan yhteiso¤jen tilastotoi- misto on riippuvainen asianomaisten ja¤senvaltioiden antamista tiedoista. Komissio on tietoinen siita¤, etta¤ UNHCR:n esitta¤ma¤t luvut ovat usein korkeammat kuin ja¤senvaltioiden, mika¤ johtuu luultavasti erilaisista tiedonkeruun perusteista ja menetelmista¤. Komissio tutkiikin ta¤ma¤n vuoksi, miten tiedonkeruumenetelmia¤ voitaisiin parantaa tilastollisten eroavaisuuksien va¤ltta¤miseksi tulevaisuudessa. Komissio ei ole tietoinen siita¤, etta¤ jokin muu ja¤senvaltio kuin Belgia olisi muodollisesti ilmoittanut aikomuksestaan ka¤sitella¤ jokainen muusta ja¤senvaltiosta pera¤isin olevan kansalaisen turvapaikka-anomus. Komissio ei kuitenkaan tulkitse ta¤llaisten ilmoitusten puuttumisen merkitseva¤n sita¤, etta¤ ja¤senvaltiot eiva¤t aikoisi noudattaa vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen mukaisia velvoitteitaan. Komissio teki Jonas Sjo¤stedtin suulliseen kysymykseen H-600/97 parlamentin istunnossa syyskuussa 1997 (2) antamassaan vastauk- sessa pa¤invastoin selva¤ksi, etta¤ vaikka se pahoittelikin ta¤ma¤n po¤yta¤kirjan sisa¤llytta¤mista¤ Amsterdamin sopimukseen, se oli tyytyva¤isena¤ havainnut, etta¤ po¤yta¤kirjan johdanto-osassa todettiin selkea¤sti, etta¤ po¤yta¤kir- jassa kunnioitetaan pakolaisten (3) asemaa koskevan vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen tuloksia ja tavoitteita. (1) EYVL C 373, 9. 12. 1997, p. 110. (2) Euroopan parlamentin keskustelut (syyskuussa 1997). (3) Euroopan parlamentin sanatarkat istuntoselostukset, 16. 9. 1997, s. 69. (98/C 174/99) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3448/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antonios Trakatellis (PPE), Konstantinos Hatzidakis (PPE) ja Giorgos Dimitrakopoulos (PPE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Kreikalle suunnatun yhteiso¤n tukikehyksen tarkistaminen Jokin aika sitten Kreikan hallitus pyysi Kreikalle suunnatun yhteiso¤n tukikehyksen 1994›1999 tarkistamista siten, etta¤ ma¤a¤ra¤rahoja siirreta¤a¤n niilta¤ aloilta, joilla ma¤a¤ra¤rahojen ka¤ytto¤o¤notto on suuresti viiva¤stytta¤nyt,


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2170/97 av den 31 oktober 1997 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
starch


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3422/97 του Mihail PAPAYANNAKIS προς την Επ τροπή. Έργα οδοποιίας στη Λέσβο με κοινοτική χρηματοδότηση

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
Community support framework
co-financing
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
impact study
road building
tourism


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3425/97 del Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM a la Comisión. Criaderos noruegos de salmón en el fiordo de Tana (Teno)

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
Norway
animal disease
environmental protection
fish farming
frontier region
health control
protected species
protection of animal life
sea fish

text: C 158/108 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 (98/C 158/141) PREGUNTA ESCRITA E-3425/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a la Comisio·n (31 de octubre de 1997) Asunto: Criaderos noruegos de salmo·n en el fiordo de Tana (Teno) A pesar de las recomendaciones de las autoridades regionales en materia de medio ambiente y de la Comisio·n noruego-finlandesa del sistema fluvial fronterizo, el Estado noruego ha concedido licencias para la cr(cid:14)·a en grandes cantidades de salmo·n en piscifactor(cid:14)·as de bolsas en el fiordo de Tana (Tenovuono). La cr(cid:14)·a en bolsas de salmo·n en el fiordo de Tana no deja de sorprender si se tiene en cuenta que el Gobierno noruego exigio·, junto con una organizacio·n de proteccio·n del medio ambiente de este mismo pa(cid:14)·s, el cierre de una piscifactor(cid:14)·a de la localidad finlandesa de Inari, al considerar que representaba una amenaza para la poblacio·n de salmo·n salvaje del Tana; Consiguientemente, el Estado finlande·s cerro· dicha piscifactor(cid:14)·a. Tras estas vicisitudes, el Estado noruego ha hecho gala de una actitud gravemente irresponsable al permitir la cr(cid:14)·a de salmo·n en bolsas en este fiordo. Los criaderos en bolsas aumentan el peligro de propagacio·n de las enfermedades del salmo·n y ocasionan una degradacio·n del genotipo del salmo·n salvaje del r(cid:14)·o Tana. Si bien las acciones emprendidas por los noruegos representan principalmente una amenaza para el salmo·n salvaje de este r(cid:14)·o, dichas medidas suponen tambie·n un peligro para la pesca y el sector tur(cid:14)·stico del valle del Tana. La desaparicio·n de la poblacio·n de salmo·n salvaje tendr(cid:14)·a repercusiones imprevisibles para todo el valle. ¿Que· medidas podr(cid:14)·a adoptar la Comisio·n con objeto de esclarecer la situacio·n en que se encuentra la pesca en el valle de Tana y evitar la desaparicio·n de la poblacio·n de salmo·n salvaje del Tana y la destruccio·n de este valle? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisio·n (11 de diciembre de 1997) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita P-2907/97 del Srs. Hautala (1) (1) DO C 134 de 30. 4. 1998, p. 35. (98/C 158/142) PREGUNTA ESCRITA E-3430/97 de Johannes Swoboda (PSE) al Consejo (3 de noviembre de 1997) Asunto: Repercusiones pol(cid:14)·ticas, econo·micas y ecolo·gicas de los incendios en Indonesia Los diferentes medios de comunicacio·n han hecho referencia a la relacio·n entre los incendios intencionados para la roza de tierras en beneficio de los grandes grupos de empresas, en particular de la industria del aceite de Palma, los intereses econo·micos personales del Presidente Suharto o de su familia y los recientes incendios con las consiguientes repercusiones en el medio ambiente. ¿En que· medida esta· tratando el Consejo dichas inculpaciones contra el Gobierno de Indonesia? ¿Que· medidas tiene intencio·n de adoptar el Consejo a fin de evitar en el futuro dichos incendios, que tienen catastro·ficas consecuencias medioambientales, as(cid:14)· como el desalojamiento y la expulsio·n de pequen(cid:152)os agricultores? Respuesta (26 de enero de 1998) En la reunio·n de Ministros de Econom(cid:14)·a de la ASEM del 30 de septiembre de 1997, celebrada en Makuhari (Japo·n), los Ministros de los Estados miembros de la Unio·n Europea, el Presidente del Consejo y la Comisio·n intercambiaron puntos de vista con los pa(cid:14)·ses asia·ticos (incluido Indonesia) sobre el problema de los incendios. Los Ministros resaltaron la importancia de la cooperacio·n y la solidaridad interregionales para prevenir y mitigar las repercusiones de feno·menos medioambientales importantes como los incendios forestales y las inundaciones


title: WRITTEN QUESTION No. 3462/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. JRC in Ispra

eurovoc_concepts:
Italy
Joint Research Centre
invitation to tender
recruitment
small and medium-sized enterprises

text: C 174/62 EN Official Journal of the European Communities 8. 6. 98 (98/C 174/103) WRITTEN QUESTION E-3462/97 by Amedeo Amadeo (NI) to the Commission (31 October 1997) Subject: JRC in Ispra There have been reports that a firm has been set up in England, with a branch office in the small town of Ranco, not far from the JRC in Ispra. The alleged purpose of this firm is to recruit staff who are then employed in various capacities at the JRC. Are these worrying reports true? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (20 January 1998) In the Lombardy region, and in particular the province of Varese, there has always been a close network of small and medium-sized enterprises (SMEs). If they meet the requirements, these companies may respond to invitations to tender launched by the Commission. Should these SMEs win the contract, they must carry out the work under their own responsibility and with their own staff. It is true that a company having the geographical characteristics mentioned (set up in the United Kingdom with a branch in Ranco) exists. It must be noted that companies set up in other Member States and operating in the North of Italy are on the increase. However, Contractual agreement exists with this or any other company for recruiting staff to take up posts with the JRC. (98/C 174/104) WRITTEN QUESTION E-3463/97 by Rijk van Dam (I-EDN) to the Commission (31 October 1997) Subject: Access to French inland waterways 1. According to a report in the Scheepvaartkrant of 30 September 1997, foreign skippers in France are being excluded on journeys within France. In the South of France in particular cabotage itself is almost impossible. In addition on the freight markets in France there is apparently a categoric refusal to ship goods in France on non-French vessels. Can the Commission confirm these reports? If so, what measures does the Commission intend to take against this violation of the free market principle 2. and in particular against the cabotage directive? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (8 December 1997) The Commission is aware of an alleged discrimination against non-French barge-owners in the operation of the French (cid:145)tour de ro(cid:136)le(cid:146) in inland waterway transport. It is clear that this alleged discrimination would be contrary to Community law and, in particular, to the provisions of Council Regulation (EEC) No 3921/91 of 16 December 1991 laying down the conditions under which non-resident carriers may transport goods or passengers by inland waterway within a Member State (1). The Commission has contacted the French authorities with a view to verifying the existence or otherwise of the alleged discrimination. (1) OJ L 373, 31. 12. 1991


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3454/97 del Reino PAASILINNA a la Comisión. Subsidios a la construcción en las regiones frías

eurovoc_concepts:
Finland
building subsidy
construction costs
frigid zone

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/61 Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisio·n (10 de diciembre de 1997) De conformidad con la Decisio·n de la Comisio·n de 3 de abril de 1996 y la autorizacio·n subsiguiente otorgada por las autoridades brita·nicas, se ha autorizado la comercializacio·n de las semillas de soja Monsanto modificadas gene·ticamente para las aplicaciones espec(cid:14)·ficas de «manipulacio·n en el medio ambiente durante la importacio·n, as(cid:14)· como antes y durante el almacenamiento y la transformacio·n en productos no viables». La autorizacio·n no permite el consumo de forma viable como alimento de las semillas de soja. Para poder cultivar en la Comunidad esas semillas de soja modificadas gene·ticamente, sera· necesaria una nueva notificacio·n conforme a la Directiva 90/220/CEE sobre la liberacio·n intencional en el medio ambiente de los organismos modificados gene·ticamente (1). Para poder utilizar como alimento o ingrediente alimenticio los brotes de semillas de soja modificada gene·ticamente sera· necesaria una notificacio·n conforme al Reglamento (CEE) no 258/97 sobre nuevos alimentos y nuevos ingredientes alimentarios (2). La Comisio·n no ha recibido ninguna notificacio·n al respecto. (1) DO L 117 de 8. 5. 1990. (2) DO L 43 de 14. 2. 1997. (98/C 174/102) PREGUNTA ESCRITA E-3454/97 de Reino Paasilinna (PSE) a la Comisio·n (31 de octubre de 1997) Asunto: Subsidios a la construccio·n en las regiones fr(cid:14)·as Las actividades del sector de la construccio·n resultan excepcionalmente costosas en un pa(cid:14)·s septentrional como Finlandia debido a las dif(cid:14)·ciles condiciones clima·ticas en que se desarrollan. Tras un largo per(cid:14)·odo de fr(cid:14)·o, se produce una congelacio·n de las capas profundas del suelo que obliga a proteger los cimientos de los edificios, las carreteras y las v(cid:14)·as de ferrocarril con costosas estructuras de caracter(cid:14)·sticas especiales. Igualmente, es preciso proteger los sistemas de calefaccio·n, agua, alcantarillado y electricidad. Habida cuenta de que en Finlandia la diferencia entre las temperaturas interior y exterior en los edificios puede llegar a alcanzar los 50(cid:176) C, es necesario revestir los mismos con una estructura exterior capaz de soportar los problemas de calefaccio·n y humedad que ocasionan estas diferencias te·rmicas. Las te·cnicas de construccio·n necesarias son tan complicadas que no todos los constructores han podido hacer uso de las mismas debido a sus elevados costes. En Finlandia, se estima que es necesario llevar a cabo obras de reparacio·n por valor de 60. 000 millones de marcos finlandeses para hacer frente a la situacio·n actual, consecuencia de las obras defectuosas y de los problemas derivados de la humedad y el enmohecimiento. ¿Que· medidas tiene previsto adoptar la Comisio·n para organizar la financiacio·n de subsidios a la construccio·n en las denominadas regiones fr(cid:14)·as, a fin de lograr en el futuro un nivel sostenible en el sector de la construccio·n? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (7 de enero de 1998) La Comisio·n es consciente del coste excepcional que genera la construccio·n en las condiciones clima·ticas especialmente rigurosas de las zonas fr(cid:14)·as, y ma·s concretamente en Finlandia. Sin embargo, no esta· previsto ningu·n programa de ayudas espec(cid:14)·ficas para la construccio·n en zonas clima·ticas fr(cid:14)·as. Hay que observar que desde el punto de vista de la normativa, la Directiva 89/106/CEE del Consejo de 21 de diciembre de 1988 relativa a la aproximacio·n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros sobre los productos de construccio·n (1) toma en consideracio·n los requisitos esenciales que responden a imperativos clima·ticos, a fin de garantizar un buen nivel en las obras relativas a nuevas construcciones, tanto desde el punto de vista de la fiabilidad como del de la durabilidad. (1) DO L 40 de 11. 2. 1989


title: QUESTION ECRITE no 3431/97 de Patricia McKENNA à la Commission. Incident au complexe nucléaire de Sellafield, Grande- Bretagne

eurovoc_concepts:
United Kingdom
competence of the Member States
energy technology
nuclear accident
nuclear power station
nuclear reactor
nuclear safety
public safety
safety standard
technology assessment

text: 25. 5. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 158/109 L(cid:146)Union europe·enne a promis a‘ l(cid:146)Indone·sie, le 27 octobre 1997, une somme totale de 326 000 e·cus, pour l(cid:146)aider a‘ surmonter le grave proble‘me des incendies qui ravagent actuellement les terres et les fore(cid:136)ts. Cette annonce fait suite a‘ la de·cision prise par la Commission europe·enne, au nom de la Communaute· et des E· tats membres, d(cid:146)adopter une approche europe·enne coordonne·e pour aider le gouvernement et la population d(cid:146)Indone·sie dans la situation d(cid:146)urgence actuelle. L(cid:146)aide comprend la fourniture d(cid:146)e·quipements de lutte contre l(cid:146)incendie d(cid:146)une valeur de 194 000 e·cus, 115 000 e·cus pour la te·le·de·tection et 17 000 e·cus pour des compe·tences spe·cialise·es dans la lutte contre l(cid:146)incendie. L(cid:146)offre fait suite aux recommandations formule·es par le «European Union Fire Response Group» (EUFREG), une e·quipe consultative d(cid:146)experts constitue·e par la Commission et les E· tats membres. L(cid:146)annonce ci-dessus vient s(cid:146)ajouter aux contributions apporte·es dans le cadre des projets relatifs aux feux de fore(cid:136)t re·alise·s dans le Sud de Sumatra et dans l(cid:146)Est de Kalimantan avec l(cid:146)aide de l(cid:146)Union europe·enne, en matie‘re d(cid:146)e·quipements de lutte contre l(cid:146)incendie, de techniques de formation de base et de compe·tences spe·cialise·es. Les E· tats membres de l(cid:146)Union europe·enne et la Communaute· europe·enne fournissent pre‘s de 35 % de l(cid:146)ensemble de l(cid:146)aide exte·rieure au secteur forestier indone·sien. L(cid:146)Union europe·enne a donc un engagement a‘ long terme a‘ l(cid:146)e·gard de l(cid:146)Indone·sie dans le domaine des fore(cid:136)ts, sous la forme d(cid:146)un certain nombre de projets centre·s sur la conservation et la gestion durable des ressources forestie‘res de ce pays. Enfin, dans le contexte des discussions qui auront lieu prochainement entre l(cid:146)Union europe·enne et les pays de l(cid:146)ASEAN, il est pre·vu que des travaux auront lieu au cours des prochains mois sur les efforts mutuels en faveur de la protection de l(cid:146)environnement et d(cid:146)une utilisation durable des ressources naturelles. (98/C 158/143) QUESTION E· CRITE E-3431/97 pose·e par Patricia McKenna (V) a‘ la Commission (31 octobre 1997) Objet: Incident au complexe nucle·aire de Sellafield, Grande-Bretagne Le 11 septembre 1997, l(cid:146)un des re·acteurs Magnox, de·ja‘ ancien, de Calder Hall, dans le complexe nucle·aire britannique de Sellafield, a du(cid:136) e(cid:136)tre ferme· en raison d(cid:146)un incident affectant le moteur e·lectrique des barres de contro(cid:136)le. Certes, aucune radioactivite· ne semble s(cid:146)e(cid:136)tre e·chappe·e, mais nombreux sont ceux qui estiment que tout incident survenant dans les re·acteurs Magnox serait grave car la technologie utilise·e dans ces re·acteurs est en voie d(cid:146)obsolescence. La Commission a-t-elle e·value· les normes de se·curite· des re·acteurs Magnox de Sellafield et d(cid:146)autres re·acteurs de conception ancienne dans l(cid:146)Union europe·enne? Dans la ne·gative, a-t-elle l(cid:146)intention de le faire? La Commission est-elle satisfaite des normes de se·curite· en vigueur dans ces re·acteurs ou bien reconna(cid:14)(cid:136)t-elle qu(cid:146)ils sont intrinse‘quement peu su(cid:136)rs? Re·ponse donne·e par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (8 de·cembre 1997) La su(cid:136)rete· des installations nucle·aires qui sont agre·e·es et re·glemente·es par l(cid:146)autorite· nationale charge·e de la su(cid:136)rete· nucle·aire rele‘ve de la responsabilite· de l(cid:146)exploitant. Dans le cas de Calder Hall, l(cid:146)exploitant, British nuclear fuels Ltd (BNFL), proce‘de a‘ des ve·rifications pe·riodiques pour adapter au mieux la su(cid:136)rete· des re·acteurs aux pratiques modernes. Ces ve·rifications sont soumises a‘ l(cid:146)autorite· de su(cid:136)rete· pour e·valuation et approbation inde·pendantes. La Commission n(cid:146)est pas habilite·e a‘ demander des e·valuations de su(cid:136)rete· des installations. En revanche, elle favorise la discussion entre les autorite·s nucle·aires des E· tats membres sur divers sujets, dont le viellissement des installations nucle·aires


title: Verordening (EG) nr. 2179/97 van de Commissie van 31 oktober 1997 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1466/95 tot vaststelling van de specifieke bepalingen inzake de toepassing van de uitvoerrestituties voor de sector melk en zuivelproducten

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
milk
milk product


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3432/97 af Cristiana MUSCARDINI til Kommissionen. Krænkelser begået af regeringen i Kabul

eurovoc_concepts:
Afghanistan
EU aid
Islamic State
diplomatic relations
human rights
humanitarian aid
international law
international sanctions
protection of freedoms
the EU's international role

text: C 158/110 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3432/97 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: Kr(cid:230)nkelser beg(cid:229)et af regeringen i Kabul I september 1996 erobrede talibanerne, afghanske teologistuderende, Kabul og p(cid:229)fłrte befolkningen en barsk livsfłrsel, der bygger p(cid:229) en ekstrem udl(cid:230)gning af islam, der fordrejer den egentlige ortodokse l(cid:230)re og undertrykker udfoldelse af det normale samfundsliv. Efter oprettelsen af et s(cid:229)kaldt ministerium for »laster og dyder« har det talibanske styre udstedt en r(cid:230)kke befalinger, der under trusler om leml(cid:230)stelse og legemlig afstraffelse kr(cid:230)ves omhyggeligt overholdt. Kvinderne tvinges til at d(cid:230)kke sig fuldst(cid:230)ndig under lange kjortler og m(cid:229) bl. a. ikke g(cid:229) p(cid:229) gaden, studere eller arbejde. M(cid:230)ndene m(cid:229) ikke give sig af med andre aktiviteter end at arbejde og bede. Błrnene kan ikke lege frit. Ogs(cid:229) over for det internationale samfund og humanit(cid:230)re hj(cid:230)lpeorganisationer optr(cid:230)der regeringen i Kabul uforsonligt og fjendtligt, og den er s(cid:229)ledes i f(cid:230)rd med at erstatte alle organisationer med vestligt pr(cid:230)g med islamiske institutioner. Vil Kommissionen indtage en fordłmmende holdning over for dette scenarie, og vil den kr(cid:230)ve den daglige kr(cid:230)nkelse af menneskerettighederne bragt til ophłr? Vil Kommissionen tage łkonomiske midler i brug for at tvinge regeringen i Kabul til at godkende tilstedev(cid:230)relsen af organisationer, der arbejder for fred og demokrati, p(cid:229) dens territorium? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Manuel Mar(cid:14)·n (1. december 1997) Kommissionen fordłmmer p(cid:229) det kraftigste de hyppige kr(cid:230)nkelser af menneskerettighederne som Talibanstyret har gjort sig skyldig i siden indtagelsen af Kabul i oktober 1996. Det medlem af Kommissionen der varetager den humanit(cid:230)re bistand, aflagde besłg i Afghanistan i oktober 1997, og hun er st(cid:230)rkt oprłrt over de uantagelige forhold befolkningen generelt, og i s(cid:230)rdeleshed kvinderne, lever under som fłlge af at Taliban med vilk(cid:229)rlige dekreter har indskr(cid:230)nket befolkningens grundl(cid:230)ggende frihed. Magtmidler er en foruds(cid:230)tning hvis man skal standse disse kr(cid:230)nkelser og tvinge parterne til at overholde internationalt vedtagne standarder. I denne forbindelse n(cid:230)vnes ofte to muligheder: for det fłrste muligheden for at głre stłtte betinget af at visse krav overholdes, og for det andet muligheden for at tr(cid:230)ffe en politisk beslutning om at udelukke de k(cid:230)mpende grupper fra international anerkendelse. P(cid:229) baggrund af den omst(cid:230)ndighed at humanit(cid:230)r bistand nłdvendigvis m(cid:229) v(cid:230)re upartisk og ubetinget, og at al F(cid:230)llesskabets bistand til Afghanistan er af humanit(cid:230)r art, m(cid:229) man konstatere at der er store vanskeligheder forbundet med at indfłre betingelser for F(cid:230)llesskabets stłtte til Afghanistan. Til geng(cid:230)ld m(cid:229) det › eftersom Talibanstyret słger international anerkendelse › głres klart for styret at det kun skal forvente international anerkendelse, hvis det overholder folkeretten og de internationale standarder p(cid:229) menneskerettighedsomr(cid:229)det. Man błr fremme bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at f(cid:229) det internationale samfund til at indtage et fast sammentłmret standpunkt desang(cid:229)ende. Hvad ang(cid:229)r muligheden for at udłve łkonomisk pres for at f(cid:229) standset chikanen af organisationer der słger at fremme freden og demokratiet, m(cid:229) det konstateres at F(cid:230)llesskabet ikke har noget stłrre spillerum for at gribe ind eftersom samhandelen mellem Afghanistan og Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab er s(cid:229) lille. Man skal igen głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) at Den Europ(cid:230)iske Unions formandskab i en udtalelse det fremsatte i oktober 1996, gav udtryk for sin bekymring over de restriktioner som NGO(cid:146)erne er udsat for i deres arbejde. Forholdene i Afghanistan er imidlertid af en s(cid:229)dan art at de fornłdne (cid:230)ndringer kun kan tilvejebringes ved en fredelig bil(cid:230)ggelse af stridighederne. F(cid:230)llesskabet agter derfor at medvirke til at genoplive de politiske bestr(cid:230)belser herp(cid:229)


title: WRITTEN QUESTION No. 3460/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. JRC in Ispra

eurovoc_concepts:
EU national
European Commission
European official
General Court (EU)
Italy
Joint Research Centre
management
regulations for civil servants
statistics


title: Komission asetus (EY) N:o 2175/97, annettu 31 päivänä lokakuuta 1997, poikkeuksellisista markkinoiden toimenpiteistä sianliha-alalla Espanjassa annetun asetuksen (EY) N:o 913/97 muuttamisesta neljännen kerran

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2166/97 DELLA COMMISSIONE del 31 ottobre 1997 che fissa il correttivo applicabile alla restituzione per il malto

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
malt


title: WRITTEN QUESTION No. 3426/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Creation of a Task Force on Sport

eurovoc_concepts:
action programme
sport

text: C 134/162 EN Official Journal of the European Communities 30. 4. 98 Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (4 December 1997) The Honourable Member has raised the issue of accommodation in the San Pio X district of Murcia which has been affected by the Murcia municipal urban renovation plan. The EC Treaty does not refer to the issue of housing policy, which is outside the scope of the responsibilities of the Commission and within the competence of the Member States. Problems in relation to housing and accommodation must be considered in the framework of the national policies of the Member States. However, the Commission strongly supports the protection and reinforcement of individual social rights, and welcomes the renewed commitment to fundamental social rights made by the Member States in the preamble to the Amsterdam Treaty and Article 117 of the Treaty. Article 117 of the Amsterdam Treaty lists (cid:145)the combating of social exclusion(cid:146) as one of the six objectives of European social policy. Article 118(2) of the new Treaty also creates the possibility to develop actions to encourage co-operation between Member States to promote the exchange of experiences in order to combat social exclusion. The Commission is currently examining the possibilities which the Amsterdam Treaty could offer in relation to proposals for new measures in the field of social exclusion, once the Treaty has been ratified by the Member States and enters into force. Social exclusion is a multidimensional problem. Precarious housing and homelessness are perhaps the most visible forms of social exclusion. The Commission will consider housing exclusion problems in its future social exclusion action in the same way as other factors that contribute to social exclusion. As regards the protection of the rights of children in relation to housing policies, this issue is also outside the scope of the responsibilities of the Commission. However, the Commission underlines that all Member States have ratified the Convention of children’s rights, signed in 1989. (98/C 134/220) WRITTEN QUESTION E-3426/97 by Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) to the Commission (31 October 1997) Subject: Creation of a Task Force on Sport In its report on the role of the European Union in the field of sport (the Pack report) Parliament proposed that the Commission set up a Task Force on sport and draw up a Green Paper with a view to the elaboration of a proper full-scale action plan in the field of sport. In considering the matter the Commission took a positive attitude to these projects, but as yet nothing has happened. In view of the above, what measures does the Commission propose taking, on what timescale, to set up a Sports Task Force and to draw up an action plan? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (27 November 1997) The Commission takes a positive attitude to the projects put forward in the report on the role of the Community in the field of sport. One of those projects was a request to set up a task force on sport and to draw up a green paper. Since the adoption of the Pack report by the Parliament a unit has been created to respond positively to the proposals made in the report. The unit will continue the work of the former sport sector and will intensify contacts with the world of sport. A communication on sport is under preparation; it might be followed by a green paper. The communication should be adopted by the Commission before August 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 3456/97 by Olivier DUHAMEL , Catherine LALUMIERE to the Commission. Allocation of PHARE funds for educational books

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Slovakia
antisemitism
history of Europe
school textbook
withdrawal from the market
xenophobia

text: 3. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 102/169 (98/C 102/255) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3303/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Juan Colino Salamanca (PSE) (20. lokakuuta 1997) Aihe: Banaanin yhteinen markkinaja¤rjestely Voisiko komissio antaa viimeista¤ kolmea vuotta koskevat tiedot banaanima¤a¤rista¤, jotka nelja¤nnesvuosittain on osoitettu kolmen eri lisenssityypin mukaisesti eritellyille toimijoille, seka¤ erityisesti B-lisenssilla¤ toimivien osalta? Komission ja¤senen Franz Fischler komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ sen suoraan kunnianarvoisalle ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle. (98/C 102/256) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3395/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Hugh Kerr (V) (23. lokakuuta 1997) Aihe: Kulkuoikeutta koskevan EU:n lainsa¤a¤da¤nno¤n yhtena¤ista¤minen Onko komissio tietoinen siita¤, etta¤ Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset hyo¤tyva¤t suuresti kulkuoikeutta koskevasta lainsa¤a¤da¤nno¤sta¤, silla¤ he voivat liikkua maaseudulla helpommin kuin muiden ja¤senvaltioiden kansalaiset? Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa on esimerkiksi aina ollut oikeuska¤yta¤nto¤na¤, etta¤ tien sa¤a¤nno¤llinen ka¤ytto¤ tekee tiesta¤ julkisen valtatien, minka¤ ja¤lkeen tie pysyy aina valtatiena¤. Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa on rangaistavaa rajoittaa kulkuoikeutta, ja ma¤a¤ra¤ysten mukaan paikallisten tieviranomaisten on merkitta¤va¤ ka¤velytiet ja ratsupolut. Ta¤ta¤ pita¤va¤t suuressa arvossa ja¤senvaltioiden retkeilija¤t, jotka ka¤yva¤t Yhdistyneen kuningaskunnan maaseudulla. Onko komissiolla tekeilla¤ mita¤a¤n ehdotuksia unionin kulkuoikeuslainsa¤a¤da¤nno¤n yhtena¤ista¤miseksi? Komission ja¤senen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (5. marraskuuta 1997) Asia johon viitataan ei kuulu yhteiso¤n toimivaltaan. (98/C 102/257) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Olivier Duhamel (PSE) ja Catherine Lalumie‘re (ARE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: PHARE-varojen myo¤nta¤minen oppikirjoja varten Slovakian opetusministerio¤n maan koululaisille vuoden 1996 lopussa jakama historian oppikirja on avoimen revisionistinen. Sen tekija¤ on Milan S. Durica, joka on muun muassa toiminut Slovakian fasistien puolustuspu- heen kirjoittajana. Ta¤ma¤ kiistanalainen teos vedettiin pois koulujen ka¤yto¤sta¤ elokuun 1997 lopussa. Slovakiassa on paljon ansioituneita historioitsijoita, ja Ita¤-Euroopan maiden nuorille sukupolville olisi ehdottomasti opetettava maiden historia uusiksi


title: Reglamento (CE) nº 2176/97 de la Comisión de 31 de octubre de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 2026/92 por el que se fijan las normas de aplicación del régimen específico de abastecimiento de aceite de oliva a Madeira y por el que se establece el plan de previsiones de abastecimiento

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
olive oil
supply
supply balance sheet


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3462/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. ΚΚΕρ Ispra

text: C 174/62 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 8. 6. 98 (98/C 174/103) Ue·ma: KKEr Ispra GRAPTH ERVTHSH E-3462/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (31 Oktvbri·oy 1997) Ypa·rxoyn fh·mew o·ti sygkroth·uhke sthn Aggli·a mia etairei·a me deyterey·oysa e·dra sthn poli·xnh Ranco h opoi·a bri·sketai se mikrh· apo·stash apo· to KKEr Ispra. H en lo·gv etairei·a skopo· e·xei thn epilogh· prosvpikoy· poy sth syne·xeia ypoti·uetai o·ti proslamba·netai ypo· dia· forew morfe·w sto KKEr. Antapokri·nontai sthn pragmatiko·- thta oi anhsyxhtike·w ayte·w eidh·seiw; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Ianoyari·oy 1997) Sthn perife·reia thw Lombardi·aw, kai idi·vw sthn eparxi·a toy Varese ypa·rxei pa· nta e·na pykno· di·ktyo mikromesai·vn epixeirh·sevn (MME). Oi epixeirh·seiw ayte·w, efo·son plhroy·n tiw apaith·seiw, symmete·xoyn stiw aith·seiw h· tiw prosklh·seiw ypobolh·w prosforv· n thw Epitroph·w. (cid:146)Otan oi MME syna·ptoyn th sy·mbash, ekteloy·n tiw ergasi·ew me dikh· toyw eyuy·nh kai me to diko· toyw prosvpiko·. H y·parjh etairei·aw me ta gevgrafika· xarakthristika· poy anafe·ruhkan (o·ti e·xei idryuei· sto Hnvme·no Basi·leio kai o·ti diaue·tei e·dra sto Ranco) e·xei epibebaivuei·. Pre·pei na shmeivuei· o·ti ayja· netai o ariumo·w etaireiv· n apo· a·lla kra·th me·lh poy droyn sthn Itali·a. Den ypa·rxei o·mvw kammi·a symbasiakh· sxe·sh oy·te me thn etairei·a ayth· oy·te me kammi·a a·llh h opoi·a na e·xei vw antikei·meno thn pro·slhch prosvpikoy· poy kate·xei ue·seiw ergasi·aw sto Koino· Ke·ntro Ereynv· n (KKEr). (98/C 174/104) GRAPTH ERVTHSH E-3463/97 ypobolh· : Rijk van Dam (I-EDN) prow thn Epitroph· (31 Oktvbri·oy 1997) Ue·ma: Pro·sbash sto di·ktyo esvterikh·w naysiploi(cid:143)aw thw Galli·aw Sy·mfvna me ei·dhsh sto naytiliako· periodiko· Scheepvaartkrant thw 30hw Septembri·oy 1997, sth Galli·a kataba·llontai prospa·ueiew gia na parempodistei· stoyw allodapoy·w fortvte·w h pro·sbash sto di·ktyo esvterikh·w naysiploi(cid:143)aw thw Galli·aw. Pio sygkekrime·na sth no·tia Galli·a oi endometafore·w ei·nai sxedo·n ady·natew. Para·llhla, sta naylomesitika· ke·ntra thw Galli·aw parathrei·tai katagorhmatikh· a·rnhsh thw nay·lvshw mh gallikv· n skafv· n gia thn ekte·lesh metaforv· n ento·w thw Galli·aw. Mporei· h Epitroph na epibebaiv· sei tiw eidh·seiw ayte·w; Ea·n nai, poia· me·tra proti·uetai h Eyrvpai¤kh· Epitroph· na la·bei kata· thw en lo·gv parabi·ashw thw arxh·w thw eley·uerhw agora·w, kyri·vw de toy kanonismoy· peri· endometaforv· n; Apa· nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph· w (8 Dekembri·oy 1997) H Epitroph· e·xei ypo·ch toyw isxyrismoy·w peri· diakri·sevn se ba·row tvn mh Ga·llvn idiokthtv· n forthgi·dvn kata· th gallikh· «fa·sh» tvn metaforv· n poy ekteloy·ntai me·sv tvn esvterikv· n plvtv· n odv· n. Ei·nai profane·w o·ti ana·logew diakri·seiw antibai·noyn thn koinotikh· nomouesi·a kai, idi·vw, tiw diata·jeiw toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 3921/91 thw 16hw Dekembri·oy 1991 gia ton kauorismo· tvn o·rvn metafora·w emporeyma·tvn h· epibatv· n apo· allodapoy·w metaforei·w stiw esvterike·w plvte·w odoy·w tvn kratv· n melv· n. (1) H Epitroph· e·xei e·luei se epafh· me tiw gallike·w arxe·w prokeime·noy na diapistv· sei kata· po·son o·ntvw yfi·stantai oi vw a·nv diakri·seiw. (1) EE L 373 thw 31. 12. 1991


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3420/97 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Foranstaltninger for sigøjnere og pomakere

eurovoc_concepts:
EU programme
European Social Fund
Greece
Roma
adult education
illiteracy
integration into employment
labour market
marginalisation
vocational training

text: C 158/106 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 (98/C 158/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3412/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (28. oktober 1997) Om: Anvendelse i Italien af de europ(cid:230)iske bestemmelser om bortskaffelse af affald Kommissionen har i sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2350/97 (1) anfłrt, at de italienske bestemmelser indeholder aspekter, som ikke stemmer overens med direktiv 91/156/E(cid:216)F (2) om affald, og at der er specifikke tilf(cid:230)lde, der i łjeblikket er genstand for en overtr(cid:230)delsesprocedure. Kan Kommissionen: 1. redegłre n(cid:230)rmere for de aspekter i de italienske bestemmelser, som ikke er i overensstemmelse med direktiv 91/156/E(cid:216)F? 2. redegłre for de specifikke tilf(cid:230)lde, der i łjeblikket er genstand for en overtr(cid:230)delsesprocedure? (1) EFT C 117 af 16. 4. 1998, s. 12. (2) EFT L 78 af 26. 3. 1991, s. 32. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (5. december 1997) En overtr(cid:230)delsesprocedure er for łjeblikket i gang mod de italienske myndigheder p(cid:229) grund af den italienske lovgivnings manglende overensstemmelse med R(cid:229)dets direktiv 75/442/E(cid:216)F om affald (1), som (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets direktiv 91/156/E(cid:216)F (2). En overtr(cid:230)delsesprocedures indhold er altid fortroligt. Den manglende overensstemmelse g(cid:230)lder fłrst og fremmest udelukkelsen af visse affaldskategorier fra den italienske nationale lovgivning. De sager, der er genstand for en overtr(cid:230)delsesprocedure, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r bortskaffelse af affald, er en ulovlig losseplads i et fredet omr(cid:229)de (Vallone di S. Rocco), lovgivningens manglende overensstemmelse med R(cid:229)dets direktiv 94/67/EF om forbr(cid:230)nding af farligt affald (3), med R(cid:229)dets direktiv 91/689/E(cid:216)F om farligt affald (4) og med Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald (5). (1) EFT L 194 af 25. 7. 1975, s. 39. (2) EFT L 78 af 26. 3. 1991, s. 32. (3) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 34. (4) EFT L 377 af 31. 12. 1991, s. 20. (5) EFT L 365 af 31. 12. 1994, s. 10. (98/C 158/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3420/97 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (31. oktober 1997) Om: Foranstaltninger for sigłjnere og pomakere Det operationelle program »Bek(cid:230)mpelse af udelukkelse fra arbejdsmarkedet« og is(cid:230)r foranstaltning 4 under program 3 »Integrering og reintegrering af de łvrige sociale grupper, som er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet« tager sigte p(cid:229) sigłjnere og pomakere med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af analfabetisme og fremme af deres erhvervsm(cid:230)ssige udvikling samt andre aktioner. Eftersom der er udarbejdet en tidsplan for underprogram 3 bedes Kommissionen oplyse: 1. Hvor langt er man kommet med underprogrammet, og hvilke aktioner er allerede godt i gang? 2. Er der forsinkelser i udnyttelsen af midler, og hvad er i bekr(cid:230)ftende fald de v(cid:230)sentligste (cid:229)rsager til forsinkelserne?


title: WRITTEN QUESTION No. 3455/97 by Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM to the Commission. Nicotine dependency caused by tobacco

eurovoc_concepts:
action programme
labelling
product quality
public health
smoking
tobacco industry
toxic substance

text: 30. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 134/167 (98/C 134/228) WRITTEN QUESTION E-3455/97 by Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) to the Commission (31 October 1997) Subject: Nicotine dependency caused by tobacco The nicotine contained in tobacco products is a substance which acts upon the central nervous system creating a dependency comparable to that caused by, say, heroin or cocaine. The limits on toxicity levels of tobacco products have concentrated on the quantity of tar, but no common European limit value for nicotine has been set. At present the standards merely require the nicotine content of the product to be stated on the packet. This is a distortion of the situation, because it is precisely nicotine dependency which keeps tobacco consumption going. What concrete measures, on what timescale, does the Commission intend to take to define the maximum nicotine content of tobacco products in Community law? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (24 November 1997) The Commission adopted a communication on smoking prevention on 18 December 1996 (1). This identifies several policy options at Community level, including that nicotine addiction be considered as a dependency, thus allowing it to be tackled through the relevant Community public health programmes. It is furthermore suggested that a maximum level of nicotine in cigarettes could also be considered. As regards options for improving cooperation between Member States, the Commission(cid:146)s communication proposes the provision of smoking cessation medications (nicotine chewing gums, nicotine (cid:145)patches(cid:146)) at minimal or no cost to smokers. The communication has been sent for the opinion of the Parliament. The Commission will examine the reactions to the text and in the light of this examination may bring forward appropriate proposals for actions and measures. (1) COM(96) 609 final. (98/C 134/229) WRITTEN QUESTION E-3483/97 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (31 October 1997) Subject: Instances of sexual abuse in an EU nursery According to information from trade unions, which enlisted Parliament(cid:146)s powers of scrutiny to support them, there have been instances of sexual abuse of children aged 2 and 3 in the Clovis interinstitutional nursery housed in the Commission building. As the Commission is already aware of this situation, is it conducting or will it conduct an inquiry › in tandem with the Belgian police(cid:146)s investigation which has been going on for four months › to establish the exact circumstances under which these events took place and where responsibility lies for what happened in the nursery, which the Commission has contracted to a private firm. Finally, what is the Commission(cid:146)s responsibility for the security of children in a nursery housed in its own building, the parents of whom are all staff of the EU Institutions? What criteria are used in entrusting the children of EU officials to private firms and how are the staff of EU nurseries selected? What measures will the Commission take as a matter of urgency to ensure that children in the nursery are completely secure?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3473/97 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Agenda 2000: Einsparungen bei der GAP

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European Union
State aid
common agricultural policy
competitiveness
enlargement of the Union
farm price support
general budget (EU)
reform of the CAP

text: C 158/122 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 (98/C 158/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3473/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: Agenda 2000: Einsparungen bei der GAP Die Agenda 2000, die von der Kommission am 15. Juli 1997 vorgelegt wurde (KOM(97) 2000 endg. ) vertritt die Auffassung, da(cid:223) die ku¤nftige Reform der Gemeinsamen Agrarpolitik (GAP), um die geringe Konkurrenzfa¤hig- keit der Union auf diesem Gebiet und im Zusammenhang mit der weltweiten Liberalisierung von Nahrungs- mittelerzeugnissen zu u¤berwinden, es erlauben soll, Mittel einzusparen, die teilweise dazu beitragen sollen, den La¤ndern Osteuropas die Kosten fu¤r die Erweiterung aufzuerlegen, ohne den Gemeinschaftshaushalt u¤ber 1,27% des BSP zu belasten. Diese Agrarreform wu¤rde hauptsa¤chlich aus einem U¤ bergang des Preisstu¤tzungssystems auf Direktzahlungen bestehen, die auf einem angemessenen Niveau festgelegt werden. Ko¤nnte die Kommission einen Scha¤tzwert fu¤r die Ho¤he der Einsparungen nennen, die mit der neuen GAP wa¤hrend des Zeitraums 2000-2006 erzielt wu¤rden? (98/C 158/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3474/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: Agenda 2000: Aspekte der GAP betreffend Einsparungen Die Agenda 2000, die von der Kommission am 15. Juli 1997 vorgelegt wurde (KOM(97) 2000 endg. ) vertritt die Auffassung, da(cid:223) die ku¤nftige Reform der Gemeinsamen Agrarpolitik (GAP), um die geringe Konkurrenzfa¤hig- keit der Union auf diesem Gebiet und im Zusammenhang mit der weltweiten Liberalisierung von Nahrungs- mittelerzeugnissen zu u¤berwinden, es erlauben soll, Mittel einzusparen, die teilweise dazu beitragen sollen, den La¤ndern Osteuropas die Kosten fu¤r die Erweiterung aufzuerlegen, ohne den Gemeinschaftshaushalt u¤ber 1,27% des BSP zu belasten. Diese Agrarreform wu¤rde hauptsa¤chlich aus einem U¤ bergang des Preisstu¤tzungssystems auf Direktzahlungen bestehen, die auf einem angemessenen Niveau festgelegt werden. Ko¤nnte die Kommission Angaben daru¤ber machen, unter welchen Aspekten der Agrarpolitik Haushaltseinspa- rungen erwartet werden, und wie hoch sie veranschlagt werden? (98/C 158/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3475/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (31. Oktober 1997) Betrifft: Agenda 2000: Aspekte der GAP betreffend die Kostenerho¤hung Die Agenda 2000, die von der Kommission am 15. Juli 1997 vorgelegt wurde (KOM(97) 2000 endg. ) vertritt die Auffassung, da(cid:223) die ku¤nftige Reform der Gemeinsamen Agrarpolitik (GAP), um die geringe Konkurrenzfa¤hig- keit der Union auf diesem Gebiet und im Zusammenhang mit der weltweiten Liberalisierung von Nahrungs- mittelerzeugnissen zu u¤berwinden, es erlauben soll, Mittel einzusparen, die teilweise dazu beitragen sollen, den La¤ndern Osteuropas die Kosten fu¤r die Erweiterung aufzuerlegen, ohne den Gemeinschaftshaushalt u¤ber 1,27% des BSP zu belasten. Diese Agrarreform wu¤rde hauptsa¤chlich aus einem U¤ bergang des Preisstu¤tzungssystems auf Direktzahlungen bestehen, die auf einem angemessenen Niveau festgelegt werden. Ko¤nnte die Kommission Angaben daru¤ber machen, welche Aspekte der ku¤nftigen Agrarpolitik belastender fu¤r den Gemeinschaftshaushalt wa¤ren als die derzeitige GAP, und wie hoch sie veranschlagt werden? Gemeinsame Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-3473/97, E-3474/97 und E-3475/97 (18. Dezember 1997) Die Kommission schla¤gt in der Agenda 2000 vor, die 1992 eingeleitete Reform weiterzuentwickeln, also die Stu¤tzung durch ku¤nstlich hohe Garantiepreise zu verringern und stattdessen den Landwirten ho¤here direkte Beihilfen zu gewa¤hren


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2164/97 af 31. oktober 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske departementer

eurovoc_concepts:
EU production
French overseas department and region
aid system
cereals
supply


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2166/97 DA COMISSÃO de 31 de Outubro de 1997 que fixa a correcção aplicável à restituição no que respeita ao malte


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2172/97, annettu 31 päivänä lokakuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice


text: C 134/162 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (4. joulukuuta 1997) Arvoisan parlamentin ja¤senen kysymys ka¤sittelee Murciassa sijaitsevan San Pio X:n alueen asunto-oloja, joihin Murcian kaupungin kunnostussuunnitelma on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksessa ei ma¤a¤ra¤ta¤ asuntopo- litiikasta, joka ei kuulu komission vastuualueisiin vaan ja¤senvaltioiden toimivaltaan. Asuntopolitiikkaan liittyvia¤ ongelmia on tarkasteltava ja¤senvaltioiden kansallisen politiikan pohjalta. Komissio tukee kuitenkin voimakkaasti henkilo¤kohtaisten sosiaalisten oikeuksien suojelua ja vahvistamista ja suhtautuu myo¤nteisesti siihen, etta¤ ja¤senvaltiot ovat uudestaan sitoutuneet sosiaalisiin perusoikeuksiin Amster- damin sopimuksen johdanto-osassa ja sopimuksen 117 artiklassa. Amsterdamin sopimuksen 117 artiklassa mainitaan syrja¤ytymisen torjuminen yhtena¤ eurooppalaisen sosiaalipolitiikan kuudesta tavoitteesta. Uuden sopimuksen 118 artiklan 2 kohdassa ma¤a¤ra¤ta¤a¤n myo¤s, etta¤ sosiaalisen syrja¤ytymisen torjumiseksi on mahdollista toteuttaa toimenpiteita¤, joilla edisteta¤a¤n ja¤senvaltioiden va¤lista¤ yhteistyo¤ta¤ kokemusten vaihdon lisa¤a¤miseksi. Komissio tutkii parhaillaan, mita¤ mahdollisuuksia Amsterdamin sopimus voi tarjota ehdotettaessa uusia toimenpiteita¤ sosiaalisen syrja¤ytymisen alalla sitten, kun ja¤senvaltiot ovat ratifioineet sopimuksen ja se tulee voimaan. Sosiaalinen syrja¤ytyminen on monitahoinen ongelma. Huonot asuinolot ja kodittomuus ovat sosiaalisen syrja¤ytymisen ehka¤ na¤kyvimma¤t muodot. Komissio tarkastelee asunnottomuuteen liittyvia¤ ongelmia tulevassa sosiaalista syrja¤ytymista¤ koskevassa toiminnassaan samalla tavoin kuin muitakin sosiaaliseen syrja¤ytymiseen vaikuttavia tekijo¤ita¤. Lasten oikeuksien suojelu asuntopolitiikan yhteydessa¤ ei myo¤ska¤a¤n kuulu komission vastuualueisiin. Komissio korostaa kuitenkin, etta¤ kaikki ja¤senvaltiot ovat ratifioineet lasten oikeuksia koskevan yleissopimuksen, joka allekirjoitettiin vuonna 1989. (98/C 134/220) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3426/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) (31. lokakuuta 1997) Aihe: Urheilun erikoisosaston (Task Force) perustaminen Euroopan parlamentin urheilun asemaa unionissa ka¤sitteleva¤ssa¤ mietinno¤ssa¤ (esittelija¤na¤ Doris Pack) ehdotet- tiin, etta¤ komissio perustaisi urheilun erikoisosaston (Task Force) seka¤ laatisi urheilun toimenpideohjelman eli ns. vihrea¤n kirjan. Asian ka¤sittelyn yhteydessa¤ komissio suhtautui positiivisesti na¤ihin hankkeisiin mutta mita¤a¤n ei ole toistaiseksi tapahtunut. Ylla¤ mainittuun viitaten kysyn seuraavaa: Milla¤ aikataululla ja mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtya¤ urheilun erikoisosaston perustamiseksi ja toimenpideohjelman laatimiseksi? Komission ja¤senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (27. marraskuuta 1997) Komissio suhtautuu myo¤nteisesti urheilun asemaa unionissa ka¤sitteleva¤ssa¤ mietinno¤ssa¤ ehdotettuihin hankkei- siin. Era¤s na¤ista¤ hankkeista oli urheilun erikoisosaston (task force) perustamista ja vihrea¤n kirjan laatimista koskeva pyynto¤. Parlamentin hyva¤ksyttya¤ Packin mietinno¤n on perustettu yksikko¤ vastaamaan myo¤nteisesti mietinno¤ssa¤ tehtyihin ehdotuksiin. Yksikko¤ jatkaa entisen urheilujaoksen tyo¤ta¤ ja tiivista¤a¤ yhteyksia¤ urheiluva¤keen. Urheilua koskeva tiedonanto on valmisteilla; sita¤ saattaa seurata vihrea¤ kirja. Komissio hyva¤ksynee tiedonannon ennen elokuuta 1998