title: RÈGLEMENT (CE) N° 2143/97 DE LA COMMISSION du 30 octobre 1997 modifiant le règlement (CEE) n° 2219/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement de Madère en produits laitiers en ce qui concerne le montant des aides

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2143/97 DELLA COMMISSIONE del 30 ottobre 1997 che modifica il regolamento (CEE) n. 2219/92 relativo alle modalità di applicazione del regime specifico di approvvigionamento di prodotti lattiero-caseari per Madera, per quanto riguarda gli importi degli aiuti


title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön aloitteen perustamisesta

eurovoc_concepts:
EU initiative
European symbol
cultural cooperation
cultural event
town

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •it •ir -ir -tr Bryssel, 30. 10. 1997 KOM(97) 549 lopull. 97/0290 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön 7 aloitteen perustamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Ehdotus koskee suuren vuosittaisen Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tukemiseen tarkoitetun aloitteen täytäntöönpanoa yhteisön tasolla. Tapahtuman tarkoituksena on hyödyntää Euroopan kaupunkien rikasta ja moninaista kulttuuria sekä korostaa samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä ja elinvoimaista kulttuurielämää. Ministerineuvosto pani alulle Euroopan kulttuuripääkaupunkihankkeen Melina Mercourin kesäkuun 13 päivänä vuonna 19853 tekemän aloitteen pohjalta, jolla pyritään Euroopan kansojen lähentämiseen toisiinsa. Siitä saakka tapahtuman suosio on kasvanut Euroopan kansalaisten keskuudessa, samoin kuin sen kulttuurinen ja yhteiskunnallis-taloudellinen merkitys niiden kävijöiden suuren joita kulttuuripääkaupungit ovat houkutelleet4. Näissä määrän perusteella, kaupungeissa on ollut lukuisia kaikkien taiteen alojen tapahtumia. Tapahtuman alusta lähtien Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys on myönnetty seuraaville kaupungeille: 1985 : Ateena 1990 : Glasgow 1995 : Luxemburg 1986 : Firenze 1991 : Dublin 1996 : Kööpenhamin a 1987 : Amsterdam 1992 : Madrid 1997 : Thessaloniki 1988 1989 : : Berliini 1993 : Antwerpen 1998 Pariisi 1994 : Lissabon 1999 : : Tukholma Weimar Vuodeksi 2000 seuraavat kaupungit ovat yhdessä saaneet nimityksen ehdokkaiden suuren määrän ja kyseisen vuoden erityisen merkittävyyden vuoksi siirryttäessä kolmannelle vuosituhannelle: Avignon, Bergen, Bologna, Bryssel, Krakova, Helsinki, Praha, Reykjavik, Santiago de Compostela. 3 EYVL N:o C 153, 22. 6. 1985, s. 2 4 Katso John Myerscoughin tutkimus "Les Villes européennes de la Culture et le mois culturel européen" (Euroopan kulttuuripääkaupungit ja Euroopan kulttuurikuukausi), 1994. 2_ Yhä useammat yhteisössä ja myös sen ulkopuolella sijaitsevat kaupungit ovat ilmaisseet halunsa toimia vuorollaan Euroopan kulttuuripääkaupunkina. Tästä syystä kulttuuriministerit päättivät Euroopan kulttuurikuukauden järjestämisestä 18 päivänä toukokuuta 1990 tehdyissä päätelmissä5. Kyseisen tapahtuman tavoitteet ovat samat kuin Euroopan kulttuuripäakaupungla, ja se on tarkoitettu erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maille. Kaupungit, joiden järjestettäväksi Euroopan kulttuurikuukausi on tähän mennessä annettu: 1992 : Krakova, 1993 : Graz, 1994 : Budapest, 1995 : Nikosia, 1996 : Pietari, 1997 : Ljubljana, 1998 : Valletta ja Linz, 1999 : Plovdiv. Vuonna 1991 perustetun Euroopan kulttuuripääkaupunkien verkko tarkoituksena on antaa tapahtuman järjestämisessä mukana oleville ammattilaisille mahdollisuus vaihtaa kokemuksiaan. Tämän yhteisön tukea saavan verkon avulla toteutettiin vuonna 1994 komission pyynnöstä tutkimus6, joka koski tapahtuman vaikutuksia sen perustamisesta alkaen. on antanut Yhteisö vuosittain Tähän saakka Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma on ollut hallitusten välinen aloite ja kaupungin valinta jäsenvaltioiden edustajien tekemä poliittinen Euroopan päätös. kulttuuripääkaupungille ja kaupungille, joka on nimetty järjestämään Euroopan kulttuurikuukausi. Koska Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan yhteisön toimivaltaa ulotetaan myös kulttuurin alueelle, tämä tapahtuma on vastedes yhteisön toimi tämän ajatuksen pohjalta pyytäessään 7 päivänä huhtikuuta 1995 antamassaan Kaleidoskooppi-ohjelmaan lausunnossa7 komissiota ehdottamaan perustamissopimuksen 128 liittyvässä artiklan nojalla Euroopan kulttuuripääkaupunkia vuoden 2000 jälkeen koskevaa erityisohjelmaa. toimintaa. Euroopan parlamentti rahoitustukea 5 EYVLN:o C 162,3. 7. 1990, s. 1 6 Katso huomautus 2 7 Katso Augiaksen kertomus EP 211. 11 ö/lopullinen 27 maaliskuuta 1995, Komission muutettu ehdotus KOM<95)373 lopulfeen 28. 7. 1995, Päätös 719/96, 29. 3. 96 (Toteama N:o 11), jolla perustetaan eurooppalaisen mittakaavan mukainen taiteellisten ja kulttuuritoimintojen tukiohjelma (Kaleidoskooppi). 2> Tässä yhteydessä komissio ehdottaa, että: - joka vuosi nimetään kaupunki, jonka tehtävänä on toteuttaa Eurooppaa kiinnostavaan erityisaiheeseen tarvittaessa tässä yhdessä muiden päätöksessä esitettyjen suuntaviivojen ja 128 artiklan tarkoittamien yhteisön kulttuuritoiminnan periaatteiden mukaisesti, liittyvä kulttuurihanke, kaupunkien eurooppalaisten kanssa - Euroopan kulttuurikuukausi -tapahtuma lopetetaan, - vuodesta 2000 vuoteen 2005 saakka yhtenäiseen kulttuuriohjelmaan, toukokuuhun 1998 jota koskevat ehdotuksensa komissio esittää mennessä, yhdistetään myös rahoituksen osalta yhteisön Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma, - että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät nämä ehdotukset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklan tarkoittaman menettelyn mukaisesti, - tapahtuman ohjelman valmistelut jotta toteuttaminen voidaan suorittaa kunnollisesti, neuvosto poikkeuksellisesti siirtymävaiheessa nimeää vuoden 2001 kulttuuripääkaupungin ottaen huomioon, että vuoden 2000 Euroopan kulttuuripääkaupungit on jo nimetty. ja Cv Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevan yhteisön aloitteen perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että 1/ Eurooppa on koko historiansa ja olemassa olonsa ajan ollut erityisen rikkaan ja monipuolisen kulttuurikehityksen keskus ja kaupungistumisella on ollut tärkeä osa Euroopan kulttuurien muodostumisessa ja leviämisessä, 2/ EY:n perustamissopimuksen (128 artikla) mukaisen Euroopan yhteisön toimivallan laajentaminen myös kulttuurin alueelle edellyttää yhteisön johtaman kulttuurin oikeusperustalle perustamissopimuksessa yhteisölle asetettujen tavoitteiden ja keinojen mukaisesti, edistämistoiminnan asettamista uudelle 3/ neuvostossa koolla olleet kulttuuriasioista vastaavat ministerit hyväksyivät 13 päivänä kesäkuuta 1985 päätöslauselman vuosittaisen yhteisön tukeman Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman järjestämisestä, minkä tärkeimpänä tavoitteena oli "antaa eurooppalaisille mahdollisuus päästä osallisiksi kyseessä olevan maan, alueen tai kaupungin kulttuurista", 4/ Euroopan parlamentti esitti komissiolle pyynnön jo Kaleidoskooppi-ohjelmasta 7 päivänä huhtikuuta 1995 antamaansa lausuntoa1 edeltäneissä keskusteluissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 128 artiklaan perustuvan Euroopan kulttuuripääkaupunki -erityisohjelman perustamisesta vuoden 2000 jälkeen, 5/ Euroopan kulttuuripääkaupunkia koskevan yhteisön aloitteen on vastattava perustamissopimuksessa määriteltyjä tavoitteita ja käytettävä siinä tarkoitettuja keinoja 128 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaisesti, 6/ vastauksena 128 artiklassa esitettyihin toimintaperiaatteisiin on joka vuosi aiheellista nimetä Euroopan kulttuuripääkaupunki, jonka tehtävänä on toteuttaa Eurooppaa kiinnostavan erityisaiheen pohjalta kulttuurihanke tarvittaessa yhdessä muiden eurooppalaisten kaupunkien kanssa, 7/ on aihetta lopettaa samalla Euroopan kulttuurikuukausi -tapahtuma, tähän saakka 8/ kulttuuripääkaupungille ohjelmasta, ja että tämä ohjelma päättyy vuonna 19982, yhteisön ja Euroopan avustusta on myönnetty Euroopan kulttuurikuukaudelle Kaleidoskooppi- 1 Katso Parlamentin jäsen Augiasin kertomus EP 211/116 lopullinen 27. 3. 1995, Komission muutettu ehdotus KOM(95)373 lopullinen 28. 7. 1995, Päätös 719/96, 29. 3. 96 (Toteama N:o 11), jolla perustetaan eurooppalaisen mittakaavan mukainen taiteellisten ja kulttuuritoimintojen tukiohjelma (Kaleidoskooppi). 2 Katso 29. 3. 96 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 719/96/EY Kaleidoskooppi- ohjelman perustamisesta (toimi 4). G 9/ neuvosto 30. kesäkuuta 1997 antamallaan päätöksellä komissiota EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla tekemään tutkimuksen ennen kuin toukokuuhun 1998 mennessä esitetään ehdotukset yhteisön kulttuuriohjelmaksi, johon yhdistetään rahoitusjärjestely ineen, kulttuuripääkaupuriki -tapahtuma Euroopan OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla panee täytäntöön "Euroopan on Yhteisö kulttuuripääkaupunki". Tämän aloitteen lisätä kulttuurien rikkauden, erilaisuuden ja yhteisten ominaispiirteiden arvostusta eurooppalaisten keskuudessa ja auttaa unionin kansalaisia tuntemaan toisensa paremmin. nimi tarkoituksena on aloitteen, jonka 2_arliklâ Euroopan kulttuuripääkaupunki nimitetään vuodesta 2002 lähtien seuraavien edellytysten mukaisesti: - asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat Euroopan komissiolle kolme vuotta ennen tapahtuman alkua soveltuvan kaupungin tai kaupunkien hakemukset kyseistä vuotta varten 3 artiklassa esitetyllä tavalla. - komissio kutsuu koolle valintalautakunnan, joka on nimetty antamaan lausunto esitetyistä hakemuksista tämän toimen tavoitteiden ja erityispiirteiden mukaisesti. Valintalautakunta koostuu tunnetuista riippumattomista henkilöistä, joiden määrä on seitsemän. Näistä kaksi nimittää Euroopan parlamentti, kaksi neuvosto, kaksi komissio ja yhden alueiden komitea. Valintalautakunta antaa lausuntonsa komissiolle. - komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamentin annettua asiasta lausunnon neuvosto nimeää määräenemmistöpäätöksellä Euroopan kulttuuripääkaupungin kyseiseksi vuodeksi. * 3 artikla Hakemuksiin on sisällyttävä Eurooppaa kiinnostavaan erityisaiheeseen liittyvä eurooppalainen kulttuurihanke, joka perustuu pääasiallisesti kulttuuriyhteistyöhön EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan tarkoittamien tavoitteiden ja toimien mukaisesti. Hanke voidaan toteuttaa yhdessä muiden Euroopan kaupunkien kanssa. Hakemuksissa on erityisesti täsmennettävä, millä tavoin - valitun aiheen puitteissa - eurooppalainen hakijakaupunki aikoo: - lisätä sellaisten eurooppalaisille yhteisten kulttuurivirtausten arvostusta, joita se on innoittanut tai joihin se on huomattavasti myötävaikuttanut, - edistää tapahtumia ja kulttuurihankkeita, joihin osallistuvat unionin muiden kestävien ja jäsenvaltioiden kulttuuriyhteistyöhankkeiden perustamiseen, kulttuuritoimijat johtavat jotka - varmistaa, että unionin kansalaiset ottavat toimet vastaan, ja edistää suunniteltujen toimien levittämistä multimedian ja monikielisen lähestymistavan avulla, - edistää Euroopan kulttuurien ja muun maailman kulttuurien välistä vuoropuhelua. 4 artikla Tähän aloitteeseen voivat osallistua Euroopan talousalueen maat, Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat, Kypros sekä ne muut Euroopan maat, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa yhteistyösopimuksia, joihin kuuluu kulttuuria koskeva lauseke. 5 artikla Komissio on vastuussa aloitteen täytäntöönpanosta. Se valmistaa joka vuosi arviointikertomuksen edellisenä vuonna saavutetuista tuloksista. Tämä kertomus toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. 6 artikla % Aloite ja sen sisältämät tarkat menettelyjä koskevat ohjeet sekä hakemusten toimittamiselle asetut määräajat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehden C-sarjassa. 7 artikla Tämä päätös tulee voimaan 5 LUIE Yhteisön Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloite Osallistumisedellytykset Edistääkseen kulttuurin leviämistä, unionin kansalaisten keskinäistä tuntemusta sekä Euroopan kulttuuritoimijoiden välistä yhteistyötä ja vuorovaikutusta yhteisö tukee Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitetta. Tästä syystä yhteisö järjestää aloitteen seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti: 1. Aloitteeseen kuuluu yhden kaupungin nimeäminen vuosittain Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 1 artiklan tavoitteiden mukaisesti. tapahtuu esitettyjen hakemusten perusteella, sisältyy Nimeäminen liittyvä kulttuurihanke, joka eurooppalaisittain kiinnostavaan erityisaiheeseen voidaan toteuttaa yhdessä muiden Euroopan kaupunkien kanssa ja joka perustuu pääasiallisesti kulttuuriyhteistyöhön EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan tarkoittamien tavoitteiden ja toimien mukaisesti. joihin Tämä eurooppalainen kulttuurihanke koostuu seuraaviin piirteisiin perustuvista erityistoimista: niiden muodostumisessa kaupungilla on ollut erityinen osa, kulttuurivirtausten yhteisten hyödyntäminen, joiden tanssi, teatteri, sellaisten kulttuuritapahtumien ja -teosten (musiikki, kuvaamataide, elokuva jne. ) toteuttaminen, jotka korostavat kaupungin omaa kulttuuria ja yhdistävät unionin jäsenvaltioiden muiden kaupunkien kulttuuritoimijoita tarkoituksena saada aikaan kestävää yhteistyötä, kaupungin historian ja kulttuurin kannalta merkittävien henkilöiden ja tapahtumien esille tuominen unionin kansalaisten keskuudessa, ja kiinteän kulttuuriperinnön sekä kaupungille ominaisen kulttuuriteosten saatavuutta ja niistä tiedottamista koskevien aloitteiden toteuttaminen, irtaimen jakaminen eurooppalaisille tiedon toisinaan vähemmän kulttuuriperinnöstä, joka on laatunsa vuoksi huomionarvoinen, tunnetusta /LD erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, jotka edistävät nuorten pääsyä osallisiksi kulttuuritarjonnasta, erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on lujittaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ohjelmaan kuuluvien toimien tunnetuksi tekeminen erityisesti multimedian ja audiovisuaalisten välineiden sekä monikielisen lähestymistavan avulla, kulttuurin edistämistä ja hallinnointia koskevien aloitteiden toteuttaminen, taloudellisen toiminnan, erityisesti työllisyyden ja matkailun kehitykseen myötävaikuttaminen, tarve kehittää laadukasta ja uutta luovaa kulttuurimatkailua (vaihtoehtoiset tavat hallita matkailijavirtoja, asianomaisten matkailumuodot, uudet toimijoiden keskinäiset uudet yhteistyömuodot) ottaen huomioon sen merkityksen, hoidon tällä on kulttuuriperinnön varmistamisessa, kävijöiden toivomusten (vastaanotto, opastus, tiedotus, majoitus) samoin kuin paikallisväestöjen toivomusten (elämän laadun, ympäristön ym. kunnioittaminen) toteuttamisessa. kestävän joka Euroopan kulttuurien ja maailman muiden kulttuurien välistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden toteuttaminen. 2. Jäsenvaltiot osoittavat ehdokkuutta koskevat hakemuksensa Euroopan komissiolle Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla lomakkeella. Hakemukseen sisältyy eurooppalaisittain kiinnostavan erityisaiheen esittely, johon kaupungin kulttuurihanke perustuu, yksityiskohtainen kuvaus kehitettävistä erityistoimista (katso edellä oleva 1 kohta), jotka vastaavat 3 artiklan ehtoja, arvioidut kustannukset ja tuotto, kyseessä olevien jäsenvaltioiden rahoitusosuus sekä odotetut tulokset. 3. 4. Kyseessä olevat jäsenvaltiot esittävät hakemuksensa kolme vuotta ennen vuosittain järjestettävän Euroopan lailttuuripääkaupunkien mmittämispäätökset tehdään sinä vuonna, jona ehdokkaat on ilmoitettu. alkamisajankohtaa. suunniteltua tapahtuman Kaupunkien hakemuksissa on oltava tasapainoinen rahoitussuunnitelma, josta ilmenee hankkeen toteuttamiseen tarvittava rahoitus. AA ISSN 1024-4492 KOM(97) 549 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 16 Luettelonumero : CB-CO-97-566-FI-C ISBN 92-78-26247-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg At


title: Agenda 2000 : Kommissionens udtalelse om Rumæniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union.

eurovoc_concepts:
Romania
accession to the European Union
economic situation
political situation


title: Padomes Regula (EK) Nr. 2205/97 (1997. gada 30. oktobris), kas groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kura izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls

formats: html pdf print

text: 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 189 31997R2205 L 304/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 7. 11. 1997. PADOMES REGULA (EK) Nr. 2205/97 (1997. gada 30. oktobris), kas groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kura izveido kopējai zivsaimniecības politikai piemērojamu kontroles sistēmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 43. pantu, 1. pants ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), Ar šo Regulu (EEK) Nr. 2847/93 groza šādi: 1. Tās 19. b panta 1. punktu papildina ar šādu ievilkumu: ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2), “— nozvejas apjoms, kas tiek paturēts uz kuģa, pa sugām, dzīvsvara kilogramos. ” ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3), 2. Regulas 19. b pantam pievieno šādu punktu: tā kā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 (4) 19. d pantu Padome inter alia lemj par noteikumiem nozvejas paziņošanai; tā kā Padomes 1995. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 685/95 par zvejas intensitātes vadību attiecībā uz noteiktiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (5) nosaka, ka dalībvalstis veic vajadzī- gos pasākumus, lai kuģi, kas peld zem to karogiem, sākot ar brī- di, kad uzsāk darbu Kopienas infrastruktūra Kopienas ūdeņos veiktās nozvejas datu vadībai — ne vēlāk kā no 1998. gada 1. jan- vāra, ieejot vai izejot no apgabala, obligāti deklarētu nozvejas apjomus uz to klājiem; tā kā ir jāpieņem ieviešanas noteikumi ziņojumu, kas pazīstami kā “intensitātes ziņojumi”, nosūtīšanai; tā kā Kopienas kuģu satelītu uzraudzības sistēma nodrošina, ka karoga dalībvalsts un, ja vajadzīgs, krasta dalībvalsts saņem ziņo- jumus no zvejas kuģa, jāpieņem noteikumi, kas paredz izmantot šīs sistēmas, lai ziņotu par nozveju; tā kā atbilstīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 2847/93, “4. Sīki izstrādātas normas šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 36. pantā izklāstīto procedūru. ” 3. Tās 19. panta 1. punktam pēc vārdiem “pa teleksu” pievieno šādus: “ar VMS,” 4. Regulas 19. d pantu aizstāj ar šādu: “19. d pants Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka intensitātes ziņojumus, kas saņemti saskaņā ar 19. b un 19. c pantu, reģistrē datorlasāmā formā. ” 5. Pievieno šādu pantu: “19. j pants Lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas saistības, kas izklāstītas 19. b, 19. c un 19. e pantā, katra dalībvalsts pārbauda un apstiprina datus, kas izriet no šīm saistībām. ” (1) OV L 188, 22. 7. 1995. 8. lpp. (2) OV C 269, 16. 10. 1995. , 221. lpp. (3) OV L 18, 22. 1. 1996. 102. lpp. (4) OV L 261, 20. 10. 1993. 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 686/97 (OV L 102, 19. 4. 1997. , 1. lpp. ). (5) OV L 71, 31. 3. 1995. 5. lpp. 2. pants Šī regula stājas spēkā 1998. gada 1. janvārī. To piemēro no 1998. gada 1. jūlija. 190 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1997. gada 30. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs F. BODEN


title: Amended proposal for a Council Regulation (EC) concerning the granting of Community financial assistance for actions to promote combined goods transport

eurovoc_concepts:
EU financing
action programme
carriage of goods
combined transport
common transport policy

formats: pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 30. 10. 1997 CQM(97) 507 final 96/ 0207 (SYN) Amended proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) concerning the granting of Community financial assistance for actions to promote combined goods transport (presented by the Commission pursuant to Article 189 a (2) of the EC-Treaty) Explanatory Memorandum At its plenary session of 12 June 1997, the European Parliament has given its opinion on the Commission proposal1 for a Council Regulation (EC) concerning for actions to promote combined goods transport, providing for a number of amendments. the granting of Community financial assistance The Commission has accepted the first part of amendment 2, amendment 3, the first part of amendment 4, and amendment 7, as far as it relates to synergies with the PHARE programme, for the following reasons. first part of amendment 2, concerning Article The the Commission proposal, states that the innovative measures supported by PACT concern specific operational measures, and is therefore a useful clarification. (4)(1)(b) of Amendment 3 relating to Art. 6(3)(d) of the Commission proposal, which proposes to make access costs to inland waterway infrastructure eligible for assistance, to discriminate between the various non-road modes. thrust of PACT not the general line with in is the trans-European network and The first part of amendment 4, proposing a new littera (a) to Art. 6(4) of the Commission proposal, stresses the conformity of proposals with the axes of freight freeways. The Commission agrees that these policy initiatives are an important part of the Community transport policy. PACT Projects should therefore be measured also against these policy goals. However, as the most important policy goal of the PACT Programme is to achieve a traffic shift from road to other modes, the Commission proposes to move the new littera to the end of Art. 6(4). the Trans-European in Amendment 7, as far as it relates to the synergies with the PHARE is useful, as both programmes may potentially overlap, programme, the especially Commission's endeavour to manage PACT and PHARE in a coherent way. However, the Parliament's proposal to insert this amendment in Article 7 would not be in line with the substance of the Article, which deals with comitology. It is therefore proposed to insert it as a new Art. framework of PHARE Multicountry. the is It O. J. No. C 343, 15 November 1996, p. 4 6(5), as Art. 6 deals with the selection criteria applicable to submitted projects. The Commission therefore amends its proposal as follows: Amended Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) concerning the granting of Community financial assistance for actions to promote combined goods transport Original Proposal Amended Proposal Article 4(1 Mb) (b) innovative measures, namely specific investments and certain variable operating costs with the exception of measures concerning staff costs, energy consumption and the covering of financial losses. (b) innovative measures, namely investments in specific operational measures and certain variable operating costs with the exception of measures concerning staff costs, energy consumption and the covering of financial losses. Article 6(3)(d) (d) cost factors (especially elements for evaluating the marginal cost of access to the infrastructure, particularly rail, for the service covered by the pilot action and any further information enabling a judgment to be made as to whether aid towards the costs of infrastructure access is justified) (d) cost factors (especially elements for evaluating the marginal cost of access to the infrastructure, particularly rail and inland waterways, for the service covered by the pilot action and any further information enabling a judgment to be made as to whether aid towards the costs of infrastructure access is justfied) Article 6(4) In assessing whether the project is likely to meet Community transport goals, the following indicators shall be given priority: In assessing whether the project is likely to meet Community transport goals, the following indicators shall be given priority: traffic shift forecast (as (a) percentage of total traffic on route or axis); traffjc shift forecast (as (a) percentage of total traffic on route or axis); effects on other transport (b) services in the relevant market and possible new entrants; effects on other transport (b) services in the relevant market and possible new entrants; relevance of project results (c) for other ventures, routes or market participants; relevance of project results (c) for other ventures, routes or market participants; benefits to environment (d) and safety when compared with existing services. benefits to environment (d) and safety when compared with existing services. contribution of the project (e) to the development and use of the trans-European transport networks and of the Trans- European Rail Freight Freeways. Art 6(5) new 5. Due consideration in the selection process shogld also be given to projects which link up connections to the countries of Central and Eastern Europe and tQ projects, which create s y n e r g ie with the PHAPE programme 5. The Commission shall also ensure that the submission complies with the further conditions laid down in this Regulation, namely: 6. The Commission shall also ensure that the submission complies with the further conditions laid down in this Regulation, namely: the consent of States on (a) whose territory the action is carried out; (a) the consent of States on whose territory the action is carried out; (b) the exclusion of infrastructure measures; (b) the exclusion of infrastructure measures; the exclusion of research (c) measures; the exclusion of research (c) measures; (d) a guarantee that, as from 27 June 1997, the railway undertakings taking part in the project hold a licence within the meaning of Article 2 of Directive 95/18/EC. (d) a guarantee that, as from 27 June 1997, the railway undertakings taking part in the project hold a licence within the meaning of Article 2 of Directive 95/18/EC. 6. The evaluation and monitoring procedures referred to in Article 10 shall be determined by the decisions provided for in paragraph 1 of this Article. 7. The evaluation and monitoring procedures referred to in Article 10 shall be determined by the decisions provided for in paragraph 1 of this Article. 7. These decisions are addressed to the beneficiaries and the Member States in whose territory the combined transport routes are situated. 8. These decisions are addressed to the beneficiaries and the Member States in whose territory the combined transport routes are situated. The remainder of the text is unchanged. ISSN 0254-1475 OM(97) 507 fmal DOCUMENTS 07 10 01 09 Catalogue number : CB-CO-97-516-EN-C ISBN 92-78-25671-4 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg "7-


title: Regolamento (CECA, CE, Euratom) n. 2191/97 del Consiglio del 30 ottobre 1997 recante modifica del regolamento (Euratom, CECA, CEE) n. 549/69 che stabilisce le categorie di funzionari ed agenti delle Comunità europee ai quali si applicano le disposizioni dell'articolo 12, dell'articolo 13, secondo comma e dell'articolo 14 del protocollo sui privilegi e sulle immunità delle Comunità

eurovoc_concepts:
European official
parliamentary immunity
privilege
regulations for civil servants
servant (EU)
termination of employment

formats: html pdfa1b print


title: Πρόγραμμα δράσης 2000 : Γνώμη της Επιτροπής για την αίτηση προσχώρησης της Ρουμανίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση.


title: Κανονισμός (ΕΚΑΧ, ΕΚ, Ευρατόμ) αριθ. 2191/97 του Συμβουλίου της 30ής Οκτωβρίου 1997 για την τροποποίηση του κανονισμού (Ευρατόμ, ΕΚΑΧ, ΕΟΚ) αριθ. 549/69 περί καθορισμού των κατηγοριών των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων στους οποίους εφαρμόζονται οι διατάξεις του άρθρου 12, 13 δεύτερο εδάφιο και 14 του πρωτοκόλλου περί των προνομίων και ασυλιών των Κοινοτήτων


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2205/97, annettu 30 päivänä lokakuuta 1997, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta


title: REGLAMENTO (CE) N° 2141/97 DE LA COMISIÓN de 30 de octubre de 1997 sobre la expedición de certificados de exportación del sistema B en el sector de las frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
nut
pip fruit


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre o «Relatório da Comissão ao Conselho, ao Parlamento Europeu, ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões sobre medidas comunitárias com impacto sobre o turismo (1995-1996)»

eurovoc_concepts:
EU action
EU programme
report
tourism policy

text: C 19/116 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 1. 98 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre o «Relato´rio da Comissa˜o ao Conselho, ao Parlamento Europeu, ao Comité Econo´ mico e Social e ao Comité das Regio˜ es sobre medidas comunita´rias com impacto sobre o turismo (1995-1996)» (98/C 19/30) O Comité Econo´ mico e Social decidiu em 8 de Julho de 1997, ao abrigo do n4 2 do artigo 234 do Regimento, emitir um parecer sobre o relato´ rio supramencionado. A Secça˜o de Desenvolvimento Regional, Ordenamento do Territo´ rio e Urbanismo, incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos do Comité, emitiu parecer em 21 de Outubro de 1997, sendo relator C. Lustenhouwer. Na 3491 reunia˜o plena´ria de 29 e 30 de Outubro de 1997 (sessa˜o de 30 de Outubro), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 52 votos a favor, 3 contra e 6 abstenço˜es, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. O Comité Econo´mico e Social regista com interesse o relato´ rio da Comissa˜o sobre as medidas comunita´rias adoptadas no perı´odo de 1995/1996, ao nı´vel da UE, com importância para o turismo. Anota igualmente que, para além deste relato´rio, a Comissa˜o publicou, em separado, um documento de trabalho (1) focando as va´rias acço˜ es empreendidas no mesmo perı´odo, no âmbito da polı´tica da Comissa˜o dirigida especificamente ao turismo. Tendo como pano de fundo as suas observaço˜ es sobre o Livro Verde em matéria de turismo (2) e a sua proposta relativa a um primeiro programa plurianual a favor do turismo europeu Philo- xenia (3), o Comité limitar-se-a´ neste aditamento a parecer a alguns pontos que considera mais relevantes. 1. 2. O relato´ rio da Comissa˜o sobre as medidas comunita´rias com impacto no turismo demonstra uma vez mais que a polı´tica da UE tem, em diversos domı´nios, pontos de intersecça˜o com o sector do turismo. Tal advém, em parte, do facto do que se designa habitualmente por sector de turismo envolver, na pra´tica, uma multiplicidade de empresas de numerosos sectores econo´ micos, dispersas por toda a Europa. Com efeito, a caracterı´stica fundamental do turismo é a diversidade. (1) Acça˜o comunita´rias com impacto sobre o turismo, documento de trabalho da Comissa˜o, Bruxelas, 11. 7. 1997 — SEC(97) 1419. (2) Parecer do CES sobre o papel da Unia˜o Europeia no âmbito do Livro Verde do Turismo da Comissa˜o (COM(95) 97 final) — JO C 301 de 13. 11. 1995. (3) Parecer do CES sobre o primeiro programa plurianual de apoio ao turismo europeu (1997-2000) — Philoxenia (COM(96) 168 final) — JO C 30 de 30. 1. 1997. 1. 3. O Comité considera positivo que, ao publicar este relato´ rio, a Comissa˜o torne claro que a UE se ocupa, em variadas acço˜ es, com as empresas de turismo e o seu pessoal. A actividade comunita´ria neste sector poderia parecer muito restrita, se se desse atença˜o apenas às acço˜es concretizadas no âmbito da polı´tica especı´fica cuja amplitude é bastante modesta. 1. 4. Na˜o obstante, verificando que o relato´rio se fica pelas generalidades, o Comité entende que seria de tentar, na˜o so´ no supracitado documento de trabalho, mas sobretudo neste relato´rio, com um estatuto jurı´dico de mais peso e com um maior grau de divulgaça˜o, especificar devidamente os recursos financeiros de que poderia beneficiar o sector turı´stico. Além disso, convida a Comissa˜o a medir mais acuradamente os efeitos das va´rias acço˜es, em termos de crescimento do emprego no sector ou de melhoria da qualidade do produto turı´stico. Estas ana´lises do impacto têm grande utilidade no momento em que é preciso fazer opço˜es para o futuro, ou seja, escolher a via mais eficaz para prosseguir, ou melhor, intensificar a polı´tica do turismo. 2. A polı´tica do turismo na sua relaça˜o com a polı´tica de ambiente e de consumo Conforme concluiu o Comité em pareceres ante- 2. 1. riores, este sector, em termos econo´ micos, tem uma escala mundial. Apesar dos progressos registados pela indu´stria do turismo, também ao nı´vel do emprego, a sua quota de mercado continua sujeita a uma certa pressa˜o. Dos dados fornecidos pela Comissa˜o, mas também pela Organizaça˜o Mundial de Turismo e pela OCDE, depreende-se que os destinos concorrenciais fora da UE têm ganho considera´vel popularidade, evoluça˜o esta ja´ confirmada pelos progno´sticos para os pro´ximos anos. 21. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 19/117 2. 2. Embora sejam essencialmente as pro´prias empre- sas a criar os atractivos para o produto turı´stico, a sua natureza especı´fica da´ aos poderes pu´blicos — locais, nacionais e cada vez mais comunita´rios — a possibilidade de desempenhar um papel importante na continuidade da atracça˜o turı´stica exercida pela Europa. turista/consumidor sem aumentar os encargos adminis- trativos imputados às empresas do sector. Ao contra´rio do que acontece com outros «produtos», no turismo é sempre o consumidor que se dirige ao produto e na˜o inversamente. Nesta perspectiva, convém que o mesmo saiba exactamente qual é a sua posiça˜o jurı´dica, princi- palmente no caso de destinos fora do seu paı´s. No aspecto financeiro, o turista/consumidor sentir-se-a´ mais seguro depois da introduça˜o do Euro. 2. 3. Sabe-se que o produto turı´stico vai muito além da qualidade do meio de transporte (avia˜o, comboio, etc. ) ou do alojamento, e ainda da qualidade do ambiente em que o produto é oferecido. Justamente aqui sa˜o pertinentes os aspectos influencia´veis, em grande medida, pelos poderes pu´blicos. Pensemos, por exemplo, na facilidade de acesso, na segurança e na qualidade de vida no seu sentido mais lato (poluiça˜o!). 3. Emprego e turismo 2. 4. O Comité considera crucial para a indu´ stria europeia de turismo que se encontre um equilı´brio entre os objectivos comunita´rios, como o desenvolvimento sustenta´vel, a coesa˜o, etc. e o objectivo da promoça˜o do sector turı´stico, por razo˜es de continuidade e de emprego. 2. 5. Na˜o cabe apenas às autoridades encontrarem esse equilı´brio, a pro´pria indu´ stria tem todo o interesse na protecça˜o do ambiente e na melhoria da acessibilidade, ja´ que tira partido delas. Para o Comité, a polı´tica europeia do ambiente deve concentrar-se mais nas questo˜es levantadas no sector do turismo. A UE tera´ de redobrar esforços no sentido de equilibrar, mais do que até aqui, a polı´tica ambiental com a promoça˜o do espı´rito de iniciativa no sector. No entender do Comité, esses esforços devem ter como base, por um lado, as possibili- dades reais das empresas turı´sticas e, por outro, os objectivos e/ou medidas consideradas convenientes do ponto de vista do ambiente. O passado demonstrou que normas ou critérios fixados apenas na o´ptica do ambiente sa˜o muitas vezes impratica´veis para as empresas pelas mais diversas razo˜es (técnicas e/ou comerciais). Nos programas da UE orientados para a promoça˜o do sector turı´stico nos «paı´ses terceiros», é preciso zelar pelo respeito das normas europeias para a protecça˜o do ambiente. 2. 6. O relato´rio da Comissa˜o indica, com raza˜o, que a polı´tica da UE é formulada tendo em mira diversos objectivos. Obviamente que um deles é estimular um enquadramento favora´vel para as empresas de turismo, tendo a questa˜o do ambiente ja´ sido aflorada anterior- mente. So´ que a posiça˜o do consumidor, mais concreta- mente, do turista também deve ser levada em conta na polı´tica europeia. A pro´pria UE pode contribuir para a criaça˜o de condiço˜es-quadro de segurança para o 3. 1. Conforme ja´ foi referido, o contributo do sector turı´stico para o emprego é impressionante e na˜o cessa de aumentar. Uns 6 % da populaça˜o activa, ou seja, 9 milho˜es de pessoas, têm um emprego no sector, prevendo-se que essa percentagem chegue aos 9 % no ano 2010 (1). Num paı´s como o Reino Unido, espera-se que, no ano 2000, o turismo seja o principal sector econo´ mico. Daı´ a necessidade, face à situaça˜o preocu- pante que persiste no mercado de trabalho na UE, em dedicar particular atença˜o à evoluça˜o do emprego no sector do turismo e do lazer. O Comité defende que, em cada medida nos domı´nios do mercado de trabalho, da formaça˜o e do incentivo aos investimentos criadores de empregos, se atenda ao seu impacto na indu´stria do turismo. Com efeito, desde que sejam observadas certas condiço˜es, mencionadas nos pareceres do Comité supra, existe a perspectiva de crescimento, traduzindo-se aqui o crescimento econo´ mico directamente na criaça˜o de postos de trabalho. O sector turı´stico é um dos principais fornecedores de emprego e continuara´ a sê-lo em numerosos tipos de actividades, mesmo com a intro- duça˜o e a utilizaça˜o de novas tecnologias, desde que sejam adoptadas, nos nı´veis que o exigirem, medidas de reforço da competitividade. Neste contexto, o Comité chama a atença˜o para o facto de as recentes tendências de concentraça˜o poderem provocar alteraço˜ es essenciais no sector que, tendo em mente a polı´tica da concorrência, devem ser encaradas com um olhar crı´tico. 3. 2. O Comité congratula-se com a iniciativa da Presidência luxemburguesa e da Comissa˜o no sentido da organizaça˜o de uma conferência, no inı´cio do mês de Novembro de 1997, que tera´ por tema o turismo e o emprego. O Comité faz votos que esta conferência dirija recomendaço˜es concretas aos Estados-Membros e à pro´pria Unia˜o, com vista a elevar a quantidade e a qualidade dos empregos na indu´ stria turı´stica e a (1) WTTC (World Travel and Tourism Council) — Travel and Tourism-Jobs for the milennium (Empregos nas Viagens e Turismo para o século XXI) — Londres, 1997. C 19/118 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 1. 98 proporcionar ao sector uma perspectiva de continuidade. Sendo o turismo, em termos de emprego, um dos poucos sectores de crescimento da UE, o Comité espera que essas recomendaço˜es sirvam de ponto de partida para a Cimeira Europeia Extraordina´ria do Emprego na Europa. Nos debates sobre o emprego, ao nı´vel dos ajustamentos do mercado de trabalho, da flexibilidade e das formas de trabalho atı´picas, a experiência adquirida no sector turı´stico (o intercâmbio das melhores pra´ticas nos termos do artigo 54 do novo capı´tulo sobre o emprego do Tratado de Amesterda˜o) pode ser modelar para outros sectores onde esta evoluça˜o ainda é inci- piente. muitas vezes ainda têm por consequência contribuiço˜ es finais para a entidade patronal demasiado elevadas que lhe retiram o incentivo de admitir mais pessoal. A diferença entre as contribuiço˜es patronais e o sala´rio lı´quido dos trabalhadores deve, portanto, diminuir o mais possı´vel sem afectar, no entanto, os sala´rios, nem o financiamento dos sistemas sociais. Tais medidas na˜o podem, no entanto, ser aplicadas apenas a alguns ramos. Uma tal abordagem, associada à melhoria das condiço˜es de trabalho, também contribuira´ para a diminuiça˜o do «trabalho sem contrato», um feno´meno que, em certas regio˜ es da UE, é paralelo ao recurso a trabalhadores de paı´ses terceiros que se encontram ilegalmente na Unia˜o. 3. 3. O Comité considera que as recomendaço˜es feitas recentemente pela Organizaça˜o Mundial do Turismo têm de merecer a devida atença˜o na conferência e possam ser colocadas em pra´tica. Na Declaraça˜o de Madrid sobre os Recursos Humanos do Turismo (1), a OMC exorta a que: Por outro lado, os Estados-Membros devem poder continuar, futuramente, a estabelecer às dia´rias de hotel e aos serviços de restauraça˜o (refeiço˜es) uma taxa reduzida de IVA. — se insista junto de todos os actores no sentido de darem a ma´xima prioridade ao desenvolvimento dos recursos humanos; 4. Em conclusa˜o — se defenda novos paradigmas que considerem a educaça˜o geral de turismo e a especializaça˜o como a melhor resposta às mutaço˜ es verificadas; — se tenha em mente que a educaça˜o e a formaça˜o profissional podem servir de esteio ao desenvolvi- mento das profisso˜ es turı´sticas; — se pense em desenvolver critérios universais, de reconhecimento e certificaça˜o, para consolidar os programas existentes, e na formulaça˜o de directrizes para um novo sistema de ensino e de formaça˜o profissional; — se recomende a aplicaça˜o de novas tecnologias e sistemas de informaça˜o ao turismo, ao ensino e à formaça˜o profissional; — se reconheça a importância da qualidade e do profissionalismo como factores essenciais tanto na formaça˜o como na prestaça˜o de serviços. Dado o potencial da indu´stria turı´stica, sobre- 3. 4. tudo das pequenas e médias empresas, para criar postos de trabalho, era oportuno debater nessa conferência todos os meios possı´veis para reduzir os custos laborais. A tributaça˜o do factor trabalho e as quotizaço˜es sociais (1) Conferência da Organizaça˜o Mundial do Turismo «Capital humano na indu´stria de turismo do século XXI» — Madrid, 21 e 23. 1. 1996. Em pareceres anteriores (2), o Comité pronun- 4. 1. ciou-se, por maioria, a favor da inserça˜o no Tratado UE de uma cla´usula especial sobre o turismo. Porém, teve de constatar, entretanto, que essa proposta na˜o foi levada em conta no Tratado de Amesterda˜o, o que lamenta. Deplora ainda que, tanto quanto se sabe, na Conferência Intergovernamental que antecedeu o Tratado de Amesterda˜o, se tenha praticamente igno- rado, na sua substância, esse desejo manifestado na˜o so´ pelo Comité como também pelo Parlamento Europeu (3). 4. 2. O Comité verifica, decepcionado, que, mais de um ano apo´ s a apresentaça˜o pela Comissa˜o, o Conselho ainda na˜o tenha chegado a um acordo sobre a proposta de um programa plurianual a favor do turismo Philoxenia. Apraz-se, no entanto, em registar que, pelo menos, o Parlamento Europeu consagrou no orçamento para 1997 quatro milho˜es de ECU em dotaço˜es para a polı´tica comunita´ria de turismo. Aproveita, portanto, a oportu- nidade para apelar ao Parlamento que prossiga esta polı´tica também nos pro´ximos anos. O Comité entende que o Conselho na˜o pode continuar a ignorar por mais tempo os desejos expressos pelo Comité e pelo Parlamento Europeu no sentido de uma polı´tica (2) Parecer do CES sobre o papel da Unia˜o Europeia no âmbito do Livro Verde do Turismo da Comissa˜o (COM(95) 97 final) — JO C 301 de 13. 11. 1995; Parecer do CES sobre o primeiro programa plurianual de apoio ao turismo europeu (1997-2000) — Philoxenia (COM(96) 168 final) — JO C 30 de 30. 1. 1997. (3) Vide a mais recente resoluça˜o sobre o turismo do Parla- mento Europeu de 12. 6. 1997 — PE 260. 312. 21. 1. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 19/119 comunita´ria adulta em matéria de turismo (1). A comuni- caça˜o do presidente do Conselho de Turismo (2) em (1) Vide resoluça˜o do Parlamento Europeu sobre a comuni- caça˜o da Comissa˜o relativa ao artesanato e às pequenas empresas, de 24. 4. 1997 — JO C 150 de 19. 5. 1997. No ponto 21 da sua resoluça˜o o PE lamenta o reforço da competitividade de um grupo muito importante de PME, designadamente no sector do turismo, na˜o tenha o valor suficiente para merecer acço˜es comunita´rias especı´ficas e, muito menos, uma polı´tica comunita´ria na matéria. E «Cada vez que afloramos o tema turismo ao Conselho, ou mesmo aos Estados-Membros, temos a impressa˜o de que ninguém nos ouve. Fala-se em turismo e eles vêem-se logo estendidos na praia a cozer os miolos ao sol. Fala-se no maior ramo empresarial da Europa e os decisores ficam indecisos. Afundam-se nas suas espreguiçadeiras e, com um suspiro de satisfaça˜o adormecem convencidos de que o ramo econo´ mico mais pro´spero da Europa na˜o precisa nem de ajuda nem de compreensa˜o. » Declaraça˜o de L. Harrison (PSE) ao Parlamento Europeu — Actividades do PE de 10 de Junho de 1997. (2) Apresentaça˜o do turismo comunita´rio e do programa da presidência luxemburguesa pelo presidente do Conselho de Turismo em exercı´cio, Ministro da Classe Média e do Turismo do Gra˜o-Ducado de Luxemburgo, Fernand Boden, perante a comissa˜o dos transportes e turismo do Parlamento Europeu, em 3 de Setembro de 1997. Bruxelas, 30 de Outubro de 1997. exercı´cio de que a Presidência luxemburguesa decidira incluir novamente na agenda o programa Philoxenia merece todo o apreço do Comité que insiste junto do Conselho no sentido de adoptar, ainda este ano, uma resoluça˜o sobre todas as componentes da proposta da Comissa˜o e que um sinal ta˜o evidentemente positivo se traduza em actividades concretas em prol do sector, das pessoas que emprega, dos consumidores e do produto turı´stico. 4. 3. Mesmo assim, o Comité continua a achar que urge implementar, logo que possı´vel, todos os elementos do programa Philoxenia relacionados com a coorde- naça˜o horizontal da polı´tica de turismo, no âmbito da polı´tica global da UE, e com o intercâmbio de informaço˜es sobre os desenvolvimentos verificados nos Estados-Membros. Na ausência de uma mença˜o especı´- fica no Tratado, o primeiro elemento, ou seja, a integraça˜o da polı´tica de turismo nas actividades ligadas a outros domı´nios (protecça˜o dos consumidores, ambiente, transportes, fundos estruturais, investigaça˜o cientı´fica e tecnolo´gica, etc. ), constitui indubitavelmente e mais do que nunca uma tarefa polı´tica cujo cumpri- mento compete à Comissa˜o e muito especialmente ao Conselho. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS