title: 8 Årsberetning om strukturfondene - 1996 - (EFRU, - ESF, - EUGFL, - FIUF)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
economic and social cohesion
implementation of the budget
regional development

text: * it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 10. 1997 KOM(97) 526 endelig udg. 8° ÅRSBERETNING STRUKTURFONBENE om 1996 g*BU9 % ^ ynk (Forelagt af Kommissionen) 100 FIUF 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 11-13: Anvendelse i 1996 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigjorte, frem- og genopførte bevillinger - mio. ECU) FORPLIGTELSER EFSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 222,16 112,27 0,00 Disponible 1996(1) 291,60 156,00 2^0 52,00 502,40 Mål 1 Mål 5a Mål 6 EU-init l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF Anvend, i alt (1) 335,76 86,03 0,00 17,40 439,18 Måll Mål 5a Mål 6 EU-iniL l a it - B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF 0,00 27,50 0,00 158,32 0,00 8,21 0,00 0,00 20,15 7,97 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29,55 0,00 0,00 BETALINGER EFSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 311,46 80,58 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11,93 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27 0,00 15,14 9,65 229,47 0,00 8,43 19,23 0,00 25,08 4,45 0,00 0,00 0,00 EU- initiativer 47,83 47,83 1,67 4,54 4,03 0,80 3,21 % (2)/(D 76% 72% 0% 92% 76% - I ALT (2) 222,16 112,27 4733 382,26 22,09 27,82 40,27 4,03 178,21 0,80 11,42 4,57 10,93 17,10 2,05 2,18 7,22 0,46 37,25 2,05 2,18 44,74 0,46 EU- initiativcr 17,09 17,09 0,44 0,82 0,31 5,93 0,84 1,14 4,28 0,62 0,66 2,08 % (2)/(l) 93% 94% 98% 93% - I ALT (2) 311,46 80,58 0,00 17,09 409,13 16,93 0,82 19,03 9,96 262,21 5,93 9,26 31,16 7,60 0,80 29,36 0,62 0,66 14,80 lait 222,16 112,27 0,00 334,43 20,42 23,28 40,27 0,00 178,21 0,00 8,21 0,00 0,00 6,36 0,00 20,15 0,00 0,00 37,52 lait 311,46 80,58 0,00 392,04 16,50 0,00 19,03 9,65 262,21 0,00 8,43 31,16 0,00 6,46 0,80 25,08 0,00 0,00 12,72 I 1996 blev 113 mio. ECU, dvs. 25% af FIUF's tildeling af forpligtelsesbevillinger, ikke anvendt på grund af forsinkelser ved gennemførelsen af visse programmer (navnlig Italien og Frankrig). Af betalingsbevillingerne var det 123 mio. ECU, dvs. 23% af tildelingen, der ikke blev anvendt af samme årsager. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 101 2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 2. 1. Samlet bevillingsanvendelse 1994-1996 Tabel 11-14: Anvendelse i 1994-1996 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inklusive frigørelser, fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) Disponible 1996 (l)(a) 71. 577,90 I alt %(2V(D B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF FORPLIGTELSER EFSR Måll 42. 637,67 Mål 2 6. 465,19 Mål 3 6. 151,03 Mål 4 Mål 5aL Mål 5aF 425,72 635,13 2. 189,75 Mål 5b 2. 152,64 Mål 6 214,57 229,69 5. 933,05 6. 162,23 12. 932,25 794,62 2. 891,00 5. 063,50 42,00 33,76 7. 517,36 1. 038,20 140,60 53,07 665,91 1. 036,39 1. 560,16 513,97 6,50 204,16 65,55 52,42 105,78 2. 060,67 192,55 127,00 820,40. 666,50 1. 199,99. 350,34 9,86 434,50 129,75. 95,32 73,00 2. 051,81 16,38 13,00 56,22. 167,64 187,07. 98,89 0,90 22,23 11,70. 23,60 37,50 - 79,83 60,75 514,56. 102,41 739,38. 249,16 16,53 34,32 137,44. 114,74 40,22 100,39. 24,5 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33. 16,02 13,52 449,45 334,39 709,08. 140,59 0,84 41,17 129,95 49,08 64,91 203,63. 158,18 56,39 I alt (b) 60. 871,69 85% 699,58 337,21 8. 477,24 6. 162,23 15. 299,32 5. 253,58 2. 891,00 6. 461,23 35,74 793,90 510,15 7. 517,36 516,35 417,79 5. 499,03 Anvendelse i «lt (1) (c) 53. 999,20 lait % (2)/(D B DK D EL E F IRL 1 L NL A P FIN S UK EF Måll 31. 425,80 Mål 2 3. 388,35 Mål 3 4. 397,97 171,54 4. 564,47 4. 437,74 9. 366,71 530,87 2. 299,92 3. 481,59 31,47 27,01 5. 698,62 815,86 50,00 23,66 339,69 607,22 835,45 245,05 4,28 91,80 33,01 156,42 115,20 521,76 516,66 906,56 202,67 8,94 377,94 103,80 29,79 38,06 1. 090,34 51,27 36,50 1. 400,26 BETALINGER EFSR Mål 4 Mål 5aL Mål 5aF Mål 5b 1. 487,58 317,76 1. 426,60 229,87 8,23 10,68 23,51 75,84 97,32 49,45 0,59 11,12 9,36 12,92 18,75 59,10 41,26 387,16 84,55 449,86 99,81 10,58 18,64 107,88 57,31 34,72 75,74 19,8 30,29 20,01 42,71 41,13 23,13 0,11 12,67 1,00 6,90 12,00 20,09 8,05 5,80 346,77 242,84 508,13 84,66 0,42 25,26 78,50 23,61 22,64 140,89 I alt (d) Mål 6 114,10 42. 788,01 79% 473,18 226,88 6. 203,37 4. 437,74 10. 936,53 3. 369,32 2. 299,92 4. 186,35 24,92 568,88 360,56 5. 698,62 264,41 194,15 3. 543,18 82,62 31,48 EU- initiativer 5. 712,38 8% 159,04 69,80 1010,98 205,14 557,57 627,12 91,95 438,84 2,73 85,00 90,05 354,35 93,56 72,22 563,26 1290,77 EU- initiativer 2. 675,98 5% 70,16 19,95 461,67 86,72 306,69 253,03 42,00 217,33 1,09 30,80 40,54 182,14 35,56 27,74 256,53 644,02 I ALT (2) 66. 584,07 93% 858,62 407,01 9. 488,21 6. 367,37 15. 856,88 5. 880,70 2. 982,95 6. 900,07 38,47 878,89 600,20 7. 871,71 609,91 490,02 6. 062,29 1. 290,77 I ALT 45. 463,99 84% 543,34 246,84 6. 665,04 4. 524,45 11. 243,22 3. 622,35 2. 341. 92 4. 403,69 26. 00 599,69 401,10 5. 880,76 299,97 221,89 3. 799,71 644,02 (a) Ekskl. 44,232 mio. ECU fra post B2-1000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken), som ikke var fordelt på de enkelte mål (b) Ekskl. for så vidt angår mål 5a landbrug 43,65 mio. ECU fra post B2-1000 og 356,6 mio. ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) i 1994. nr. 2328/91 (kun 1994). (c) Ekskl. 61 mio. ECU fra post B2-1000, som ikke var fordelt på mål i 1994, og 522 mio. ECU fra reserven for tidligere aktioner. (d) Ekskl. for så vidt angår mål 5a landbrug 43,65 mio. ECU fra post B2-1000 og 417,02 mio. ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 1994). Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne for samtlige fonde under ét for programmeringsperioden 1994-1999 blev væsentlig bedre i 1996 end i de to forudgående år, nemlig 90% i 1994, 91% i 1995 og 98% i 1996. Sammenlignes disse tre første år med perioden 1989-1993, svarer 1996-resultaterne nogenlunde til resultaterne i midten af den foregående programmeringsperiode. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne var blevet endnu mere forbedret, idet 88% af bevillingerne blev udnyttet i 1996 (1,233 mia. ECU i uudnyttede bevillinger) mod 75% i 1994 (4,8 mia. i uudnyttede bevillinger) og 82% i 1995 (3,759 mia. i uudnyttede bevillinger). Det skal erindres, at fællesskabsbetalingerne er afhængige af, hvor langt man er nået med gennemførelsen af programmerne på nationalt plan. Efter vedtagelsen af programmet, indgåelsen af forpligtelserne vedrørende den pågældende årlige tranche og betaling af det første forskud kan Kommissionen nemlig først foretage en ny udbetaling, når medlemsstaten er i stand til at attestere, at de endelige støttemodtagere faktisk har afholdt udgifter svarende til mindst halvdelen af det første forskud. Dette forklarer den store forbedring for så vidt angår betalingerne vedrørende mange af de i 1995 godkendte programmer. 102 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 2. 2. Anvendelse i 1994-1996 af hver fonds bevillinger for perioden 1994-1999 EFRU Tabel 11-15: Anvendelse i 1994-1996 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigørelser, fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) Disponible O) 26. 218^4 5. 099,76 948,04 74,76 4. 945,01 37. 285,91 Mål 1 Mål 2 Mål 5b Mål 6 EU-init l a it Mail 26. 036,65 0,00 Mål 2 5. 034,30 FORPLIGTELSER EFSR Mål 5b Mål 6 846,58 74,76 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK EF B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF Mål 1 Mål 2 Mål 5b Mål 6 EU-iniL l a it 142,18 2. 742,32 4. 308,56 8. 123,91 369,51 1. 340,46 3. 658,36 24,30 19,96 4. 758,64 548,45 110,62 44,54 482,89 4,82 5,93 171,69 790,42 1. 339,46 81,98 284,27 416,41 4,56 143,97 46,53 46,12 83,22 1. 525,56 43,86 0,43 16,11 41,67 31,19 34,09 130,54 52,90 21,86 Måll 18. 897,19 - Mål 2 2. 431,36 BETALINGER EFSR Mål 5b Mål 6 593,55 28,85 Anvend. i alt (I) 21. 508,34 3. 295,06 730,74 28,85 2. 689,77 28. 252,76 113,74 2. 240,46 3. 090,88 5. 381,87 221,33 904,54 2. 731,71 19,44 15,97 3. 730,37 446,88 34,41 19,88 230,83 2,41 3,74 139,52 442,24 671,80 69,21 201,44 188,98 3,01 54,49 21,27 26,64 26,78 711,03 21,93 0,21 12,44 27,84 12,24 11,71 90,84 17,92 10,93 % (2V(1) 99% 99% 89% 100% 76% 96% - % (2V(D 88% 74% 81% 100% 65% 84% - lait 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 31. 992,28 257,62 50,47 3. 396,90 4. 308,56 8. 996,31 1. 993,24 1. 340,46 4. 118,63 4,99 184,39 108,16 4. 758,64 130,21 139,17 2. 204,55 lait 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 21. 950,95 150,56 23,62 2. 610,82 3. 090,88 5. 893,32 1. 094,56 904,54 2. 942,62 3,22 86,37 65,08 3. 730,37 56,80 49,42 1. 248,75 EU- initiativer 3. 745,84 3. 745,84 66,24 13,78 662,93 126,77 290,57 352,17 43,00 164,10 1,17 53,34 34,21 291,42 22,63 27,67 305,52 1290,31 EU- initiativcr 1. 757,75 1. 757,75 31,08 2,96 281,04 55,06 172,41 141,16 14,21 81,21 0,54 17,71 13,03 156,97 7,42 8,30 130,62 644,02 I ALT (2) 26. 036,65 5. 034,30 846,58 74,76 3. 745,84 35. 738,12 323,86 64,25 4059,83 4435,33 9286,88 2345,41 1383,47 4282,73 6,16 237,72 142,37 5050,07 152,84 166,83 2510,07 1290,31 I ALT (2) 18. 897,19 2. 431,36 593,55 28,85 1. 757,75 23. 708,70 181,65 26,57 2891,86 3145,94 6065,73 1235,73 918,75 3023,84 3,76 104,08 78,11 3887,34 64,22 57,72 1379,37 644,02 I forhold til den oprindelige programmering af EFSR'erne/SPD'erne er 99% af EFRU-bevillingerne udnyttet, dvs. en underudnyttelse på 360 mio. ECU i forhold til de 32,390 mia. ECU, der var programmeret for perioden 1994-1996. Udnyttelsesgraden varierer imidlertid fra mål til mål og fra medlemsstat til medlemsstat. Således er der alt i alt under mål 1 anvendt 670 mio. ECU mere end fastsat i de finansielle planer, dvs. 2,6% (i 1995 var der en mindre underudnyttelse på 1,3%). Merforbruget var størst i Spanien, Irland og Portugal, nemlig 2,014 mia. ECU i alt. Til gengæld var der en væsentlig underudnyttelse i Østrig (49%), Belgien (37%), Tyskland (335 mio. ECU), Frankrig (167 mio. ), Italien (700 mio. ) og Nederlandene. Den samlede underudnyttelse for disse medlemsstater var på 1,314 mia. ECU. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 103 Med hensyn til mål 2 var der derimod et samlet underforbrug af forpligtelsesbevillinger på 508 mio. ECU, dvs. 9%, i forhold til de finansielle planer. Underudnyttelsen ved udgangen af 1995 (18%, 650 mio. ECU) blev dog delvis udlignet, fordi det var nødvendigt at indgå samtlige forpligtelser vedrørende interventionerne for første programmeringsfase 1994-1996. Det største underforbrug havde Spanien (91 mio. ECU), Frankrig (127 mio. ), Italien (117 mio. ), Det Forenede Kongerige (101 mio. ) og Nederlandene (-31%). De eneste medlemsstater med et merforbrug i forhold til programmeringen var Østrig og Sverige. Der blev nemlig for så vidt angår interventionerne vedrørende disse to lande disponeret over samtlige bevillinger for perioden 1995-1999 på én gang. For mål 5b's vedkommende var underudnyttelsen af EFRU's forpligtelsesbevillinger i forhold til de finansielle planer på 496 mio. ECU, dvs. 37%o. I næsten alle medlemsstater er der store vanskeligheder med at gennemføre dette mål. Den største underudnyttelse i absolutte tal findes i Tyskland (47 mio. ECU), Frankrig (157 mio. ), Italien (126 mio. dvs. 74%) og Det Forenede Kongerige (115 mio). Og i procent er den største underudnyttelse registreret i Belgien (74%), Danmark (40%), Luxembourg (71%) og Nederlandene (56%>). Endelig er der for mål 6's vedkommende tale om en underudnyttelse i forhold til de finansielle planer på 24 mio. ECU, dvs. 25%. Men denne underudnyttelse skyldes helt og holdent Sverige, hvor der har været administrative forsinkelser i forbindelse med iværksættelsen af aktionerne i marken. Hvad angår gennemførelsen af de regionale EU-initiativprogrammer (INTERREG, PEACE, RECHAR, RESIDER, KONVER, RETEX, REGIS, URBAN og SMV) var der for alle fonde under ét tale om en samlet underudnyttelse på 543 mio. ECU i perioden 1994-1996, dvs. 13%, Underforbruget blev delvis udlignet (32% i 1995) især på grund af vedtagelsen af nye programmer for de tre nye medlemsstater. Medvirkende årsag til den fremskyndede budgetgennemførelse målt i forpligtelser var det store antal programmer til beløb under 40 mio. ECU i fællesskabsstøtte. Samtlige forpligtelser vedrørende disse programmer blev nemlig i overensstemmelse med reglerne indgået på én gang i forbindelse med vedtagelsen. 104 ESF 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 11-16: Anvendelse i 1994-1996 af ESF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigørelser, fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) Disponible -1 10. 014,63 1. 755,53 6. 620,55 906,04 358,95 45,97 2. 098,67 21. 800,34 Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 EU-initiativ l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK Anvend. ialt(l) 8. 179,06 1. 121,49 5. 095,38 317,76 252,19 24,01 92920 15. 919,07 Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 EU-initiativ l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK Måll 9. 179,77 - Mål 2 Mål 3. 1. 430,90 - 6. 151,03 FORPLIGTELSER CCA Mål 4. Mål 5b Mål 6. 635,13 282,32 45,97 65,14 1. 775,98 801,44 2. 826,42 268,26 940,51 633,82 8,20 5,04 1. 533,39 321,57 29,98 8,53 183,03 245,97 220,70 97,56 1,94 60,19 19,01 6,30 22,56 535,12 192,55 127,00 820,40. 666,50 1. 200,00. 350,34 9,86 434,50 129,75 95,32 73,00 2. 051,81 16,38 13,00 56,22. 167,64 187,07. 98,89 0,90 22,23 11,70. 23,60 37,50 -. 4,26 1,30 42,85 22,58 93,12 14,77 0,11 2,47 27,53. 6,29 12,83 54,23 34,58 11,39 Måll 7. 108,08 Mål 2 Mål 3. BETALINGER CCA Mål 4. Mål 5b 957,00 - 4. 397,97. 317,76 Mål 6. 191,16 24,01 48,03 1. 311,19 531,96 2. 397,11 208,59 845,77 322,61 5,06 4,03 1. 174,90 258,84 15,60 3,80 108,85 164,97 163,65 56,08 126 37,31 11,74 3,15 1128 379,31 156,42 115,20 521,76. 516,66 906,56. 202,67 8,94 377,94 103,80. 51,27 36,50 1. 400,26 8,23 10,68 23,51. 75,84 97,32. 49,45 0,59 11,12 9,36. 12,92 18,75 -. 2,84 0,78 26,90 13,45 72,71 7,45 0,05 1,49 19,80 2,67 4,59 38,42. 18,31 5,70 lait 9. 179,77 1. 430,90 6. 151,03 635,13 282,32 45,97 17. 725,12 308,31 149,83 2. 878,47 801,44 3. 929,11 1. 969,16 940,51 1. 195,38 12,81 527,58 193,03 1. 539,69 159,79 157,28 2. 962,73 lait 7. 108,08 957,00 4. 397,97 317,76 191,16 24,01 12. 995,97 231,13 130,45 1. 992,21 531,% 3. 168,03 1. 448,82 845,77 638,25 10,85 432,91 148,74 1. 174,90 88,32 76,82 2. 076,82 EU- initiativer I ALT -2 % (2)/(l) 92% 82% 93% 70% 79% 100% 71% 88% - 9. 179,77 1. 430,90 6. 151,03 635,13 282^2 45,97 1. 483,27 19. 20839 390,84 195,32 3. 137,50 847,81 4. 127,74 2. 136,05 982,50 1. 426,14 13,88 549,75 235,60 1. 572,81 213,37 190,21 3. 188,88 1. 483,27 1. 483,27 82,53 45,49 259,03 46^7 198,63 166,89 41,99 230,75 1,07 22,16 42,57 33,12 53,57 32,93 226,16 EU- initiativer I ALT -2 % (2)/(l) 87% 85% 86% 100% 76% 100% 79% 86% - 7. 108,08 957,00 4397,97 317,76 191,16 24,01 733,01 13. 728,98 264,73 144,28 2. 133,93 549,32 3275,17 1. 525,63 870,86 753,94 11,25 443,15 172,24 1. 187,43 111,25 93,08 2. 192,69 733,01 733,01 33,60 13,83 141,71 1736 107,15 76,81 25,09 115,69 0,40 10,24 23,50 12,54 22,94 1627 115,88 Den gode udnyttelse af bevillingerne i 1996 bevirkede for alle mål under ét, at der blev disponeret over godt 90% af de trancher, der ved vedtagelsen af programmerne blev fastsat for perioden 1994- 1996. Men en gennemgang af de enkelte mål viser, at udnyttelsesgraden for mål 1, 2 og 3 var nogenlunde tilfredsstillende, mens der var tale om en væsentlig underudnyttelse for så vidt angår mål 4, 5b og 6. Inden for hvert mål ser man forskellige tendenser. Hvad angår mål 1 var underudnyttelsen betydelig i Grækenland og ikke mindst i Italien. For mål 2's vedkommende var det navnlig Danmark, Italien og Nederlandene, der havde en dårlig udnyttelsesgrad. Resultaterne for mål 3 var forholdsvis gode i alle lande undtagen Italien, der havde en lav udnyttelsesgrad. Italien har i øvrigt omprogrammeret næsten alle sine programmer. Programmerne vedrørende mål 4 og 5b blev for de flestes vedkommende vedtaget i slutningen af 1994 eller begyndelsen af 1995, hvilket har forsinket gennemførelsen. For så vidt angår mål 6 er resultaterne påvirket af startvanskeligheder i Sverige. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 105 Programmerne vedrørende EU-initiativerne EMPLOI og ADAPT blev godkendt henholdsvis i slutningen af december 1994 og i maj 1995, hvorefter der gik nogle måneder med at finde tværnationale partnere. Det var således først fra midten af 1995, at de første kontrakter kunne indgås med initiativtagerne til projekterne. Dette er forklaringen på, at der slet ikke blev udnyttet nogen i 1995. Til gengæld var bevillinger udnyttelsesgraden for 1996 yderst tilfredsstillende, og i hvert fald det første forskud er nu udbetalt for samtlige programmer. i 1994, mens udnyttelsesgraden var middelmådig EUGFL Tabel 11-17: Anvendelse i 1994-1996 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigørelser, fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) Måll 6. 692,25 Disponible 6. 714,86 2. 571,91 1. 023,81 92,50 679,59 11. 082,67 Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 EU-init. 1 alt (*) % (2)/(D 100% 85% 100% 100% 57% 94% FORPLIGTELSER EFSR Mål 5b Mål 6 Mål 5a EU- initiativer lait l a it 6. 692,25 2. 189,76 1. 023,74 92,41 92,41 2. 189,76 1. 023,74 102,41 739,39 6,95 6,30 234,92 79,83 60,75 514,56 6. 692, 2. 189, 1. 023, 92, 389, 10. 387, 117, 70, 2. 202, 1. 038, 1. 912, 1. 310, 595, 1. 079, 17, 67, 220, 1. 161, 211, 90, 293, 1000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken) i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 1994). 9. 998,16 108,78 67,05 2. 117,73 1. 015,12 1. 851,40 1. 221,62 592,63 1. 035,90 16,83 63,61 206,95 1. 153,17 196,34 80,62 270,40 389,71 389,71 8,27 3,27 85,19 23,47 61,46 88,47 2,57 43,14 0,49 3,77 13,27 8,45 15,31 9,44 23,15 249,16 16,53 34,32 137,44 81,95 0,30 22,58 60,75 114,74 40,22 100,39 11,60 17,99 18,86 229,84 331,69 70,00 22,41 og 22,00 1. 368,25 1. 015,12 1. 519,15 150,54 592,63 704,79 6,70 8,76 1. 153,17 151,15 (*) Ekskl. 43,65 mio. ECU fra post B2- 356,6 mio. ECU i tilbagebetalinger B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Måll 4. 909,80 - Mål 5a 1. 426,60 BETALINGER EFSR Mål 5b Mål 6 702,89 60,53 Anvendelse i alt (1) 5. 560,19 1. 981,81 896,61 60,53 228,52 8. 727,58 Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 EU-init. l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK 9,58 986,08 791,01 1. 249,04 97,49 535,70 392,06 5,39 7,01 735,11 101,33 59,10 41,26 387,16 2,80 1,29 180,35 84,55 449,86 160,19 233,99 99,81 10,58 18,64 107,88 57,31 34,72 75,73 55,28 0,15 11,33 30,85 8,69 6,34 11,64 46,04 14,49 % (2)/(l) 88% 72% 78% 100% 68% 83% - lait 4. 909,80 1. 426,60 702,89 60,53 7. 099,81 71,48 42,55 1. 553,59 791,01 1. 493,78 781,34 535,70 547,15 10,73 35,35 145,74 735,11 112,03 55,55 188,70 EU- initiativer l a it (2) 4. 909,80 1. 426,60 702,89 60,53 154,66 7. 254,47 76,36 43,53 1. 590,59 802,74 1. 517,46 810,46 536,98 567,15 10,88 36,49 149,75 741,34 116,63 58,06 196,05 154,66 154,66 4,88 0,98 37,00 11,73 23,68 29,13 1,28 20,00 0,15 1,13 4,01 6,23 4,59 2,52 7,36 For samtlige mål gælder det, at de beløb, der skulle disponeres over, var lavere end de beløb, der oprindelig blev besluttet. Dette skyldtes, at pristalsreguleringen igennem i programmerne, og/eller en omprogrammering eller endog en manglende programmering, som ikke var slået 106 8. årsbefetning om strukturfondene (1996) bevirkede, at en del af de forpligtelser, der oprindelig var vedtaget for årene 1994-1996, blev udskudt til efter 1996. FIUF Tabel 11-18: Anvendelse i 1994-1996 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 Çinkl frigørelser, fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) Disponible (1) 803,24 473,97 4,23 130,15 1. 411,59 Måll Mål 5a Mål 6 EU-init l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK EF FORPLIGTELSER EFSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 728,99 425,72 1,43 0,37 46,50 37,10 462,78 6,30 17,40 66,54 2,80 72,16 17,03 24,50 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33 0,70 0,73 Anvend. i a l t ( l) 817,46 247,74 0,72 30,87 1. 096,79 Måll Mål 5a Mål 6 EU-iniL lait BETALINGER EFSR Mål 1 Mål 5a Mål 6 510,74 229,86 0,72 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK EF 0,19 26,74 23,89 338,68 3,46 13,93 35,22 1,58 58,22 8,82 19,83 30,29 20,01 42,71 41,13 23,13 0,11 12,67 1,00 6,90 12,00 20,09 0,35 0,37 % (2)/(l) 91% 90% 34% 72% 89% - % (2)/(l) 62% 93% 101% 99% 70% - EU- initiativer 93,56 93,56 2,00 7,27 3,83 8,54 6,91 19,58 4,38 0,85 5,72 21,36 2,05 2,18 8,43 0,46 EU- initiativer 30,57 30,57 0,60 2,18 1,92 2,56 3,46 5,93 1,42 0,42 1,72 6,41 0,62 0,66 2,68 I ALT (2) 728,99 425,72 1,43 93,56 1. 249,70 26,87 77,14 87,97 45,64 529,41 89,15 21,79 112,16 1,10 24,04 2,00 93,52 25,75 42,91 69,79 0,46 I ALT (2) 510,74 229,86 0,72 30,57 771,89 20,62 32,47 48,67 26,45 384,85 50,52 15,35 58,77 0,11 15,96 1,00 64,63 7,87 13,03 31,59 lait 728,99 425,72 1,43 1. 156,14 24,87 69,87 84,14 37,10 522,50 69,57 17,40 111,31 1,10 18,32 2,00 72,16 23,70 40,73 61,36 lait 510,74 229,86 0,72 741. 32 20,02 30,29 46,76 23,89 381,39 44,59 13,93 58,35 0,11 14,25 1,00 58,22 7,25 12,37 28,91 Ved udgangen af 1996 var i alt 771,9 mio. ECU blevet betalt af de 1,168 mia. , der blev indgået forpligtelser for i 1994-1996, dvs. 69%. Tallet ligger på 70% for mål 1, 54% for mål 5a og 50% for mål 6. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over 45% af den samlede støtte for hele programmeringsperioden. Det er derfor nødvendigt at følge den faktiske gennemførelse af programmerne meget omhyggeligt. Det viser sig, at den faktiske gennemførelse (de faktiske udgifter i forhold til de samlede programmerede udgifter) i mange tilfælde halter et stykke efter den budgetmæssige gennemførelse, navnlig for så vidt angår de programmer, som også er forsinket på budgetplan. Såfremt forsinkelserne i forbindelse med disse programmer ikke hurtigt indhentes, vil det være yderst vanskeligt at fa udnyttet samtlige forpligtelses- og betalingsbevilllinger. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 107 B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING En forskriftsmæssig og effektiv anvendelse af strukturfondbevillingerne er afgørende for, om disse får nogen reel virkning i praksis. Derfor holder Kommissionen som ansvarlig for gennemførelsen af Fællesskabets budget, jf. traktatens artikel 205, øje med kvaliteten af de forvaltnings- og kontrolsystemer, som Kommissionen selv og medlemsstaterne iværksætter. Dette kvalitetskrav, som medlemsstaterne er enige i, og som flere gange er bekræftet af Kommissionen, har fået en særlig aktualitet på baggrund af SEM 2000-initiativet {Sound and efficient management), der blev iværksat i 1995, og som slog igennem i 1996. SEM-initiativet, som navnlig anvendes i forbindelse med strukturpolitikkerne, har gjort det muligt sammen med medlemsstaterne at gennemgå samtlige de betingelser og foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå en effektiv fælles forvaltning af fællesskabsmidlerne. 1. Kontrol i at kontrollere, om medlemsstaterne har I forlængelse af de tidligere års aktiviteter og på baggrund af SEM 2000-initiativet har Kommissionens indført egnede kontrol- og kontrol bestået forvaltningssystemer. I henhold til artikel 23, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer har medlemsstaterne ansvaret for den korrekte anvendelse af strukturfondbevillingerne og for forebyggelse af uregelmæssigheder. Kommissionen skal således dels kontrollere, om kontrol- og forvaltningssystemerne er pålidelige, dels kontrollere udgifternes lovlighed. 1. 1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene EFRU: Der blev i 1996 foretaget 26 kontrolbesøg på stedet (fem i Spanien, fire i Tyskland og Portugal, tre i Irland, to i Østrig, Belgien, Finland og Frankrig og et i Nederlandene og Sverige). Medlemsstaterne får udleveret programmet til disse kontrolbesøg, som først og fremmest har til formål at konstatere tilstedeværelsen og effektiviteten af de systemer, der er indført for at forvalte og kontrollere gennemførelsen af programmerne, samt pålideligheden af de oplysninger, der meddeles Kommissionen (navnlig udgiftsattesterne). Kontrolbesøgene skal for det andet gøre det muligt at kontrollere lovligheden af bevillingsanvendelsen, registreringens nøjagtighed, den økonomiske forvaltnings legitimitet, lovlighed og kvalitet under hensyntagen til målene for hver interventionsform samt Fællesskabets regler og politikker. Hvert kontrolprogram udarbejdes under hensyntagen til bl. a. den kontrol, der er udøvet af Kommissionens finanskontrol og af Revisionsretten, og til resultaterne af en risikoanalyse. Kontrollen har bekræftet, at der fortsat begås individuelle eller systematiske ulovligheder. Generelt er der tale om upålidelige udgiftsattester, som er grundlag for Kommissionens betalinger og forskudsudbetalinger, samt om mangler ved visse af de interne kontrolprocedurer. Udgiftsattesterne omfatter ofte udgifter, der ikke er berettiget til EFRU-finansiering (f. eks. honorarer eller driftsudgifter for ministerier eller andre offentlige organer), ligesom udgifter, der hævdes at være afholdt, undertiden omfatter skøn over fremtidige udgifter. Støttemodtagernes udgiftsbilag forelægges undertiden Kommissionen og attesteres af de nationale myndigheder, uden at der er gennemført den nødvendige interne kontrol, hvilket kan resultere i fejlbehæftede forslag og formelle ulovligheder. Endvidere er der mange regioner, der ikke altid overholder fællesskabsreglerne vedrørende offentlige indkøb, og programmeringen af støtten overvåges og evalueres ikke med tilstrækkelig omhu. I visse tilfælde er de retlige og finansielle forpligtelser ikke indgået rettidigt, ligesom betalingerne ikke er gennemført inden for de frister, der er fastsat i afgørelserne om ydelse af støtte. Ved afslutningen af mange programmer fra den første programmeringsperiode har der ligeledes vist sig at være visse svagheder i medlemsstaternes centrale regnskabssystemer. Kommissionen foretager sig det fornødne for at sikre opfølgning og korrektion af alle de uregelmæssigheder, dens tjenestegrene eller Revisionsretten har opdaget. Ofte vil uregelmæssigheden blive korrigeret ved, at den ikke-støtteberettigede udgift fratrækkes den følgende udgiftsanmeldelse fra medlemsstaten for et bestemt program. 108 8. årsberetning om strukturfondene (1996) ESF: Der blev foretaget 84 kontrolbesøg, dvs. flere end i 1995 (73), for at kontrollere anvendelsen af ESF-bevillingerne. Kontrolbesøgene fandt sted på grundlag af et årlige program, der i forvejen var forelagt medlemsstaterne, men visse af besøgene var uanmeldte og blev gennemført i samarbejde med UCLAF (enheden for koordinering af bekæmpelsen af uregelmæssigheder). I overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer vedrørte kontrollen medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, som skal sikre en korrekt gennemførelse af ESF's interventioner. Også nogle af de gennemførte foranstaltninger blev kontrolleret, og der blev aflagt kontrolbesøg hos de endelige støttemodtagere. Der er sket forbedringer mellem 1990 og 1995, og der er truffet egnede foranstaltninger og foretaget hensigtsmæssige rettelser. Partnernes kontrol- og forvaltningssystemer er dog stadig mangelfulde. Der er navnlig vanskeligheder med projektvurdering og valg af uddannelsessted, naturalieydelser, manglende synlighed og offentlighed omkring ESF- støtten, uforholdsmæssige omkostninger, uhensigtsmæssig ansvarsfordeling i forvaltningerne osv. immaterielle og således vanskeligere at kontrollere. Derfor opfordres ESF-aktionerne er til at sikre overholdelse af kontrolsystemerne og til at øge antallet af medlemsstaterne inspektionsbesøg på stedet. EUGFL: I 1996 blev der gennemført 26 kontrolbesøg for at kontrollere anvendelsen af EUGFL- bevillingerne. Antallet var lavere end i 1995 (35), men højere end i 1994 (21). Kontrolbesøgene blev for de flestes vedkommende gennemført på initiativ af EUGFL's ansvarlige tjenestegrene (22), men også på initiativ af Kommissionens Finanskontrol (3) eller den pågældende medlemsstat (1). Hovedformålene var at evaluere de anvendte forvaltnings- og kontrolsystemer, kontrollere de finansielle og regnskabsmæssige rapporters og den faktiske gennemførelses overensstemmelse med fællesskabsreglerne, støttebeslutningerne og de til EUGFL anmeldte udgifter. Undtagen for så vidt angår kontrolbesøgene hos to af de tre nye medlemsstater og udgifterne afholdt i medfør af forordning (EØF) nr. 2328/91, vedrørte kontrollen programmer og første programmeringsperiode 1989-1993. Der skulle være disponeret over de pågældende bevillinger inden udgangen af 1993, eller i tilfælde af forlængelse, i 1994 eller 1995. Generelt fungerer de fleste medlemsstaters forvaltnings- og kontrolsystemer godt. For stort set alle medlemsstaterne og alle foranstaltningerne gælder det dog, at der blev afsløret svagheder og uregelmæssigheder, nemlig manglende overensstemmelse med fællesskabsreglerne om offentlige indkøb, ydelse af støtte til udgifter, der ikke var støtteberettigede (på grund af deres art eller betalingsdato), meget forsinkede betalinger til støttemodtageren, manglende offentlighed og information om EUGFL's medfinansiering, utilstrækkelige kontrolforanstaltninger, urigtig anvendelse af omregningssatser, risiko for overlapning i forbindelse med udbetaling af fællesskabsstøtte til de samme interventioner men fra forskellige kilder og usikkerhed med hensyn til gyldigheden af visse forpligtelser, der var indgået inden udløbet af den foreskrevne frist. For så vidt angår to af de nye medlemsstater var resultaterne af kontrollen stort set positive, idet det var lykkedes for disse lande at gennemføre alle fællesskabsreglerne i deres lovgivninger og nationale procedurer, som ofte er forholdsvis komplicerede, ligesom de havde sørget for en korrekt anvendelse af fællesskabsreglerne. interventioner hørende til FIUF: FIUF's tjenestegrene foretog fem kontrolbesøg, heraf to med deltagelse af Finanskontrollen. I Kalimnos (Grækenland) var der problemer med byggeri af en dykkerskole, og de græske myndigheder skulle komme med en forklaring i begyndelsen af 1997. 1 Tyskland blev der foretaget et kontrolbesøg i Bremen. Der blev ikke afsløret nogen større uregelmæssigheder under kontrolbesøget i Portugal (Lisboa og Péniche). Der blev sendt breve til de pågældende medlemsstater med oplysninger om de vanskeligheder, man var stødt på, og med anbefalinger vedrørende de foranstaltninger, der skulle træffes. Visse medlemsstater blev opfordret til at foretage yderligere kontrol og underretteKommissionen om resultaterne heraf. Kommissionen foreslog endvidere visse finansielle ændringer af de programmer eller interventioner, i forbindelse med hvilke der var konstateret uregelmæssigheder, i de tilfælde, hvor det i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4253/88 var godtgjort, at der var sket misbrug af fællesskabsmidlerne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) JQÇ 1. 2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen I 1996 baserede Finanskontrollen sin kontrol af strukturfondene på resultaterne af SEM 2000- initiativet til forbedring af den økonomiske forvaltning2. Kontrollen blev rationaliseret og koordineret, indførte systemer. og der blev lagt større vægt på kontrollen af de af medlemsstaterne Finanskontrollen gennemførte 75 kontrolbesøg på stedet og kontrollerede udgifter svarende til interventioner for 4,2 mia. ECU. Finanskontrollen regnede med at kunne kræve 1,152 mio. ECU i EUGFL-støtte og 31,78 mio. ECU i ESF-støtte tilbagebetalt. af strukturfondenes Kontrolprogrammet tog først og fremmest sigte på at sikre lovligheden, forskriftsmæssigheden og effektiviteten foranstaltninger og samtidig supplere Finanskontrollens revisionsdossier pr. fond og pr. medlemsstat. For at opnå den bedst mulige udnyttelse af ressourcerne hos de forskellige kontrolmyndigheder og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for SEM 2000-arbejdet fortsatte forhandlingerne i 1996 for at udvide samarbejdsprotokollerne mellem Kommissionen og de berørte nationale kontrolinstanser til at omfatte nye medlemsstater. De omfattende drøftelser med Nederlandene havde gjort det muligt at tilpasse protokollerne til de decentraliserede kontrolsystemer i medlemsstater med tilsvarende struktur (bl. a. Det Forenede Kongerige, Sverige og Finland) og i medlemsstater med føderal struktur (Belgien, Tyskland og Østrig). I 1996 blev tre nye protokoller således underskrevet, nemlig den 2. februar med Nederlandene, den 17. juni med Portugal og den 17. oktober med Sverige. Samordningen af kontrolforanstaltningerne blev herved stimuleret, og der blev afholdt samordningsmøder med syv af de otte medlemsstater, der havde underskrevet en protokol, samt med en medlemsstat, der endnu ikke havde underskrevet nogen protokol. 1. 3. Kontrol foretaget af UCLAF I 1996 tilrettelagde Kommissionens afdeling for koordinering af bekæmpelse af svig (UCLAF), bortset fra den kontrol, der blev gennemført på grundlag af ovennævnte årsprogram, ca. 40 i samarbejde med de berørte kontrolbesøg vedrørende strukturforanstaltninger alene eller tjenestegrene. Antallet af undersøgelser iværksat af Kommissionen sammen med medlemsstaterne vedrørende svig eller mistanke om svig var 88, og dette tal er lavere end i 1995 (112 tilfælde), men beløbet er fire gange så stort (88 mio. ECU i stedet for 23 mio. ECU). Undersøgelserne omfattede bl. a. sagen om svigagtig omgang med midler i forbindelse med RENAVAL-programmet i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur, hvor et antal folkevalgte blev retsforfulgt på grund af korruption. Desuden blev der konstateret en almindelig mangel på agtpågivenhed med hensyn til at følge de gældende regler for offentlige indkøb. Et andet eksempel vedrører fiskeripolitikken og ydelse af en fællesskabsstøtte på 5,9 mio. ECU til 3 projekter vedrørende oprettelse af blandede selskaber, som skulle arbejde for, at deres fangster fik fortrinsret til EU-markedet. Endvidere forekommer der forskellige eksempler på kunstig oppustning af omkostninger eller anvendelse af fiktive selskaber, navnlig inden for erhvervsuddannelse3 1. 4 Medlemsstaternes meddelelser om uregelmæssigheder I 1996 gav medlemsstaterne i henhold til forordning (EF) nr. 1681/944 Kommissionen meddelelse om 297 tilfælde af uregelmæssigheder eller svig til et beløb på ca. 64 mio. ECU, som de havde afsløret. Det kan bemærkes, at de fleste indberettede tilfælde vedrører ESF (129 tilfælde vedrørende ESF, 106 tilfælde vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, 59 tilfælde vedrørende EFRU og 3 tilfælde vedrørende FIUF), og at det største beløb vedrører EFRU (ca. 29,9 mio. ECU vedrørende EFRU, 23,6 2 Se nedenfor. 3 Se de tilfælde, der er nævnt i årsrapporten for 1996 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, KOM(97) 200 endelig udg. af 6. maj 1997. 4 EFT nr. L 178 af 12. 7. 1994. Se tabel 3 og 9 i årsrapporten for 1996 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) H Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 16 i forordning (EØF) nr. 2052/88 med senere ændringer, jf. artikel 31 i forordningen (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer. I beretningen gøres der rede for anvendelsen i 1996 af strukturfondsforordningerne og navnlig iværksættelsen af de heri fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er således til en vis grad bestemt af forordningerne, men også kun til en vis grad. I syvende årsberetning (1995) tog man som noget nyt et tværgående emne op og behandlede det hele beretningen igennem. Det samme er sket i denne beretning, hvor det er støtten til den teknologiske udvikling, der vil være det gennemgående tema. Også i lighed med de tidligere beretninger behandles den finansielle gennemførelse udtømmende, ligesom der er gjort meget ud af at sættel996 i relation til hele programmeringsperioden 1994-1999. Der er dog også visse ændringer i beretningens opbygning i forhold til tidligere. For første gang er samtlige redegørelser for strukturfondenes forskellige interventioner i hver enkelt medlemsstat samlet i ét kapitel for at give et samlet og præcist overblik over strukturprogrammerne i de enkelte medlemsstater. Også redegørelsen for evalueringerne er samlet i ét kapitel. Beretningen er inddelt i to hoveddele. I den første del - kapitel I-IV - behandles på fællesskabsplan de resultater, der er opnået i 1996 under ét, på fællesskabsplan. I kapitel I gøres der rede for strukturinterventionernes iværksættelse i 1996 (EFSR'er og SPD'er, EU-initiativer, nyskabende aktioner), og interventionerne sættes i relation til den flerårige programmering. Der er tale om samlede redegørelser for hele Fællesskabet. Kapitel II vedrører budgetgennemførelsen i 1996, som sættes i relation til den flerårige programmering, samt andre finansielle spørgsmål - den økonomiske forvaltning, kontrollen med midlernes anvendelse - og komplementariteten med de øvrige fællesskabspolitikker. Dette aspekt går ligesom i de tidligere beretninger som en rød tråd gennem hele beretningen. I kapitel III behandles de forskellige institutionelle spørgsmål i forbindelse med strukturfondene, fra de interinstitutionelle relationer på fællesskabsplan og det regionale og socioøkonomiske partnerskab til oplysningerne om fondenes virksomhed. I kapitel IV samles indgår oplysningerne i et stniktuifondprogrammernes gennemførelse evaluering, midtvejsevaluering og efterfølgende evaluering), og dem, der vedrører mere specifikke emner (større projekter, tematiske evalueringer, evalueringsmetoder). dem, der (forudgående evalueringerne, både punkt som fast om Beretningens andel del - kapitel V-X - går i dybden med anvendelsen af strukturfondene set fra forskellige vinkler. I kapitel V beskrives de enkelte medlemsstaters programmer og resultater. De følgende kapitler, som udelukkende består af økonomiske tabeller, giver en detaljeret redegørelse for den finansielle gennemførelse i 1996 (kapitel VI), gennemførelsen i årene 1994-1996 (kapitel VII), den finansielle gennemførelse fordelt på regioner (kapitel VIII), større projekter (kapitel IX) og EFRU's og ESF's pilotprojekter (kapitel X). A. ÅR 1996 1. Første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed1 Kommissionen vedtog i november 1996 den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed i medfør af traktatens artikel 13OB, ifølge hvilken Kommissionen skal fremlægge en rapport "om fremskridtene i forbindelse med virkeliggørelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, og om hvordan de forskellige midler efter denne artikel har bidraget hertil". I rapporten analyseres tendenserne på dette område i medlemsstaterne, i regionerne og i de forskellige samfundsgrupper samt konsekvenserne for samhørigheden af medlemsstaternes og Unionens politikker. På nationalt plan er tendensen i de seneste ti år gået i retning af større konvergens. Indkomsten pr. indbygger i de fire fattigste medlemsstater er steget fra 66% til 74% af fællesskabsgennemsnittet. Arbejdsløsheden er for tiden det største økonomiske problem, der skal løses i medlemsstaterne. Ganske vist er der i de seneste ti år skabt 7 millioner nye arbejdspladser netto, men dette har ikke KOM(96)542 endelig udg. af 6. november 1996. 110 8. årsberetning om strukturfondene (1996) mio. ECU vedrørende ESF, 10 mio. ECU vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen og 0,33 mio. ECU vedrørende FIUF). Den hyppigste type uregelmæssigheder (50%) vedrører udgifter, der dokumenteres med forkerte bilag, eller for hvilke der slet ikke findes bilag. 11% af tilfældene har at gøre med manglende overholdelse af andre lovfæstede eller kontraktlige betingelser, 10% ufuldstændig gennemførelse af planlagte aktioner, og resten vedrører andre uregelmæssigheder. Alle disse uregelmæssigheder kan ikke betragtes som ubetydelige, idet de til tider dækker over et fænomen af større omfang. Den almindelige kontrol, på grundlag af dokumenter og på stedet, som medlemsstaternes kompetente tjenestegrene udfører på stikprøvebasis, udgør et effektivt middel til at afsløre og forebygge uregelmæssigheder (85% af de meddelte tilfælde). 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning Kommissionen havde i november 1995 som led i tredje fase af SEM 2000-initiativet bebudet, at den ville nedsætte en gruppe bestående af personlige repræsentanter for finansministrene med kommissionsmedlemmerne Gradin og Liikanen, som er ansvarlige for henholdsvis finanskontrol og budget, som formænd. Denne gruppe skulle udtale sig om de prioriterede aktioner, der skulle gennemføres for at forbedre den økonomiske forvaltning af de af Unionens udgifter, som forvaltes i medlemsstaterne. Gruppen holdt møde seks gange i 1996 og gennemgik flere aspekter af den økonomiske forvaltning, som vedrørte strukturfondene, herunder midlerne forbedre budgetgennemførelsen og budgetteringen, støtteberettigelsesregler, evaluering af programmerne, medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til finanskontrol og finansielle korrektioner i tilfælde af uregelmæssigheder. Gruppens rapport blev i det store hele vel modtaget af ECOFEN-Rådet den 11. november og 2. december 1996 og af Det Europæiske Råd i Dublin den 13. -14. december 1996. til at Hvad navnlig angår reglerne for udgifternes støtteberettigelse, som hidtil har været en væsentlig kilde til fejl og uregelmæssigheder, førte overvejelserne, som var begyndt i september 1994 i en intern arbejdsgruppe under Kommissionen under forsæde af Finanskontrollen, til udarbejdelse af 22 faktablade indeholdende oplysninger om forskellige udgiftstyper og retlige begreber5. Dokumentet blev først forelagt Gruppen af Personlige Repræsentanter for Finansministrene og blev derefter genstand for grundige drøftelser i strukturfondudvalgene6. Der blev således skabt et reelt partnerskab, og mange af medlemsstaternes bemærkninger og anmodninger om nærmere forklaringer blev analyseret. Faktabladene blev herefter ændret, således at de kunne anvendes som middel til at forbedre strukturfondforvaltningen og væsentligt nedbringe uregelmæssighedernes antal. Efter disse indgående drøftelser i ovennævnte gruppe vedtog Kommissionen den 19. november 1996 et forslag til beslutning om alle programmeringsafgørelser. Beslutningen indeholdt de 22 faktablade, hvoraf det fremgår, hvilke udgifter der er berettiget til strukturfondstøtte. Kommissionens vedtog denne beslutning den 23. april 1997 efter at have hørt strukturfondudvalgene på ny. støtteberettigelse af de nye indarbejdelse retningslinjer for i 5 EFT L LI46 af 05. 06. 1997. Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Rcgioncrnc. Udvalgct i henhold til traktatens artikel 124 (ESF-udvalgct), Forvaltningskomiteen for Landbrugsstrukturerne og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-udvalget), Den Stående Forvaltningskomite for Fiskeristruklurerne (se kapitel III. A. 5. Udtalelser fra udvalg og komitéer). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Hl C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 1. Samhørighedsfonden Ifølge artikel 1 i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden kan denne bidrage til finansieringen af projektfaser, der er teknisk og finansielt adskilte. I forordningens artikel 9 hedder det, at der ikke samtidig kan ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og fra strukturfondene. Formålet er at give Samhørighedsfonden mulighed for samtidig med EFRU at deltage i gennemførelsen af to eller flere dele af det samlede projekt. Samordningen af de finansielle instrumenter, der er til rådighed, bidrager nemlig til at øge interventionernes gennemslagskraft og til at fremskynde oprettelsen af transeuropæiske transportnet. Denne kumulationsmulighed gør det nødvendigt med en tæt samordning af de finansielle instrumenter. Hertil kræves en meget omhyggelig fysisk og finansiel overvågning af projekterne. For at undgå overlapning mellem fællesskabsstøtte fra forskellige kilder afgrænses støtteforløbene ved hjælp af fysiske indikatorer, og der fastsættes en nøjagtig dato, fra hvilken betalingsansøgningerne (med bilag) kan imødekommes. Som hovedregel accepterer Kommissionen kun originalfakturaer som dokumentation. Derfor er det umuligt at fremlægge samme faktura for to af Fællesskabets finansielle instrumenter. Endvidere intensiverer Kommissionen sin kontrol i forbindelse med overgangen fra ét finansielt instrument til et andet. De ansvarlige for Samhørighedsfondens forvaltning arrangerer regelmæssige møder med de øvrige fonde, navnlig EFRU, for at sikre den bedst mulige samordning. Det siger sig selv, at det er vanskeligere at forvalte projekter, der er inddelt i forløb, end skarpt adskilte projekter. 2. EIB Økonomisk og social samhørighed er et mål, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union. EIB har ved sine handlinger bekræftet, at den fortsat prioriterer dette mål højt. I 1996 voksede bankens udlån med 8,4% i forhold til 1995 (mod en stigning på 7,5% mellem 1995 og 1996 og 1,6% mellem 1994 og 1993). De samlede transaktioner i Fællesskabet nåede i 1996 op på 20,946 mia. ECU mod 18,603 mia. i 1995 (stigning på 12,6%), 17,682 mia. i 1994 og 17,724 i mia. i 1993 (dvs. en stigning på 5,2% på et år). Der blev ydet lån til projekter i samtlige medlemsstater, herunder Østrig, Finland og Sverige, hvor projekterne er kommet godt i gang. Navnlig støtten til transeuropæiske net er vokset kraftigt, bl. a. i Grækenland, Danmark og Sverige. Betragtes medlemsstaterne hver for sig ser man, at udviklingen afviger en del fra sidste års. Der kan nemlig konstateres en kraftig stigning i Italien, Grækenland, Nederlandene og Tyskland, og en faldende tendens i Spanien, Danmark og Irland. Koncentrationen af finansieringerne til fordel for investeringer i regionaludviklingsområder, som faldt i 1994 (72,4% i 1994 mod 74,3% i 1993), øgedes i 1996 i forhold til 1995. Koncentrationen er således større end forudset af EIB i midten af 1996. 1 de tilbagestående regioner (mål 1) under ét nåede EIB's lånefinansieringer op på 6,816 mia. ECU, dvs. 49% af det samlede beløb afsat til regionaludvikling (46% i 1995,48% i 1994 og 58% i 1993). Aktiviteten i disse regioner var således stigende i forhold til 1995, uden dog at nå samme niveau som i 1993. For så vidt angår aktiviteterne i de fire medlemsstater, (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), beløb der er omfattet af Samhørighedsfonden finansieringerne sig til 4,447 mia. ECU, hvilket svarer nogenlunde til resultaterne for de forudgående år. Efterspørgslen efter lån er fordoblet i Grækenland, har holdt sig på samme niveau i Portugal, mens et lavere investeringsniveau har medført en mindre efterspørgsel efter lån i Spanien og Irland. 112 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 11-19: EIB - Finansieringer til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) EIB's samlede aktivitet i Fællesskabet (1) Regionaludvikling Mål 1 Lande, der modtager støtte fra Samhørighedsfond. 1996 1995 1994 1993 19. 810 13. 805 70% 6. 816 49% 32% 17. 782 12. 143 68% 5. 620 46% 4. 648 38% 16. 624 12. 035 72% 5. 748 48% 4. 743 39% 16. 779 12. 462 74% 122% 58% 6. 142 34% (1) Samlede finansieringer, dvs. individuelle lån, der er underskrevet, og bevillinger som led i igangværende globallån. Væksten i infrastrukturstøtten fortsatte, nemlig til 77% af bankens aktivitet. Lånene til "kommunikation" stabiliserede sig i forhold til 1995, hvor stigningen havde været stor på grund af de mange lån til fordel for telekommunikation, navnlig mobiltelefoni. Også miljøstøtten, herunder støtten til byinfrastrukturer, voksede. De godkendte energilån voksede markant, bl. a. i naturgassektoren. Tabel 11-20: EIB - Fordeling på sektorer af finansieringerne til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) Regionaludvikling I ALT % Energi Transport Telekommunikation Miljø og andre infrastrukturer Industri, landbrug og tjenesteydelser 4. 076 3. 574 1. 066 1. 826 3. 263 13. 8051 29% 26% 8% 13% 24% 100% I ALT| Størrelsen af lånene til regionaludvikling viser en stigende tendens i forhold til de tidligere år. Kommissionen tilskynder banken til at være særlig opmærksom på lånene til "samhørighedslandene". 3. EKSF I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, råder Kommissionen i princippet indtil 30. juni 1997 over et låneinstrument til fordel for jobskabende omstillingsinvesteringer i områder, der er ramt af aktivitets- og beskæftigelsesnedgangen i kul- og stålsektoren. Disse lån kan ydes med rentegodtgørelser, som beregnes på grundlag af antallet af nye arbejdspladser, dog højst 3% i fem år. I forbindelse med udløbet af EKSF-traktaten har Kommissionen besluttet7 ikke at imødekomme låneansøgninger, som fremkommer efter den 31. december 1996. I 1996 beløb de EKSF-omstillingslån, hvorom Rådet havde afgivet samstemmende udtalelse, sig til 379,6 mio. ECU svarende til ca. 27. 000 nye arbejdspladser. Hvad angår rentegodtgørelserne vedrørende løbende lån blev der disponeret over 37,25 mio. ECU på EKSF-budgettet for 1996. Også i 1996 udbetalte Kommissionen 85 omstillingslån, heraf 84 underlån i forbindelse med globallån til et beløb af 152,6 mio. ECU og et direkte lån til et beløb af 14,6 mio. ECU. 4. Den Europæiske Investeringsfond Den europæiske investeringsfond, der blev oprettet i juni 1994 efter afgørelse truffet af Det Europæiske Råd i Edinburgh, har til formål at støtte investeringer på mellemlangt og langt sigt på to områder af væsentlig betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de transeuropæiske net og SMV'erne. Ved hjælp af garantier og i samarbejde med de øvrige institutioner og finansielle instrumenter søger EIF at fremme privatfinansiering af projekterne vedrørende de transeuropæiske net og gøre det lettere for SMV'erne at få finansieret deres investeringer. EFT C 175 af 28. 6. 1994. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 113 I 1996 beløb transaktionerne sig til 833 mio. ECU, heraf halvdelen til transeuropæiske net og halvdelen til SM Ver. Som eksempel på EIF's aktiviteter til fordel for transeuropæiske net kan nævnes den delvise finansiering af forbedringerne af motorvejssystemet i Cataluna. Som eksempel på en transaktion til fordel for SMV'er har EIF i Merseyside Special Investment Fund (MSIF) garanteret en del af en erhvervsbanks lån til to underfonde, som genudlåner midlerne til SMV'er i denne mål 1- region. Da denne EIF-intervention skal lægges til EFRU's støtte, modtager MSIF et væsentligt bidrag fra Fællesskabet. I 1996 iværksatte EIF endvidere en ny aktivitet til fordel for SMV'er. Det drejer sig om pilotprojektet "vækst og miljø", som er iværksat på Europa-Parlamentets initiativ. Som led i dette projekt samarbejder Kommissionen og EIF til miljøinvesteringer. De første seks beslutninger blev truffet i 1996. forbedre SMV'ernes adgang til banklån for at 5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansieringsmekanisme indført I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev der en finansieringsmekanisme med henblik på at støtte bestræbelserne på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet. Mekanismen skal principielt finansieres af EFTA-landene og forvaltes af EIB. Den finansielle mekanismes omfang er fastsat i aftalens protokol 38. De samlede tilskud mellem 1994 og 1998 er på 500 mio. ECU. Rentegodtgørelsen på 2% om året ydes i forbindelse med en samlet støtte på 1,5 mia. ECU i 10 år. Støttemodtagerne er Grækenland, Irland, Nordirland, Portugal og de spanske mål 1-regioner (perioden 1989-1993). Efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen over fællesskabsbudgettet (post B2-401, årlig tildeling på 108 mio. ECU). Siden da har Kommissionen som ansvarlig for Fællesskabets budget været medansvarlig for mekanismen, og den deltager i det udvalg, der skal godkende projekterne. Der er udarbejdet en rapport om mekanismens iværksættelse, som omfatter perioden fra 1. januar 1995 til 30. januar 19968. I 1996 svarede rentegodtgørelserne til godkendte lån på i alt 305 mio. ECU til fem projekter i Spanien og ét i Grækenland. Udvalget godkendte tilskud på i alt 151,7 mio. ECU til to projekter i Grækenland, fire i Spanien, ét i Irland, ét i Nordirland og ét i Portugal. Projekterne vedrører de tre støtteberettigede områder: transport, miljø og uddannelse. Tabel 11-21: Finansieringer ydet af Det finansieringsmekanisme (mio. ECU) Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes | Grækenl. | I Hand | Nordirl. | Portugal | Spanien | I ALT Godkendte tilskud Transport Miljø Uddannelse Andet Godkendte lån Transport Miljø Uddannelse I Ialt| I lait VU 8,3 1,1 U 22,6 42~9 0,0 0J3 42,9 Ôfi 0,0 0,0 0^0 0,0 Ôfi 0,0 0,0 0,0 87) 0,0 0,0 0j0 8,0 Ôfi 0,0 0,0 0,0 25^5 0,0 0,0 OjO 25,5 127/7 0,0 Ofi 127,7 ÔM 46,7 45,4 0j0 92,11 î ô l jl 214,2 OjO 378,3| 45^6 55,0 46,5 l^ 148,2 334J 214,2 0 548,9 Kilde : Kommissionens årsberetning om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansierings mekanisme (KOM (96) 653 endelig udg. af 13. 12. 1996). 8 KOM(96) 653 endelig udg. af 13. december 1996. 114 8. årsberetning om strukturfondene (1996) D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 1. Strukturfondene og beskæftigelsen Kommissionen har vedtaget en lang række retningslinjer for at fremhæve nødvendigheden af en sammenhæng mellem Fællesskabets beskæftigelsesstrategi, som er fastlagt af Det Europæiske Råd, og strukturfondenes aktioner. Der er redegjort for dette i Kommissionens meddelelse om EU- interventioner og beskæftigelse9. Strukturfondene skal gøre det muligt at sikre et varigt bidrag til beskæftigelsen gennem en bedre ligevægt mellem materielle og immaterielle investeringer. Ved at benytte en række strategiske midler skal strukturfondene kunne øge effektiviteten af deres indsats mod arbejdsløsheden ved at udnytte finansielle manøvremargener, som de gældende regler giver mulighed for. Det er de menneskelige ressourcer, der skal sikre, at betingelserne er til stede for en vækst på længere sigt, der kan absorbere de forandringer, som den teknologiske udvikling indebærer. Den økonomiske vækst bør gøres mere arbejdskraftintensiv gennem innovationer og udnyttelse af den jobskabende effet af de nye socioøkonomiske behov. Endelig skal interventionerne på arbejdsmarkedet være mere proaktive og behandle de svage gruppers særlige problemer (unge jobsøgende, langtidsledige og kvinder). I meddelelsen understreges behovet for at involvere partnerne i arbejdsmarkedets fornyelse. i denne meddelelse blev taget op i tillidspagten for beskæftigelsen10. På det Temaerne strukturpolitiske område har Kommissionen foreslået, dels at de finansielle manøvremargener i de eksisterende programmer benyttes som en særlig reserve til fremme af beskæftigelsen, dels at de nye retningslinjer for mål 2 (1997-1999) fremmer jobskabelsen, og endelig at midtvejsrevisionen afmål 1, 3, 4 og 5b benyttes som lejlighed til at finpudse aktionerne til fordel for beskæftigelsen. Der skal lægges særlig vægt på udviklingen af SMV'er for at give disse mulighed for at omsætte F&U- aktionerne i nye aktiviteter og jobskabelse, men også for at skabe en gunstig ramme for lokale initiativer og lokalbeskæftigelse. Tillidspagtens specifikke mål har været at fremme indgåelsen af regionale og lokale beskæftigelsespagter. Det Europæiske råd i Firenze pustede nyt politisk liv i disse pagter. Retningslinjerne blev fastsat i efterårets løb, og ved udgangen af året havde de fleste medlemsstater fremlagt deres forslag tii pagter1l. Meddelelsen om strukturinterventionerne og beskæftigelsen tjente ligeledes som udgangspunkt for udarbejdelsen af de nye retningslinjer for mål 2 (1997-1999), som Kommissionen offentliggjorde den i SMV'erne, og 30. april 1996. Formålet er at forbedre produktionsstrukturerne, navnlig arbejdskraftens kvalifikationer. Der bør lægges vægt på lederuddannelse og tilpasning af de faglige kvalifikationer, således at de menneskelige ressourcer kan bidrage til innovationsprocessen inden for teknologi og organisation12. 2. Strukturfondene og lige muligheder Ved en rådsresolution af 2. december 199613 bekræftedes betydningen af at integrere princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i strukturfondene. I resolutionen erindres der om, at strukturfondene skal støtte aktioner, som bidrager til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder. I resolutionen henstilles det til medlemsstaterne og Kommissionen, at de bl. a. gennem indsats på dette område, evaluerer overvågningsudvalgene strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder og tager hensyn til disse evalueringer i deres fremtidige forslag til revision af strukturfondforordningerne. strukturfondenes intensiverer 9 KOM (96) 109 endelig udg. af 20. marts 1996. 10 CSE (96) 1 endelig udg. af 5. juni 1996. 1 ' Se Indledning. A. 2. Støtte til beskæftigelsen og kapitel III. B. Regionalt partnerskab. 12 Se kapitel. A. 3. Mål 2. 13 EFT C 386 af 20. 12. 1996 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 115 Selv om programmerne omfatter visse specifikke foranstaltninger til varierende beløb, afhængig af medlemsstaterne, har flertallet af disse valgt en horisontal løsning, som fremmer princippet om lige muligheder i alle aktionsfelter og foranstaltninger. Dette gør det vanskeligt at angive de nøjagtige beløb, der er afsat til fremme af lige muligheder. Det betyder ikke, at lige muligheder tillægges mindre betydning. Der er. en generel tendens til at støtte mere fuldstændige og integrerede aktioner ved at udvide reglernes anvendelsesområde. Der tages nu hensyn til ledsageforanstaltningerne, men indsatsen bør styrkes yderligere på dette område. Indslusningsforløb, et begreb der lægges vægt på i de aktuelle programmer, kan ligeledes medvirke til større hensyntagen til kvindernes specifikke situation. Men aktionerne afhænger i høj grad af den lovgivningsmæssige, socioøkonomiske og kulturelle situation i hver enkelt medlemsstat. Rapporterne om midtvejsevalueringerne vil indeholde flere oplysninger som følge af, at det udtrykkeligt nævnes i udbudsbetingelserne, at vurderingsmændene skal koncentrere sig om dimensionen "lige muligheder". Man vil få et bedre indtryk af denne generelle politiks følger for tilpasses på visse punkter på grundlag af kvinders integration. Programmerne kan derefter vurderingsmændenes anbefalinger og Kommissionens retningslinjer. Under udarbejdelsen af programmerne for mål 2 for 1997-1999 har Kommissionen været meget opmærksom på princippet om lige muligheder, med hensyn til såvel EFRU-finansieringerne som ESF- finansieringerne. Dette aspekt synes at have faet større vægt end tidligere. Endvidere offentliggjorde Kommissionen i 1996 en indkaldelse afbud vedrørende en række pilotprojekter til fordel for kvinder i landdistrikter for at forbedre kvindernes stilling og vilkår i landbrugsbedrifter og i landdistrikter. Dette program har fået bevilget 20 mio. ECU for en periode på tre år (1997-1999). Fristen for indgivelse af ansøgninger blev fastsat til den 20. februar 1997. i juni 1996 udgivet en brochure om kvinder Endelig blev der som "aktører på regionaludviklingsområdet", og i forbindelse med Europartenariat Northern Scandinavia blev der indledt en debat om kvindelige iværksættere. Denne debat mundede ud i forslag om "ressourcecentre til fremme af anerkendelsen af kvinders arbejde og integrering af kvinder i erhvervslivet" og om etablering af netværk mellem disse centre. Dette tema var et af de fem aktionsområder, som der var tale om i indkaldelsen af forslag vedrørende RECITE II, som blev offentliggjort den 31. oktober 199614. 3. Strukturfondene og miljøet Ved strukturfondinterventionerne lægges der stadig mere vægt på miljøet. Som bekendt behandlede den 7. årsberetning (1995) miljøaspektet i alle kapitler med angivelse af mange eksempler. Som følge i 1995, var af meddelelsen stjukturfondinterventionerne i 1996 endnu mere præget af miljødimensionen. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet blev meddelelsens prioriteter flere gange drøftet med medlemsstaterne i overvågningsudvalgene og Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne16. "Samhørighedspolitik og miljø"15, som blev vedtaget I 1996 blev meddelelsens prioritering navnlig fulgt op i de retningslinjer, som Kommissionen forelagde medlemsstaterne med henblik på udarbejdelsen af de nye mål 2-programmer17, og hvor vægten var lagt på miljøspørgsmål. Kommissionen fremhævede for det første nødvendigheden af et forebyggende større antal miljøforanstaltninger, navnlig oprettelse af "grønne miljøbeskyttelsesforanstaltninger, og i uddannelsesforanstaltninger, der har forbindelse med miljøet. For det andet blev programmernes godkendelse betinget af, at der forelå proceduremæssige garantier med hensyn til programmernes miljømæssige kvalitet, som f. eks. inddragelse af de pågældende miljøinstanser og forbedring af tjenesteydelser, teknologier aktiviteter, jobs" og de 14 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 15 KOM (95) 509 endelig udg. af 22. november 1995. 16 For så vidt angår Samhørighedsfonden har Kommissionen nærmet sig sit mål, der går ud på at fordele investeringerne ligeligt mellem transport og miljø. Miljøprojekternes andel af de samlede forpligtelser voksede således fra 48,5% til 49,9% i 1996. 17 Se kapitel I. A. 3. Mål 2. 116 8. årsberetning om strukturfondene (1996) overvågningen og evalueringen af programmerne og projekterne. I medfør af disse retningslinjer fik forebyggende miljøaktioner som f. eks. økologisk produktion og miljøforskning en meget større plads i de nye programmer. Evalueringen af foranstaltningernes miljøkonsekvenser er dog fortsat et svagt punkt, mens der er sket fremskridt med hensyn til inddragelsen af miljøinstanserne, selv om dette punkt ikke alle vegne har givet tilfredsstillende resultater. I maj 1996 vedtog Kommissionen retningslinjerne for det nye afsnit i initiativet INTERREGII C18, som bl. a. fokuserede på miljøspørgsmål. Det drejer sig om det tværnationale samarbejde på områderne fysisk planlægning, bekæmpelse af tørke og oversvømmelser samt forvaltning af vandløb. For så vidt angår de igangværende programmer arrangerede Kommissionen kurser for sine egne tjenestemænd og seminarer, hvor strukturfondenes administratorer i mål 1-regionerne skulle lære noget om miljøet. Det første seminar blev afholdt i Irland i november 1996, og tilsvarende aktiviteter var under forberedelse for 1997. For at finde frem til egnede forebyggelsesforanstaltninger og den bedste praksis gennemførte Kommissionen endvidere en undersøgelse i 1996 om bæredygtig udvikling og beskæftigelse i mål 2-regionerne. Undersøgelsen, som blev afsluttet i begyndelsen af 1997, indeholdt 20 eksempler på god praksis og beiyste over for strukturfondenes ledere, hvilke aktioner der kunne iværksættes for at fremme den bæredygtige udvikling. Der blev ligeledes udarbejdet en brochure med titlen: "Miljøet og regionerne - mod en bæredygtig udvikling"19. Endelig blev afsnittet om "forsigtig forvaltning og udvikling af den naturlige arv" i et mere fremadrettet perspektiv taget op i forbindelse med forberedelsen af ESDP (det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv). Sideløbende hermed iværksatte Kommissionen en strategisk undersøgelse afvandressourcerne i Middelhavsområdet. Undersøgelsen skal gennemføres af I. P. T. S. (Institute for Prospective Technological Studies) i Sevilla og får stor betydning for overvejelserne om strukturfondenes næste programmeringsperiode og for ESDP-arbejdet. 4. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter Strukturfondene og den fælles landbrugspolitik Da landbruget stadig i mange af Fællesskabets regioner er et af hovederhvervene, omfatter de fleste af programmerne for perioden 1994-1999 landbrugsforanstaltninger. Det er derfor nødvendigt dels at sørge for, at de foranstaltninger, medlemsstaterne foreslår i planerne for udvikling af landdistrikterne, både i forbindelse med mål 1 og 5b, er forenelig med den fælles landbrugspolitiks hovedlinjer, dels at tage landbrugsforanstaltningernes bidrag til udviklingen af erhvervslivet i betragtning. Hvad angår mål 5 b er landbrugsforanstaltningerne fastsat i SPD'erne under hensyntagen til den nødvendige komplementaritet mellem reformen af den fælles landbrugspolitik og regionaludviklingen. De planlagte foranstaltninger, som gør det muligt at bevare et tilstrækkeligt antal landbrugere, bidrager til den socioøkonomiske udvikling i landdistrikterne. Kommissionen har dog sørget for visse garantier. Hver gang der foreslås en national støtteordning, foretages der i almindelighed en undersøgelse af, om ordningen er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik og reglerne for statsstøtte. De foranstaltninger, der først og fremmest er valgt, omfatter anvendelse af nye teknologier, energibesparelse, kvalitetsfremme osv. Inden for f. eks. kunstvanding er der givet førsteprioritet til aktioner til forbedring af de eksisterende strukturer for at undgå vandtab (fordampning, utætheder m. v. ), uden at dette har haft indflydelse på størrelsen af det kunstvandede areal. Når det har vist sig, at nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelserne og har udbedt sig oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. En tilsvarende indfaldsvinkel tilstræbes i forbindelse med mål 5a, både hvad angår produktions- og afsætoingsstrukturerne. Udviklingen af landbrugsmarkederne kræver en permanent tilpasning af 18 Se kapitel I. B. 1. EU-initiativer. 19 EUROP 1996, CX-90-95-744-C. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 117 landbrugsprodukter. landbrugsbedrifterne og af forarbejdnings- og afsætningsstrukturerae for Foranstaltningerne tager sigte på at lette disse tilpasninger for at styrke landbrugssektorens konkurrenceevne. Foranstaltningerne bidrager til udviklingen af landdistrikter ved at bevare arbejdspladserne dels i landbrugssektoren, dels i de efterfølgende led i forsyningskæden. Der er gjort meget for at sikre sammenhængen mellem disse foranstaltninger og retningslinjerne for den fælles landbrugspolitik. For så vidt angår investeringsstøtte er der fastsat begrænsninger for visse sektorer for at forhindre dannelsen af overskudslagre (svinesektoren, æg- og fjerkræsektoren, oksekødssektoren). På forarbejdnings- og afsætningsområdet sr der givet prioritet til visse typer investeringer, f. eks. investeringer i miljøbeskyttelse, teknologisk innovation og forbedring af kvaliteten og hygiejnen. Kommissionen har også opstillet udvælgelseskriterier i overensstemmelse med retningslinjerne for fællesskabspolitikkerne og navnlig den fælles landbrugspolitik. I visse sektorer er det forbudt at yde investeringsstøtte (tobak, foderplanter), og i andre er der fastsat begrænsninger, undertiden ledsaget af (slagtning, omgruppering af forpligtelser, som medfører en formindskelse af kapaciteten virksomhederne i vin- og spiritussektoren). Udfordringen for landdistrikterne Mere generelt har Fællesskabet ført en særlig politik til fordel for landdistrikterne, som er under forandring og i stadig højere grad udsættes for pres, som ødelægger den i forvejen skrøbelige ligevægt. Landdistrikterne tegner sig for over 80% af Fællesskabets areal og over 25% af befolkningen. Levestandarden og miljøet i landdistrikterne er stadig mere truet, og landbruget befinder sig en krise, som sætter spørgsmålstegn ved selve eksistensgrundlaget for disse områder. Traktaten om Den Europæiske Union tager hensyn til landdistrikternes problem. I traktatens artikel 130A er det bestemt, at Fællesskabet skal "formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne". Programmerne i forbindelse med strukturfondenes anden programmeringsperiode har gjort det muligt at fastlægge en strategi, som tager sigte på den økonomiske udvikling i landdistrikterne gennem en diversificering af aktiviteterne, såvel i landbrugssektoren som i de øvrige sektorer. Udviklingen af andre sektorer end landbrugssektoren, prioritering af innovation og anvendelsen af "bottom-up"-metoden bidrager til bevarelse eller skabelse af arbejdspladser. Ved forberedelsen af den kommende programmeringsperiode har man fundet det hensigtsmæssigt at sætte grundige overvejelser i gang om landdistrikternes fremtid i en verden præget af en globalisering af økonomien, fortsættelse af reformen af den fælles landbrugspolitik, forhandlinger i WTO, Unionens udvidelse og den teknologiske udvikling. Rammen for disse overvejelser var bl. a. en konference i Cork (Irland) den 7. , 8. og 9. november 1996 med deltagelse af politikere og eksperter fra de 15 unionslande og fra de centraleuropæiske lande, Middelhavslandene, USA og Japan. Konferencen bekræftede, at landbrug og skovbrug optager den største del af landdistrikternes arealer, at landbruget er et vigtigt bindeled mellem befolkningen og miljøet, men også at landbrugets og skovbrugets relative betydning er faldende. Derfor bør indsatsen rettes mod alle de erhvervssektorer, der er repræsenteret i landdistrikterne. Ved konferencen blev det bl. a. konkluderet, at det er nødvendigt at gøre en bæredygtig udvikling af landdistrikterne til en hovedprioritet i Unionen, idet politikken for udvikling af landdistrikterne skal vende afvandringen fra landet, bekæmpe fattigdom, stimulere beskæftigelsen og ligestillingen, opfylde krav vedrørende kvalitet, sikkerhed, personlig udvikling og fritidsaktiviteter, forbedre velbefindendet i landdistrikterne og opretholde kvaliteten af miljøet. Denne politik, hvoraf nogle aspekter vil kunne berøre alle EU's landdistrikter, skal bygge på en integreret og multisektoriel metode, som fremmer diversificering af de økonomiske og sociale aktiviteter og dermed sikrer en varig udvikling af landdistrikterne, hvorved kvaliteten af landskaberne i Europa kan få gunstige betingelser. Politikken for udvikling af landdistrikterne skal endvidere overholde nærhedsprincippet ved at lægge vægt på inddragelse af personer og initiativer fra basis ("bottom up-metoden"), således at der i højere grad kan tages hensyn til landdistrikternes store forskelligartethed. Den skal tilskynde til synergi mellem offentlig og privat finansiering med henblik på at fremme produktive investeringer, hjælpe små og mellemstore virksomheder og stimulere forskning og innovation. 118 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 5. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondmekanismerne, har alle de instrumenter, der er mobiliseret til fordel for fiskeristrukturerne, haft et dobbelt formål. De skal på ene side sikre, at denne politik overlever og bliver bæredygtig ved at fremme tilpasningen af fiskeriindsatsten til de knappe fiskeressourcer. På den anden side bidrager disse instrumenter til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen ved at styrke fiskeristrukturerne, som forarbejdning og afsætning af omfatter hele fiskeriprodukter, havnefaciliteter. Desuden skal de foranstaltninger vedrørende fiskerflåden, der finansieres af FIUF, opfylde målene i de flerårige udviklingsprogrammer (FUP), som begrænser fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig tillades støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kun, såfremt de årlige delmål i henhold til FUP og de senere endelige mål opfyldes. fiskerisektoren: fiskerflåderne, akvakultur, 6. Strukturfondene og SMV'erne Strukturfondinterventionerne til fordel for SMV'er gik fortsat frem i 1996. Dels fordi "udvikling af SMV'erne" ved udarbejdelserne af programmerne for mål 2 for 1997-199920 blev gjort til en af prioriteterne i Kommissionens retningslinjer, som skulle afspejles i medlemsstaternes SPD'er. Heri blev der henvist til den nye definition af SMV'er for i henhold til Kommissionens henstilling vedrørende definitionen af SMV'er21 at harmonisere praksis på fællesskabsplan og nationalt plan. Dels fordi det i 1996 blev muligt at vedtage en lang række nye programmer vedrørende SMV-initiativet22, mens de programmer, der var godkendt, blev fulgt nøje af overvågningsudvalgene. Mål 1-programmerne, som er af særlig interesse for SMV'er, som f. eks. industri-OP'erne for Irland, Italien, Portugal og Grækenland, blev overvåget af de tjenestegrene, der beskæftiger sig med virksomhedspolitik, for at sikre, at der tages hensyn til SMV'erne ved iværksættelse af programmerne. Kommissionen foreslog ligeledes under henvisning til SMV-initiativets reserve tre former for aktioner for at fremme den tværnationale dimension. Det drejede sig om udvekslinger af erfaringer og eksempler på god praksis mellem medlemsstaterne på forudfastlagte områder, støtte til "omvendte messer" og støtte til turistvirksomheders anvendelse af Internettet23 (teleturisme). IBEX: International Buyer's Exhibition - "Omvendte messer" IBEX-konceptet blev lanceret som led i Fællesskabets virksomhedspolitik for at afprøve ideen om at holde møder, hvor større virksomheder har lejlighed til at beskrive deres behov over for SMV'er. Dette koncept indgik som led i SMV-iniativets regionalpolitik, som fremmer afholdelsen af omvendte IBEX- udstillinger i de regioner, der er berettiget til strukturfondstøtte, navnlig mål 1-regionerne. På IBEX-messeme fokuseres der på de store virksomheders behov og på SMVernes mulighed for at opfylde disse behov. Sådanne messer, hvor "køber" og "sælger" fra en bestemt branche (automobil, agrolevnedsmiddel, tekstil, trævarer osv. ) har til formål dels at hjælpe de store virksomheder i deres søgen efter SMV-partnere, der kan opfylde deres behov for samarbejde, dels at give SMV'er mulighed for direkte kontakter med store virksomheder, som interesserer sig for deres produkter, tjenesteydelser eller knowhow. IBEX-messerne giver parterne lejlighed til at pleje disse forbindelser og samtidig spare tid og penge i forhold til de traditionelle underleverancemesser. 20 21 22 23 Se kapitel I. A. 3. Mål 2. Kommissionens henstilling til medlemsstaterne, EIB og EIF af 3. april 1996, EFT L 107 af 30. 04. 1996. Se kapitel I. B. 1. EU-initiativer. Se kapitel I. B. l. EU-initiativer - SMV. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) tl9 i led som 1996 tredje blev vedtaget flerårige SMV-program (1997-2000)24 i Det virksomhedspolitikken. Dette program har navnlig som mål at forenkle og forbedre de administrative, lovgivningsmæssige og finansielle betingelser for virksomhederne samt at hjælpe SMVer med at internationalisere deres strategier, øge deres konkurrenceevne og forbedre deres adgang til forskning, innovation og uddannelse. I programmet lægges der vægt på forbedring af SMV'ernes adgang til strukturfondene. Rådet har to gange25 opfordret til at forbedre betingelserne for virksomhederne og stimulere foranstaltningerne til støtte for disse, bl. a. ved en forbedring af SMV'ernes adgang til fællesskabsprogrammerne, herunder strukturfondene. På handels- og distributionsområdet har til overvejelser hos nærbutikkernes betydning Kommissionen om anvendelsen af strukturfondene (navnlig EFRU) til opretholdelse og udvikling af nærhandelen fundet sted vedrørende byområder. landdistrikter. Lignende overvejelser har Resultaterne af overvejelserne findes i grønbogen om handel26. landdistrikter endvidere givet anledning for i Information, partnerskab, etablering af net, innovation: samordnede initiativer, der indgår i regionalpolitikken og virksomhedspolitikken til fordel for SMV'er Strukturfondene i Euro-Info-Centrene: I nettet af 250 Euro-Info-Centre indgår en undergruppe på 49 EIC'er fra 15 medlemsstater, som har specialiseret sig i strukturfondene. Ud over at arrangere informationsmøder og udvekslinger af synspunkter om SMV-initiativet og det tværregionale samarbejde i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen samlede denne undergruppe i 1996 en række "success stories" f. eks. i Tyskland og Italien. De specialiserede EIC'er fungerer som informationsrelæer for Kommissionen og rådgiver lokale, i forbindelse med udarbejdelsen og regionale og nationale myndigheder om tekniske spørgsmål gennemførelsen af de programmer, der støttes af strukturfondene. EUROPARTENARIAT, et udtryk for partnerskab mellem virksomheder: EUROPARTENARlAT-programmet blev iværksat af Kommissionen i 1987 som led i regional- og virksomhedspolitikken. Programmet skal tilskynde SMV'er i de støtteberettigede regioner (mål 1, 2, 5b og 6) til at indgå forretnings- og samarbejdsforbindelser med virksomheder i andre medlemsstater og i tredjelande. EFRU's medfinansiering beløber sig til 1 mio. ECU i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Siden EUROPARTENARIAT's iværksættelse har næsten 22. 000 virksomheder haft lejlighed til at etablere kontakter og forhandle om eventuelle samarbejdsaftaler inden for handel, finans, teknologi, franchising, joint ventures, osv. 11996 blev der afholdt to EUROPARTENARIAT-møder: • Europartenariat Luleå (Sverige, 13. -14. juni 1996): "Northern Scandinavia 1996" samlede over 1. 500 SMVer fra 50 lande. Det var det første EUROPARTENARIAT-arrangement i en af de nye medlemsstater. De 386 svenske, finske og norske virksomheder i området fik ca. 7. 500 kontakter med de 1. 200 virksomheder, der var på besøg, heraf 225 fra Central- og Østeuropa og 160 fra de nye uafhængige stater (NIS). Der blev afholdt flere seminarer, herunder en konference om kvindelige iværksættere, som var en stor succes. • Europartenariat Genova (Italien, 27. -29. november 1996): "Italia 96" samlede 406 SMVer fra de italienske mål 2-områder, som fik lejlighed til at mødes med over 2. 000 SMVer. Der blev etableret over 12. 000 kontakter mellem værtsvirksomheder og besøgende virksomheder. Ud over en stor delegation af virksomheder fra Central- og Østeuropa, NIS og Middelhavsområdet var der på EUROPARTENARIAT Genova for første gang tale om en betydelig deltagelse af virksomheder fra Asien, Latinamerika og USA. I alt var over 70 lande repræsenteret. Støtte fra de europæiske virksomheds- og innovationscentre (Business and Innovation Centres - BIC) til SMV'er: Dette program, som finansieres i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen, bidrager til oprettelse af nyskabende virksomheder og modernisering og udvikling af eksisterende SMV'er. Programmet fortsatte i 1996 med støtte til 22 nye BIC'er. De fleste i mål 1 og 2-områder (henholdsvis 6 og 9), men også nogle i mål 5b- og 6-områder (henholdsvis 4 og 3). Som tidligere medfinansierede EFRU forberedelserne, organiseringen og lanceringen af de nye centre og ydede samtidig teknisk bistand til ledergrupperne. Således er der nu ca. 140 BIC'er i alt i det europæiske netværk EBN {European Business and Innovation Centre Network). Pilotaktionen «startkapital» fem år senere: Denne plan blev vedtaget af Kommissionen i 1988 som led i 24 Rådets afgørelse af 9. december 1996 om det tredje flerårige program for SMV'er i Den Europæiske Union (1997-2000), EFT L 6 af 10. 01. 1997. 25 Rådets resolution af 9. december 1996 om det integrerede program til fordel for SMV'er og håndværksvirksomheder (EFT C 18 af 17. 1. 1997) og Rådets resolution af 22. april 1996 om samordning af Fællesskabets indsats til fordel for SMVér og håndværksvirksomheder (EFT C 130 af 3. 5. 1996). 26 KOM(96)530 endelig udg. af 20. november 1996. 12 8. årsberetning om strukturfondene (1996) været nok til at opveje væksten i den erhvervsaktive befolkning. Derfor var der i 1995 18 millioner arbejdsløse i Unionen, dvs. knap 11%. Arbejdsløsheden er særlig høj i Spanien, hvor den i dag berører en fjerdedel af den erhvervsaktive befolkning, og i Finland, hvor antallet af arbejdsløse er vokset betydeligt og i dag udgør en sjettedel af den erhvervsaktive befolkning. Hvad angår regionerne er de, der ligger centralt i Unionen, betydelig mere velstående end randområderne, enten der er tale om randområderne i Grækenland, Syditalien, Sydspanien, Portugal, Irland, den nordlige del af Finland, de nye tyske delstater eller de oversøiske franske departementer. De 25 rigeste regioner har en gennemsnitlig indkomst pr. indbygger, der ligger to en halv gang højere end gennemsnitsindkomsten i de fattigste regioner. Dette forhold har gennem årene været nogenlunde konstant. Hvad angår arbejdsløsheden var den i de 25 hårdest ramte regioner i 1995 nået op på 22,4%, hvilket er næsten fem gange højere end tallet for de 25 mindst ramte regioner (4,6%). Det bemærkes, at der også forekommer stærke arbejdsløshedskoncentrationer på subregionalt plan, bl. a. i byområder, hvor op til en tredjedel eller halvdelen af den erhvervsaktive befolkning kan være uden beskæftigelse. Indkomstforskellene skyldes ikke alene geografiske, men også sociale faktorer. I rapporten undersøges det, hvor stor en andel af befolkningen, der lever under fattigdomstærskelen (defineret som en indkomst på 50% eller derunder af indkomsten for landets befolkning som helhed). Ved udgangen af 80'erne var denne andel størst i Portugal (27%), Italien (22%), Grækenland (20%), Spanien (17%) og Det Forenede Kongerige (17%). Der er tilsyneladende en svag tendens til øget fattigdom, selv om forbedret i visse af de fattigste lande, nemlig Irland, Spanien og Portugal. situationen er blevet Fattigdom er ofte knyttet til arbejdsløshed, som også har betydelige sociale konsekvenser. Arbejdsløsheden blandt unge under 25 år lå i første halvår 1996 på 21%, dvs. det dobbelte af gennemsnittet for samtlige aldersklasser, som lå på 12,5% for kvinder og 9,5% for mænd. Det mest bekymrende er den "hårde kerne" af langtidsledige. I 1995 havde 49% af de arbejdsløse været arbejdsløse i et år eller mere. I rapporten gennemgås også de nationale politikkers konsekvenser for samhørigheden. Fra et makroøkonomisk synspunkt er der sket væsentlige fremskridt i medlemsstaterne, idet inflationen og renten er under kontrol, og den offentlige gæld og budgetunderskuddene er faldende. Dette har stor betydning, da disse forhold er afgørende for investeringslysten og samhørighedspolitikkens succes. Medlemsstaternes regionale politik spiller også en rolle, men det er særlig de rigeste lande, der har udgifter hertil. I perioden 1989-1993 tegnede Tyskland og Italien sig alene for to tredjedele af de samlede udgifter til regionaludvikling. Det bemærkes endvidere, at budgetstramningerne som regel har ført til en nedgang i de nationale udgifter til regionalpolitikken. Det vigtigste instrument i kampen mod fattigdommen er medlemsstaternes skatte- og afgiftspolitik og politik med hensyn til offentlige udgifter. Nettooverførslerne udgør 4% af BNP i de regioner, der er nettobidragsydere, og 8% af BNP i de regioner, der er nettostøttemodtagere. Disse overførsler har haft stor indflydelse på den regionale og sociale samhørighed og indsnævrer indkomstforskellene inden for medlemsstaterne med gennemsnitlig 23%. Unionens samhørighedspolitikker har sammen med den nationale indsats medvirket til at skabe en ny europæisk ramme, som skaber nye muligheder for de dårligst stillede regioner og samfundsgrupper. Strukturfondstøtten har haft en væsentlig indflydelse på indkomsten pr. indbygger, idet f. eks. væksten i de fire fattigste lande f. eks. er øget med en halv procent om året. Det skønnes oven i købet, at støtten netto har skabt 600. 000 nye arbejdspladser i disse lande og 530. 000 i de tidligere industriområder, som er støtteberettigede under mål 2. 1 begge tilfælde svarer det til et fald i arbejdsløsheden på 2,5%. For så vidt angår de landdistrikter, der er støtteberettigede under mål 5b, viser en nøje undersøgelse af 20 regioner, at befolkningen har stabiliseret sig i næsten halvdelen af disse regioner, mens befolkningen i seks andre regioner endog er vokset. Indkomsten er kun faldet i to af de pågældende regioner. Fællesskabspolitikkerne har ved at hjælpe de fattigste regioner styrket hele Unionens økonomiske potentiale. Det skønnes f. eks. , at hver gang der bruges 100 ECU i mål 1-regionerne, kommer der 30-40 ECU tilbage til de andre regioner på grund af disses eksport til mål 1-regionerne. 120 5. årsberetning om strukturfondene (1996) regional- og virksomhedspolitikken. I januar 1996 omfattede den 23 investeringsfonde, som alle var oprettet mellem 1990 og 1993. Disse fonde modtog i fem år lån, som dækkede 50% af deres driftsomkostninger. 15 af fondene, som er etableret i støtteberettigede regioner, modtog et kapitalindskud gennem ovennævnte BIC'er. Fondene, som er etableret i otte medlemsstater27, er uafhængige privatretlige enheder, som er ansvarlige for deres egne investeringsbeslutninger. Tre af fondene er tværnationale28. Fondene udgør tilsammen kernen i ESCFN-nettet, et europæisk net bestående af 50 fonde, som forsyner virksomhederne med startkapital. 7. Strukturfondene og turismen Stmkturfondenes støtte til turistsektoren har stor betydning for samtlige støtteberettigede regioner, både økonomisk og med hensyn til diversificering af de lokale erhvervsstrukturer. Kommissionen i 1996 et dokument med titlen "Tourism and the European Union: A Practical offentliggjorde Guide"29, som beskriver alle Fællesskabets finansielle instrumenter til fordel for turismen, først og fremmest strukturfondene. Dokumentet viser turismens store vægt i strukturfondinterventionerne og giver en oversigt over turistsektorens væsentlige bidrag til styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Som supplement til den kvantitative analyse af de finansielle interventioners omfang og struktur skal der i 1997 gøres en indsats for at forbedre den kvalitative evaluering af turismens bidrag til opnåelsen af samhørighedsmålet. Sideløbende hermed vil der med henblik på en bedre koordinering af de finansielle interventioner i turistsektoren, som Revisionsretten efterlyser i sin særlige rapport om turistpolitikken og indsatsen for at fremme turismen, bliver gjort en ekstra indsats. Indsatsen vil bestå i en både mere specifik og mere indvirkning på strukturpolitikkerne og en analyse af de systematisk evaluering af turismens i den europæiske hovedinitiativer, der skal turistsektor30. Det skal endelig nævnes, at iværksættelsen af Fællesskabets handlingsplan på turistområdet (1993-1995), hvorom Kommissionen i 1996 udarbejdede en evalueringsrapport, viser, at der er et vist sammenfald mellem strukturinterventioner og de specifikke foranstaltninger til fordel for turismen, med hensyn til både mål og midler31. tages for at øge kvaliteten og konkurrenceevne 8. Strukturfondene og energi Muligheden for at råde over tilstrækkelig energi til rimelige priser er en vigtig betingelse, for at regionerne med udviklingsefterslæb kan blive konkurrencedygtige. En god energiligevægt, en rationel energianvendelse, vægt på udvikling af fornyelige energikilder er ligeledes vigtige faktorer i forbindelse med fysisk planlægning i Europa. EU-støtterammerne under mål 1 omfatter næsten alle en energidel. Under bevillingen til mål 1 er der afsat et beløb på ca. 2,4 mia. ECU til energiprojekter i perioden 1994-1999 svarende til 2,7% af det samlede budget til dette mål3 2. Samtidig med at disse projekter bidrager til hovedmålet, som er regionaludvikling, svarer disse projekter til prioriteterne i den fælles energipolitik, nemlig forsyningssikkerhed, de europæiske virksomheders konkurrenceevne og forenelighed af energi- og miljømål33. De finansierede projekter vedrører navnlig mere effektiv anvendelse af energi, diversificering af energikilderne, udvikling af fornyelige energikilder, formindskelse af omkostningerne, forbedring af transport og distribution af energi samt beskyttelse af miljøet i forbindelse med de aktiviteter, der er knyttet til produktion, forarbejdning, transport og anvendelse af energi. 27 Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. 28 De dækker henholdsvis Benelux; Frankrig og Spanien; Saarland, Lorraine og Luxembourg. 29 Europa-Kommissionen, 1996, EUROP. 30 Se forslag til Rådets afgørelse om et første flerårigt program til fordel for europæisk turisme "PHILOXENIA"", som blev vedtaget af Kommissionen den 30. april 1996. 31 Se bl. a. "Le tourisme et l'environnement en Europe", 1995, EUROP, og "Les partenariats transnationaux dans le tourisme européen", 1996, EUROP. 32 Dette beløb er fordelt på følgende måde: Grækenland: 865 mio. ECU; Spanien: 624 mio. ; Frankrig: 10 mio. ; Irland 70 mio. ; Italien: 312 mio. ; Portugal: 322 mio. ; Det Forenede Kongerige: 182 mio. 33 Se Kommissionens meddelelse "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger", KOM(97) 167 endelig udg. af 23. april 1997. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 121 Endvidere yedrører visse EU-initiativprogrammer direkte energi. I forbindelse med INTERREG II- REGEN er der tale om afslutning af de foranstaltninger, der modtog støtte i det foregående program vedrørende energinet (REGEN) og fremme af grænseoverskridende samarbejdsprojekter vedrørende distribution af gas og elektricitet og udnyttelse af fornyelige energikilder. REGIS-initiativet omfatter i fjernområderne investeringer i energibesparelser og lokal energiproduktion samt personaleuddannelse på energiområdet. Uden forbindelse med strukturfondene finansierer EU specifikke programmer på energiområdet, hvori samhørighed indgår. F. eks. fungerer en tredjedel af foranstaltningerne under THERMIE (demonstrationsdelen af forsknings- og udviklingsprogrammet på det ikke-nukleare område JOULE- THERMIE) og næsten halvdelen af de lokale og regionale energibesparelsesagenturer (SAVE- programmet vedrørende rationel energiudnyttelse) i mål 1-regionerne og over 20% i mål 2 og 5b- regionerne. 9. Strukturfondene og de transeuropæiske net Der er i henhold til traktatens afsnit XII to hovedformål med etableringen af transeuropæiske transport-, energi- og telekommunikationsnet, nemlig at forbedre det indre markeds funktion og fremme den økonomiske og sociale samhørighed. De transeuropæiske net (TEN), som skal kunne forbindes indbyrdes og fungere på kryds og tværs, tager sigte på at forbedre adgangen til nettene og gennemførelsen af projekter af fælles interesse, navnlig under hensyntagen til behovet for at forbinde de isolerede øer og regioner i randområderne med de centrale dele af Fællesskabet. Ved etableringen af TEN-nettene følges Fællesskabets retningslinjer, hvori udpeges projekter af fælles interesse. På grundlag af forordningen af 1995 om den finansielle støtte til TEN34 finansierer Fællesskabet gennemførelsen af projekter af fælles interesse. Støtten antager form af samfinansiering af projektundersøgelser, lånegarantier, rentegodtgørelser og i behørigt begrundede tilfælde direkte investeringsstøtte. TEN-tildelingen beløber sig til 2,345 mia. ECU35 for perioden 1995-1999. Fællesskabsstøtten skal navnlig afhjælpe de økonomiske vanskeligheder, der kan opstå i et projekts startfase. I 1996 blev der gjort en stor indsats for at fremme etableringen af TEN. Unionens finansielle bidrag var klart større i 1996 end i 1995, og det blev, bl. a. i den europæiske tillidspagt for beskæftigelsen, anerkendt, at TÉN i høj grad kan medvirke til at forbedre beskæftigelsessituationen. Også andre aktioner og/eller initiativer har bidraget til at skabe gunstigere rammer for TEN, som f. eks. liberalisering af elektricitetsmarkedet, genoptagelsen af forhandlingerne om liberalisering af gassektoren, Kommissionens grøn- og hvidbøger om eksterne transportinfrastrukturomkostninger og om "borgernes netværk" og fremme af jernbanetransporten. Der er dog fortsat vanskeligheder36, navnlig med hensyn til at øge bevillingerne til de 14 specifikke (eller prioriterede) transportprojekter, der blev peget på under Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994. Man behandler endnu spørgsmålene på nationalt plan i stedet for at søge at finde integrerede løsninger på fællesskabsplan, som bygger på net og systemer. Der er også opstået vanskeligheder med at etablere partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor i forbindelse med fastsættelsen af transporttakster, offentlige indkøb og vedtægterne for det europæiske selskab. internalisering af de Med hensyn til TEN-lovgivningen blev retningslinjerne for energi- og transportnettene samt direktivet om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog endelig vedtaget den 23. juli37. Med hensyn til nettene på miljøområdet viste medlemsstaterne manglende interesse i at fortsætte gennemførelsen af miljøprojekter på grundlag af de kriterier, der var fastsat for vand- og affaldssektorerne. 34 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995. 35 1995-priser. 36 Se årsberetning for 1996 om det transeuropæiske net, KOM(96)645 endelig udg. af 6. december 1996. 37 Direktiv 96/48/EF, EFT L 235 af 17. 09. 1996. 122 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Siden 1993 har TEN udtrykkelig været berettiget til støtte fra EFRU, som er blevet den største kilde til fællesskabsfinansiering (over 5 mia. ECU for perioden 1994-1999) sammen med Samhørighedsfonden (over 7" mia. ECU i samme periode). EFRU finansierer TEN-projekter eller projekter vedrørende adgang til TEN (sekundære net) i de støtteberettigede områder, mens Samhørighedsfonden finansierer TEN-projekterne på transportområdet i Grækenland, Irland, Portugal og Spanien. Retningslinjerne omfatter en række projekter af fælles interesse, herunder flere af de specifikke projekter, der blev udnævnt som prioriterede projekter af Det Europæiske Råd i Essen i december 1995. Disse projekter finansieres inden for rammerne af EFSR'erne for mål 1. Finansieringerne koordineres så vidt muligt med andre af Fællesskabets finansielle instrumenter som f. eks. TEN-budgetposten, EIB's lån og EIF's garantier. Koordineringen finder bl. a. sted i udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, i form af interne høringer eller offentliggørelse af en oversigt til brug for overvågningen af de forskellige fælleskabsinstrumenters finansielle interventioner. Siden 1993 har EIB og EIF også bidraget til finansieringen af TEN med over 20 mia. ECU i lån og lånegarantier. Kommissionen har fremhævet38 nødvendigheden af at forbedre koordineringen i medlemsstaterne mellem de nationale transport-, energi- og telekommunikationsmyndigheder på den ene side og de nationale, regionale og lokale myndigheder, som står for fordelingen af strukturfondstøtten, på den anden side. Transeuropæiske transportnet Rådet og Europa-Parlamentet vedtog den 23. juli 1996 retningslinjerne for udvikling af det transeuropæiske transportnet39. Formålet var bl. a. inden år 2010 at etablere et multimodalt net, som kan tilbyde erhvervslivet moderne og effektive mfrastrukturer samt valget mellem mange forskellige hurtige og sikre transportformer. Dette vil bidrage til en kanalisering af de stadig større mængder gods og det stadig større antal personer, der befordres, og give randområderne og fjernområderne bedre forbindelser. For så vidt angår de allerede iværksatte projekter skred gennemførelsen af de fleste af de 14 specifikke projekter, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, frem. Kommissionen indgik i 1996 forpligtelser for over 280 mio. ECU fra TEN-budgettet til fordel for transportprojekter af fælles interesse, heraf 75% til specifikke projekter i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Cannes i juni 1995. Blandt de prioriterede og specifikke projekter er der nogle, som også modtager betydelige midler fra EFRU og Samhørighedsfonden. Det drejer sig om hovedveje i Irland, Nordirland og Italien, jernbaneforbindelsen mellem Athen og Thessaloniki og sidstnævntes motorvejene VIA EGNATIA og PATHE vedkommende har man allerede to underprojekter. Endelig er der jernbaneforbindelsen mellem Cork-Dublin-Belfast, som forventes færdig i 1996-1997. (Patras-Athen-Thessaloniki). For indgået aftale om Transeuropæiske energinet Retningslinjerne for de transeuropæiske gas- og elnet blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 5. juni 199640. For at tilpasse sig den hurtige udvikling i den europæiske energisektor og tage hensyn til udvidelsen med Østrig, Finland og Sverige fremlagde Kommissionen i juli 1996 et forslag41 om supplering af den oprindelige liste over de 43 projekter af fælles interesse, der er nævnt i retningslinjerne, med 31 nye projekter. Forslaget blev vedtaget i juni 1997. Det Europæiske Råd i Essen havde endvidere udpeget 10 prioriterede projekter blandt de 43, der var nævnt i retningslinjerne. I gassektoren skete der store fremskridt i 1996, navnlig for så vidt angår de af EFRU støttede gasledningprojekter i Grækenland, Spanien og Portugal, hvortil EIB har ydet store lån. Fremskridtene er følgende: • bygningen af det spanske afsnit af gasledningen Algeriet-Marokko-Spanien med forgreninger til • visse byer i Andalucia; indførelsen af naturgas i nye spanske byer (gasledningsprojektet i Vestspanien og projektet Valencia-Orihuela-Cartagena); 38 Årsberetning 1996 om de transeuropæiske net. 39 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1693/96/EF af 23. juli 1996, EFT L 228 af 9. 09. 1996. 40 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF af 5. juni 1996, EFT L 161 af 29. 06. 1996. 41 KOM(96)390 endelig udg. af 24. juli 1996. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 123 • indførsel af naturgas i Portugal og etablering af forbindelse mellem det portugisiske net og de spanske net; • bygningen af hovedgasledningen i forbindelse med indførelsen af naturgas i Grækenland samt finansiering af det tilbageværende arbejde (bygning af en højtryksgasledning, hvortil EIB har ydet lån); forbindelsen mellem den østlige del af Tyskland og den vestlige del af Polen og påbegyndelsen af arbejdet med andre strækninger i Tyskland og Polen, som indgår i gasledningen Rusland- Hviderusland-Polen-Den Europæiske Union. • På elområdet mangler der endnu at blive udstedt tilladelse til de fleste af de prioriterede projekter, som også skal bringes i overensstemmelse med miljøkravene. Dette gælder projekterne vedrørende en elforbindelse mellem Frankrig og Spanien og Italien på den ene side og mellem Italien og Grækenland på den anden side. Kun den elektriske forbindelse mellem Nordportugal og Spanien er blevet delvis operationel, men projektet er endnu ikke helt færdigt. For så vidt angår bevillingerne fra TEN-budgettet til projekter af fælles interesse, som er identificeret i retningslinjerne, besluttede Kommissionen i 1996 at yde 8,9 mio. ECU til medfinansiering af undersøgelser, heraf 45% vedrørende projekter i Spanien, Portugal, Grækenland og Irland. Transeuropæiske telekommunikationsnet Ved udgangen af 1996 var Europa-Parlamentet og Rådet ved at forberede et forligsmøde om de samlede retningslinjer for de transeuropæiske telekommunikationsnet. Retningslinjerne, som supplerer de retningslinjer, der allerede gælder for ISDN-nettet (Euro-ISDN), lægger vægt på applikationer og tjenesteydelser, som opfylder brugernes socioøkonomiske behov og vedrører områder af fælles interesse, hvor telekommunikation kan bidrage med nyskabende løsninger, nemlig multimedia til brug for uddannelse og kultur, telematikforbindelser mellem aktører i sundhedssektoren, merværdiskabende tjenesteydelser til brugerne af transportsystemerne og telematikydelser for SMV'er. Ud over Euro- ISDN omfatter retningslinjerne samtlige avancerede net, mobile net og forberedelserne til overgangen til bredbåndsnet. EFRU finansierer udvidelsen af de fysiske net. Således deltager EFRU i udviklingen af TEN-ISDN-nettene i Grækenland med 173 mio. ECU som led i telekommunikations-OP'et. Finansieringen af aktiviteterne vedrørende de transeuropæiske telekommunikationsnet i 1996 over TEN-budgettet bygger på de retningslinjer, der blev vedtaget i 1995 med henblik på udviklingen af Euro-ISDN. 11 projekter vedrørende avancerede telekommunikationsapplikationer og -serviceydelser af stor socioøkonomisk interesse blev udvalgt, efter at der den 13. april 1996 var blevet indkaldt forslag. Projekterne vedrører informationsnet i byerne, telemedicin, teleinformation, distancearbejde, telekultur og elektronisk handel (SMV'er). Fællesskabet bidrager med 18,1 mio. ECU til disse projekter. Det er umuligt at beregne, hvor mange af disse bevillinger der er gået til samhørighedslandene, idet modtagerne altid er ad /jøc-konsortier bestående af mange selskaber fra forskellige medlemsstater. 10. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb for at til de projektansvarlige I årsberetningen for 1995 fremhævede Kommissionen nødvendigheden af at mindske den geografiske afstand forberedelse og overvågning, forbedre gennemførelsestempoet og forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Da oplysningerne vedrørende offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt eller lokalt plan, må kontrollen for at være til hjælp for beslutningstagerne også gennemføres på henholdsvis nationalt, regionalt eller lokalt plan. Som bebudet har Kommissionen overvejet spørgsmålet, og det førte i november 1996 til vedtagelse af grønbogen om offentlige indkøb42. Det er meningen, at 1997 skal bruges til at indhente kommentarer fra de erhvervsdrivende og forberede grundlaget for den faktiske gennemførelse af forslagene. sagernes 42 KOM(96)583 endelig udg. af 27. november 1996. 124 8. årsberetning om strukturfondene (1996) For så vidt angår kontrollen med de af strukturfondene medfinansierede interventioner indeholder grønbogen visse fornyelser. To kapitler vedrører direkte de indkøbsaftaler, hvortil der ydes fællesskabsfinansiering, nemlig punktet vedrørende "attestering" i kapitlet om anvendelsen af lovgivningen om offentlige indkøb og punktet om EU-finansierede indkøb i kapitlet om offentlige indkøb og de øvrige EU-politikker. Kommissionen foreslår oprettelse på nationalt plan af uafhængige organer, der skal kontrollere overholdelsen af reglerne for offentlige indkøb, hyppigere anvendelse af attesteringsproceduren for at fastslå overholdelsen af fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb (jf. direktivet om klagemuligheder inden for særlige sektorer) og ansvarliggøreise af de personer, der træffer afgørelse om offentlige indkøb. Forslagene indebærer imidlertid ikke, at Kommissionen giver afkald på sin initiativret. Kommissionen vil fortsat kontrollere overholdelsen af traktaten og direktiverne på dette område. For så vidt angår kontrollen med indgåelsen af offentlige indkøbsaftaler som led i EFRU-finansierede projekter i perioden 1989-1993 har Kommissionen modtaget svar på spørgeskemaerne om offentlige indkøb fra de virksomheder, som gennemfører projekterne. Besvarelserne er i overenssstemmelse med striikturfondreglerne indsendt sammen med anmodningen om betaling af restbeløb. Ved disse besvarelser underrettes Kommissionen om udbudsbekendtgørelser, som offentliggøres i EFT, og får således mulighed for at gennemgå de relevante oplysninger. På grundlag af disse dokumenter og protokollerne om tildeling af aftalerne har Kommissionen kunnet undersøge de procedurer, der følges ved indgåelsen af aftalerne, nærmere. 11. Strukturfondene og konkurrencepolitikken I henhold til traktatens artikel 92 og 93 kontrollerer Kommissionen løbende statsstøtten til virksomheder, for så vidt den kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Ved undersøgelsen af regionalstøttens forenelighed med det indre marked ser Kommissionen navnlig på de potentielt gunstige virkninger, støtten kan have for den økonomiske udvikling af de dårligst stillede regioner, men overvåger samtidig, at konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes i en grad, der strider mod den fælles interesse. Disse principper bliver fulgt ved undersøgelsen af både de specifikke ordninger og de horisontale bestemmelser. I overensstemmelse med de retningslinjer, der er vedtaget i de senere år, blev denne type støtte tilgodeset i 1996. Navnlig blev der i fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte til forskning og udvikling43 og om statsstøtte til SMV'er44 givet mulighed for at øge støtteintensiteten, når projekterne gennemføres i regioner, der er berettiget til strukturfondstøtte. i de bestemmelser, der blev vedtaget Da en væsentlig del af strukturfondenes interventioner er til direkte fordel for virksomhederne, må det ligeledes sikres, at Fællesskabets regionalpolitik overholder korikurrencereglerne. Kommissionen skal tage hensyn til den indvirkning, som kumuleringen af statsstøtte og fællesskabsstøtte har på samhandelen. Kommissionen undersøgte således i 1996 foreneligheden med traktaten af de foranstaltninger, der var fastsat i SPD'erne for mål 2 for perioden 1997-1999. Kommissionen fortsatte endvidere i 1996 sine bestræbelser på at øge sammenhængen og forbedre koordineringen mellem de nationale politikker og Fællesskabets regionalpolitikker. Der blev godkendt nye kort for Tyskland, Luxembourg og Nederlandene. Undersøgelsen af hvert enkelt kort gik især på, hvor stor en procentdel af befolkningen der var omfattet, og på støtteintensiteten. Kommissionen bestræbte sig ved denne lejlighed på at sikre en større støttekoncentration for at øge effekten, begrcr nse følgerne for konkurrencen og udnytte de begrænsede budgetmidler mere effektivt. Hvad angår støtteintensiteten sørgede Kommissionen også for at differentiere støtteloftet efter de støttemodtagende regioners makroøkonomiske situation. 43 EFT C 45 af 17. 02. 1996. 44 EFT C 213 af 23. 07. 1996. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 125 I den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed45, gik Kommissionen ind for en mere konsekvenst anvendelse af princippet om at koncentrere støtten om de dårligst stillede regioner, bl. a. ved at koordinere regerne for, hvilke regioner der er berettiget til henholdsvis strukturfondstøtte og national støtte. Kommissionen vil fortsætte sin indsats på dette område. Det at være berettiget til støtte fra strukturfondene (i dette tilfælde EU-initiativet URBAN) er i øvrigt blevet brugt som et supplerende kriterium for, om visse områder er berettiget til national støtte i henhold til fællesskabsreglerne for støtte til virksomheder i ugunstigt stillede byområder. Hvad angår de nye medlemsstater gennemgik Kommissionen endvidere de nye ordninger samt de ændringer, som i henhold til tiltrædelsesaftalerne var blevet foretaget i de på tiltrædelsestidspunktet gældende ordninger, for inden 1997 at bringe dem i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Kommissionen godkendte navnlig i 1996 en støtteordning vedrørende transport i Nordfinland for at tage hensyn til de særlige regionaludviklingsproblemer, der er forbundet med den meget lave befolkningstæthed. Dette var første gang, Kommissionen anvendte bestemmelserne i meddelelsen om anvendelse af traktatens artikel 92, stk. 3, litra c) på statsstøtte med regionalt sigte46. 12. Strukturfondene, almen uddannelse og erhvervsuddannelse For så vidt angår koordineringen mellem strukturfondene - navnlig ESF - og Fællesskabets uddannelsesprogrammer i 1996 fortsatte koordineringen mellem ESF's operationelle interventioner, navnlig i forbindelse med EU-initiativerne EMPLOI og ADAPT, og de to store uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer SOCRATES og LEONARDO DA VINCI. Der blev endvidere taget særlige initiativer til fremme af den europæiske debat om væsentlige politiske temaer på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet. Generelt var de forskellige aktiviteter præget af ønsket om at lægge vægt på almen uddannelse og erhvervsuddannelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi. For så vidt angår aktiviteterne i den nuværende programmeringsperiode er bestemmelserne om samordning med SOCRATES og LEONARDO DA VINCI-programmerne bevaret, navnlig for at sikre konsekvens i udvælgelsen af projekter i henhold til EU-initiativerne og artikel 6 i ESF-forordningen. I et videre perspektiv bygger komplementariteten mellem de politiske retningslinjer på fire initiativer, som Kommissionen har taget på uddannelsesområdet, nemlig Det Europæiske År for Livslang Uddannelse og Erhvervsuddannelse (1996); hvidbogen At undervise og lære: mod det kognitive samfund, som har ført til forslag på områderne beskæftigelsesegnethed og social udstødelse og om en styrkelse af samarbejdet mellem skolerne og arbejdslivet; Kommissionens task force vedrørende undervisningssoftware og multimedia, som udarbejdede et endeligt arbejdsdokument i juli47, en fælles indkaldelse af forslag i december 1996; og endelig Kommissionens forslag til handlingsplan om At lære i informationssamfundet, hvori der foreslås strukturfondstøtte til de beskrevne projekter. 13. Strukturfondene og kulturen Fællesskabs Kulturen er ifølge Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse en jobskabende sektor. Efter at have fremlagt den første rapport om de kulturelle aspekter af Det forskellige Europæiske strukturfondfinansieringer på dette område, vedtog Kommissionen i november 1996 meddelelsen "Samhørighedspolitik og kultur, et bidrag til beskæftigelsen"49, hvori det understreges, at kultur ikke blot er en udgiftskrævende offentlig aktivitet, men også må betragtes som en erhvervssektor. I dokumentet beskrives forholdet mellem regionaludvikling og kultur, og kulturens potentiale som til at fremme beskæftigelsesfremmende fremhæves. Kulturen kan nemlig bidrage indeholdende redegørelse virke48 faktor for en de 45 KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. 46 ,ËFT C 364 af 20. 12. 1994. 47 SEK (96) 1426 af 23. juli 1996. 48 KOM(96) 160 endelig udg. af 17. april 1996. 49 KOM (96) 512 endelig udg. af 20. november 1996. 126 8. årsberetning om strukturfondene (1996) regionaludvikling på tre måder. For det første er kulturaktiviteterne og den udvikling, der er knyttet til kulturarven, direkte og indirekte kilder til beskæftigelse. For det andet er kultur en væsentlig del af en regions image og afgørende for, om nye virksomheder kan tiltrækkes, og endelig kan kultur stimulere sociale aktiviteter og gøre disse til en del af dagligdagen. Strukturfondene er hovedfinansieringskilderne for kulturprojekter, selv om det er vanskeligt at sætte præcise tal på. Derfor konkluderes det i meddelelsen, at kulturen i fremtiden skal integreres i regional- og lokaludviklingsstrategierne, således at disses beskæftigelses- og innovationsfremmende virkninger kan udnyttes fuldt ud. Selv om fondene allerede har ydet en væsentlig støtte til kulturarven, kan der gøres endnu mere for at udnytte kulturen som kilde til økonomisk vækst. 126 bis , 8. årsberetning om strukturfondene(1996) 14. Strukturfondene og handicappede På grundlag af Kommissionens meddelelse1 vedtog Rådet den 20. 12. 1996 en resolution om lige muligheder for handicappede. Meddelelsen lagde særlig vægt på udviklingen i holdningerne over for handicappede på europæisk og internationalt plan2 og fremhævede følgende: • handicappede udgør en betydelig del af befolkningen i Fællesskabet (37 millioner) • den sociale samhørighed i Det Europæiske Fællesskab indebærer fremme af lige muligheder for og fjernelse af diskriminering af handicappede • adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse på integreret basis er en forudsætning for en vellykket integration i samfundslivet. af til deres sociale fremme foranstaltninger Med en arbejdsløshed, der er 2-3 gange højere end den gennemsnitlige arbejdsløshed for i kraft af befolkningen, må der gøres en særlig indsats for de handicappede sammenhængende og arbejdsmarkedsmæssige integration. Strukturfondene har siden 1989 haft til formål at skabe økonomisk og social samhørighed i alle Unionens regioner. Bekæmpelse af arbejdsløshed og oprettelse af arbejdspladser betragtes som en særlig prioritet. Strukturfondene og navnlig ESF udgør en væsentlig faktor i Kommissionens strategi, der omfatter en kombination af programmer til fremme af lige muligheder. Som helhed anvender strukturfondene 5,5 mia. ECU til bekæmpelse af social udstødelse (perioden 1994-99) inden for rammerne afmål 1, 2 og 3. ESF yder specielt for de handicappedes vedkommende et bidrag på ca. 1,3 mia. ECU (1996) inden for de "almindelige" aktioner (765 mio. ECU) og fællesskabsinitiativet EMPLOYMENT-HORIZON (513 mio. ECU). HORIZON bygger på en integreret tilgang (partnerskab mellem sociale aktører og lokale/regionale/nationale myndigheder) og foranstaltninger: erhvervsuddannelse, oprettelse af arbejdspladser, rådgivning og nye teknologier. I relation til denne beretnings emne kan det anføres, at en femtedel af HORIZON- projekterne drejer sig om nye teknologier og fjernarbejde. Som i 1997- led midtvejsevalueringen af strukturfondene vil Kommissionen forsøge at vurdere foranstaltningernes virkninger for de handicappede. støtter typer fire KOM(96)406af30. juli 1996. 2 Jf. FN's Generalforsamlings resolution 48/46 af 20. december 1993 om fremme af principperne om lige muligheder og hvidbogen "Europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik - En vej frem for Unionen" KOM(94)333af27. juli 1994. w^ 3 KAPITEL 111 1NTERINST1TUTI0NEL DIAGLOG, REGIONALT PARTNERSKAB DIALOG MED ARBEJDSMARKEDTS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNIKATION 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 13 Med hensyn til de fællesskabspolitikker, som ikke vedrører samhørighed, fremgår det, at på de meget udgiftskrævende områder har nogle, for ikke at sige de fleste, af de fattigste lande og regioner været at finde blandt de hovedbegunstigede. Den fælles landbrugspolitik er det bedste eksempel, idet den i 1994 tegnede sig for næsten halvdelen af fællesskabsbudgettet. Reformen i 1992 har været til fordel for samhørighedslandene, idet tre (Grækenland, Spanien og Irland) af de fire lande, der er tale om, nu hører til dem, der får mest ud af landbrugspolitikken ved siden af Frankrig og Danmark. Følgerne for den regionale samhørighed er positive, idet der sker en finansiel overførsel fra byområder (som generelt er rigere) til landområder (som generelt er fattigere). Skøn foretaget før reformen tyder dog på, at overførslerne som regel har været til gavn for et begrænset antal rentable bedrifter. Efter reformen er forskellene blevet mindre, men udjævningen har ikke været så stor, som hvis man havde fulgt Kommissionens forslag om at lægge loft over den direkte støtte. For så vidt angår de fællesskabspolitikker, som er mindre udgiftskrævende, men alligevel har betydning for udviklingen, fremgår det af rapporten, at de er til gavn for alle regioner og samfundsgrupper, selv om de centralt beliggende regioner og de bedst stillede samfundsgrupper ofte har de bedste muligheder for at udnytte fordelene. Således har det indre marked påvirket konkurrenceevnen betydeligt i hele EU. Man kunne have frygtet, at det ville gå alvorligt ud over de fattigste lande, men dette har ikke været tilfældet. Spanien, Portugal og særlig Irland har fået forbedret deres eksportmuligheder. Dog er situationen på handels- og investeringsområdet ikke blevet forbedret i Grækenland og Syditalien - eller i hvert fald kun meget lidt. For så vidt angår transportnet har samhørighedslandene oplevet en forbedring på personbefordringsområdet, men ikke desto mindre er det de lande, der ligger centralt i Fællesskabet (dér hvor transportnettene krydser hinanden), der har størst fordel af disse politikker. På telenetområdet er den infrastruktur, der er nødvendig for informationssamfundet, mindre udviklet i de fattige regioner, og der er derfor fare for, at afstanden på dette område mellem rige og fattige regioner vil blive yderligere udvidet2. Rapporten afsluttes med en undersøgelse af mulighederne for at gøre politikkerne mere effektive. Også her er ansvaret delt. Medlemsstaterne skal tage de nødvendige initiativer for at bekæmpe den offentlige gældsætning, uden at det går ud over investerings-, vækst- og jobskabelsesprogrammerne. Samtidig kan Fælleskabet med sin politik (bortset fra samhørighedspolitikken) søge at forbedre synergien og samordningen med samhørighedsmålene. Strukturfondene skal koncentrere sig om de alvorligste problemer og de vanskeligt stillede regioner. De administrative procedurer må forenkles, og overvågnings- og evalueringssystemerne strammes op. Partnerskabet med de regionale og lokale aktører og den private sektor kan udbygges. Endelig bør strukturfondene give høj prioritet til bekæmpelsen af arbejdsløsheden og skabelsen af varige arbejdspladser og tage hensyn til denne prioritering ved valget af politiske instrumenter. 2 Se B nedenfor. En beretning med teknologisk udvikling som gennemgående tema. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 129 A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG Anvendelsen af strukturfondene giver anledning til en konstant og meget varieret dialog mellem Kommissionen og de øvrige fællesskabsinstitutioner. Dialogen bliver stadig mere omfattende, og ifølge retningslinjerne strækker dialogen sig fra den (nu) systematiske udveksling af oplysninger til vedtagelsen af meddelelser fra Kommissionen og udtalelser, beslutninger eller resolutioner fra de øvrige institutioner. Udvekslingerne finder sted på formelle møder (f. eks. Europa-Parlamentets møder, EP-udvalgsmøder, ministermøder) eller uformelle møder (seminarer eller fælles arbejdsgrupper) på politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegrene og i strukturfondsudvalgene). Disse mange kontakter bevirker naturligvis, at mange emner tages op. De hovedemner, der i 1996 blev behandlet på grundlag af flere meddelelser og dokumenter fra Kommissionen, var beskæftigelsen og den økonomiske og sociale samhørighed samt den store rolle, strukturfondene spiller. Forbindelsen mellem visse politikker - miljø, kultur, lige muligheder, udvikling af landdistrikter, fiskeri - og strukturfondene blev ligeledes indgående. Også aktionerne til fordel for visse områder (byområder, kystområder, drøftet landdistrikter, grænseområder) og den fysiske planlægning på europæisk plan blev behandlet. Endelig blev der ligesom i tidligere år fokuseret på den egentlige anvendelse af strukturfondene, navnlig fremskridtene med hensyn fordelingen af EU-initiativreserven, forberedelsen af anden fase afmål 2-programmerne (1997-1999), midlerne til forenkling af forvaltning og forøgelse af strukturfondenes effektivitet, evalueringen af strukturfondene og nødvendigheden af at inddrage det størst mulige antal aktører, navnlig i forbindelse med de lokale og regionale beskæftigelsespagter. til programgennemførelsen, 1. Dialog med Europa-Parlamentet Drøftelserne med Europa-Parlamentet vedrørte i 1996 både rammerne for strukturpolitikken og de mere specifikke strukturfondinterventioner. Parlamentet vedtog bl. a. en beslutning om Den Økonomiske og Monetære Union og den økonomiske og sociale samhørighed i Europa. Parlamentet finder, at konvergenskriterierne for overgangen til den fælles valuta vil skabe gunstige betingelser for en mere effektiv regionalpolitik, som er nøgleelementet i en langsigtet samhørighedsstrategi. Parlamentet finder, at regeringskonferencen bør munde ud i en styrkelse af traktatens afsnit XV vedrørende den økonomiske og sociale samhørighed. I en anden beslutning om Fællesskabets strukturinterventioner og beskæftigelsen har Parlamentet anført, at den økonomiske og sociale samhørighed bringes i fare på grund af de alt for høje ledighedstal, navnlig i de perifere områder og tilbagestående områder. Parlamentet opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende strukturfondbevillingerne til foranstaltninger, der kan skabe varig beskæftigelse. Parlamentet har ligeledes for bedre at kunne vurdere strukturpolitikkernes konsekvenser for beskæftigelsen anmodet Komissionen om at finde frem til egnede evalueringsmetoder. Der har også været intense drøftelser om fondenes interventioner. På det regionale område afgav Parlamentet udtalelser om EFSR'erne for mål 1 i Portugal, Spanien, Grækenland og Irland. Parlamentet er positiv over for strukturfondinterventionerne i disse lande, men understreger, at der for hvert land er problemer, som må behandles grundigt. Parlamentet afgav også udtalelse om retningslinjerne for det andet program vedrørende nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Parlamentet, som fandt, at den forrige periodes finansieringer i henhold til artikel 10, havde vakt betydelig interesse og ført til bemærkelsesværdige resultater, tilskyndede Komissionen til at fremme de tværregionale samarbejdsaktioner og pilotprojekter mest muligt. I en anden beslutning godkendte Parlamentet de politiske holdninger, som Kommissionen havde indtaget af ved fordelingen af EU-initiativreserven. Parlamentet beklagede dog, at der ikke var gjort mere ud af de industrielle initiativer, og at der ikke var vedtaget tillægsbevillinger til fordel for REGIS-initiativet. Kommissionen tog også hyppigt ordet i Parlamentet. Beskæftigelse og samhørighed var kernen i Kommissionens indlæg på møder med Udvalget om Regionalpolitik. M. Wulf-Mathies, medlem af Kommissionen med ansvar for regionalpolitik og samhørighed, pegede på de store linjer i tillidspagten for beskæftigelsen, som blev foreslået af Kommissionen i 1996, og fremhævede strukturfondenes rolle i forbindelse med gennemførelsen af de lokale og regionale beskæftigelsespagter, som er en følge af 130 8. årsberetning om strukturfondene (1996) tillidspagten. M. Wulf-Mathies udtalte sig ligeledes om de indledende overvejelser vedrørende den reform af strukturpolitikken, som Unionens udvidelse mod øst ville kræve. Hun beskrev endvidere hovedlinjerne i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og redegjorde for Kommissionen arbejdsprogram for 1997. M. Oreja, medlem af Kommissionen med ansvar for kulturanliggender, var til stede under mødet med Udvalget om Regionalpolitik og Kulturudvalget, hvor han fremlagde Kommissionens kulturprogram og mindede om, at kultursektoren kan generere arbejdspladser og derfor bør inddrages mere i fællesskabspolitikkerne. Endelig var Kommissionen til stede på den konference, som var arrangeret af Europa-Parlamentet og de lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union. J. Santer, formand for Kommissionen, gjorde i et indlæg på konferencen opmærksom på, at regionerne og byerne på grund af partnerskabsprincippet spiller en stadig større rolle i forbindelse med samhørighedsaktionen. Også M. Wulf-Mathies understregede regionernes voksende betydning for den europæiske opbygning, mens M. Oreja gjorde status over regeringskonferencen. For så vidt angår de sociale aspekter fortsatte møderne mellem Kommissionen og Parlamentets ad hoc- arbejdsgruppe på grundlag af erfaringerne fra 1995. Arbejdsgruppen behandlede på sine møder forskellige ESF-relaterede emner, dels de horisontale aspekter (som f. eks. evaluering, finansiel udligning og fjernelse af lokale særpræg), dels de særlige aspekter ved iværksættelsen af ESF- interventionerne (som f. eks. betalinger, fremførsler, budgetter, prognoser). Arbejdsgruppen bidrog i høj grad til at styrke dialogen og øge forståelsen af ESF's interventioner. Arbejdsgruppens betydning blev demonstreret ved, at Parlamentets Udvalg om Sociale Anliggender i september 1996 besluttede, at ti af dets medlemmer skulle deltage i udvalget. Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter havde forhandlinger om landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter, som den 25. oktober 1996 førte til vedtagelse af en beslutning om den europæiske politik for landdistrikter og indførelse af en europæisk pagt for landdistrikter. I betragtning af de problemer, som landdistrikterne står over for, og for at bevare landdistrikternes arbejdspladser finder Parlamentet det påkrævet at føre en integreret multisektoriel politik, som prioriterer beskæftigelsen og tilskynder til forbedring af landbrugsprodukters kvalitet, miljøbeskyttelse, lige muligheder og udvikling af tjenesteydelser. Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har ligeledes behandlet problemet med unge landbrugere og overtagelsen af landbrugsbedrifter. Endelig har Udvalget undersøgt, hvorledes de eksisterende mekanismer kan forbedres, og set på kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne. På fiskeristrukturområdet har Kommissionen og Europa-Parlamentets Fiskeriudvalg ligeledes holdt en frugtbar dialog i gang. Parlamentet har stillet Kommissionen flere spørgsmål om strukturaktionerne til fordel for fiskeriet, bl. a. vedrørende de foranstaltninger, der er berettiget til støtte fra FIUF, fordelingen af støtten, EU-iniativet PESCA, osv. E. Bonino, kommissionsmedlem med ansvar for fiskeri, har deltaget i flere møder i Parlamentet, både i Fiskeriudvalget og under plenarsamlingen. Kommissionen har ligeledes fulgt op på en parlamentsbeslutning om krisen i fiskerisektoren, som indeholder flere punkter om strukturpolitikken til fordel for fiskeriet. Endelig har Parlamentet taget godt imod den tredje og fjerde ændring af FIUF-forordningen1. 2. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg Kommissionen fortsatte på alle niveauer sine kontakter og sit samarbejde med Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Udvalget gav udtryk for sine reaktioner og bemærkninger i udtalelser, som blev gennemgået med stor opmærksomhed af Kommissionen. Den økonomiske og sociale samhørighed betragtes af Udvalget som en ledetråd for samtlige regionale interventioner, og de fleste af Udvalgets udtalelser er udarbejdet med denne samhørighed for øje. I udtalelsen om samhørighedens fremtid og de langsigtede konsekvenser for strukturfondene tog Udvalget hele samhørighedsproblematikken op og undersøgte, hvilke udfordringer strukturfondene står over for. Udvalget fremhævede betydningen af de europæiske regionalpolitiske instrumenter for en udvidet union, hvor Den Økonomiske og Se kapitel LA. 1. Mål 5a fiskeri. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 131 Monetære Union er blevet til virkelighed. I udtalelsen om den sjette årsberetning om strukturfondene (1994) fremhæves ligledes den betydning, der tillæges den økonomiske og sociale samhørighed og jobskabelse, idet det dog præciseres, at jobskabelse skal indgå som led i en langsigtet økonomisk udvikling og ikke må være det eneste kriterium for ydelse af støtte. Udvalget har endvidere bekræftet betydningen af den strukturelle aktions principper og insisteret på en faktisk indførelse af partnerskabet. Udvalget værdsætter den konsekvente fordeling, der er foreslået i Kommissionens beslutning om fordelingen af EU-initiativreserven og styrkelsen af EMPLOI-initiativet, og minder om nødvendigheden af en kontrol og evaluering. Udvalget støtter ligeledes princippet om en større synergi mellem samhørighedspolitik og miljø og opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger til gennemførelse af principperne. Med hensyn til byer har Udvalget bestræbt sig på at påvise den merværdi, som aktioner, der på én gang er sociale, økonomiske og miljømæssige, kan skabe, hvis den økonomiske og sociale samhørighed bliver styrket. Udvalget ønsker med henblik herpå at byspørgsmål gøres til et fællesskabsanliggende. Endelig behandlede Udvalget som led i sit arbejde med den fremadrettede undersøgelse "Europe 2000+" fysisk planlægning, navnlig de særlige problemer omkring Arc Alpin. Udvalget har foreslået, at der anvendes strukturfondmidler til løsning af disse problemer. Med hensyn til den integrerede fysiske planlægning af kystområder finder Udvalget det nødvendigt at uddybe planerne med hensyn til bevillingerne. Endelig har Udvalget med enstemmighed afgivet to udtalelser til fordel for de to ændringer2 til FIUF- forordningen (tilpasning af præmieordningen og henvisning til produkternes geografiske oprindelse). 3. Forbindelse med Regionsudvalget på om sine dets reaktioner behandlede udtalelser. Udvalget Dialogen mellem Kommissionen og Regionsudvalget fortsatte og blev styrket i overensstemmelse med de retningslinjer, som Kommissionen havde vedtaget i april 1995. Allerede ved årets begyndelse forelagde Kommissionen således Udvalget et foreløbigt høringsprogram, som gik længere end foreskrevet i traktaten. Kommissionen deltog aktivt i Udvalgets arbejde og holdt det løbende underrettet særlig beskæftigelsesproblemerne og den mere fremtrædende rolle, som strukturfondene skal spille på dette område. I juni 1996 fremlagde kommissionsformand Jacques Santer tillidspagten for beskæftigelsen i Europa. Han fremhævede de regionale og lokale myndigheders store rolle i forbindelse med iværksættelsen af denne pagt og opfordrede Udvalget til at bidrage aktivt dertil. Regionsudvalget vedtog for sit vedkommende en resolution, hvori det gav udtryk for ønsket om at deltage fuldt ud i den specifikke iværksættelse af de lokale og regionale beskæftigelsespagter. M. Wulf-Mathies deltog i Udvalgets arbejde. I januar redegjorde hun for samspillet mellem ligeledes samhørighedspolitik og miljø og som konkurrenceparameter for regionerne og det bidrag, som strukturfondenes og samhørighedsfondens interventioner kan yde til forbedring af miljøet i de ugunstigt stillede regioner. I november fremlagde M. Wulf-Mathies den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og bemærkede, at det i betragtning af de udfordringer, der var i vente, var nødvendigt at øge effektiviteten af strukturpolitikkerne, bl. a. ved at koncentrere interventionerne, gøre programmernes forsættelse afhængig af de opnåede resultater og forbedre den økonomiske forvaltning. fremhævede bl. a. miljøets voksende betydning to gange tog desuden stilling Regionsudvalget til forskellige emner som f. eks. de nye regionale programmeringer for mål 1 og 2, fordelingen af EU-initiativreserven, Unionens politik for det grænseoverskridende samarbejde med Rusland og området ved Barentshavet og det regionale samarbejde omkring Østersøen. Kommissionen arrangerede endvidere sammen med Regionsudvalget seks seminarer for sammen med repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og de socioøkonomiske aktører at gennemgå det projekt vedrørende fysisk planlægning i Europa, der er beskrevet i dokumentet "Europe 2000+". Regionsudvalget udarbejdede en rapport om resultatet af disse seminarer. 2 Se kapitel I. A. 5. Mål 5a fiskeri. 132 8. årsberetning om strukturfondene (1996) For så vidt angår udvikling af landdistrikter afgav Regionsudvalget tre udtalelser, hvoraf den første opfordrede til at føre en politik for udvikling af landdistrikter, der bygger et multisektorielt grundlag, og som skal omfatte samtlige landdistrikter. Dog skal der på regionalt plan fastlægges programmer, som tager hensyn til hver regions egenart. Den anden udtalelse vedrørte de nye aktiviteter og tjenester i landdistrikterne og anbefalede, at man på grund af serviceerhvervenes stadig større betydning og de beskæftigelsesmuligheder, som de repræsenterer, styrker servicesektoren i landdistrikter, forbedrer dens kvalitet og betingelserne til den og fremmer udnyttelsen af telekommunikationsnettene i de isolerede områder. Den tredje udtalelse vedrørte unge landbrugere og generationsskifteproblemet. Udtalelsen opfordrede til at lette overdragelsen af landbrugsbedrifter til unge landbrugere ved at etablere en førtidspensionsordning for den ældre generation, tillade udøvelse af flere erhverv på én gang, fremme uddannelsen af unge landbrugere, harmonisere skatten i forbindelse med for etableringsomkostningerne og forbedre oplysningerne om etableringsmulighederne. F. Fischler, medlem af Kommissionen med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikter, fik endvidere i juni 1996 lejlighed til at udtale sig om den fælles landbrugspolitiks fremtid og om politikken for udvikling af landdistrikterne, da han talte om udvidelsens konsekvenser for landbrugspolitikken. landbrugsbedrifter, afdragsordninger overdragelse få adgang for at indføre af Endelig afgav Regionsudvalget en udtalelse om de regionale konsekvenser af den fælles fiskeripolitik, som bl. a. analyserede den rolle, som FIUF og PESCA spiller på regionalt plan. 4. Uformelle møder mellem ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning Ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning afholdt i 1996 to uformelle møder, ét i Venedig den 3. og 4. maj under italiensk formandskab og ét i Ballyconnell den 14. og 15. november under irsk formandskab. Ballyconnell-mødet havde form af et seminar. På mødet i Venedig blev spørgsmålet om effektivisering, kontrol og forenkling af strukturfondenes virke samt kultur- og regionaludviklingsspørgsmålet behandlet. Hvad angår iværksættelsen af strukturaktionerne fandt ministrene, at strukturfondene fungerer, som de skal, men pegede på nødvendigheden af visse forbedringer vedrørende programmernes kvalitet og gennemførelse, den økonomiske forvaltning og gennemførelsen af partnerskabsprincippet. Der var enighed om, at forsinkelserne måtte begrænses ved hjælp af en forenkling af procedurerne for strukturfondenes nye interventioner. På programmeringsperiode for mål 2 og i forbindelse med anvendelsen af EU-initiativreserven være så enkel som mulig. Ministrene tilsluttede sig også fuldt ud målene for initiativet SEM 20003. Ministrene anerkendte kulturens rolle i forbindelse med regionaludvikling og i bestræbelserne på at fremme beskæftigelsen i de ugunstigt stillede regioner i Den Europæiske Union. Ministrene var enige om, at det var ønskeligt at udvikle strukturfondenes støtte til forskellige kulturelle aktiviteter som f. eks. beskyttelse og udnyttelse af den kulturelle arv og udvikling af kulturindustrier og -produkter4. beslutningsproceduren baggrund denne skulle den op til På mødet om fysisk planlægning kom man et skridt videre i arbejdet med det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (ESDP), som blev påbegyndt i slutningen af 1993. Som bekendt bliver ESDP et vejledende dokument, som foreslår en referenceramme for fysisk planlægning til brug i forbindelse med Fællesskabets politikker med fælles landbrugspolitik, strukturfonde, miljø, større net osv. ), medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders regional- og lokaludviklingspolitikker og de forskellige samarbejdsforsøg på dette område. På mødet i Venedig behandledes resultaterne af de seneste bidrag fra de nationale forvaltninger. Hovedtendenserne i den europæiske lokal- og regionaludvikling blev grundigt analyseret. Ministrene understregede dog, at denne type undersøgelser, som i første omgang var en nødvendig forudsætning, nu burde standses midlertidigt, og at der i næste etape skulle lægges vægt på fastsættelse af differentierede politiske retningslinjer, som er tilpasset de særlige regionale og lokale lokale aspekter regionale og (den 3 Se kapitel II. B. Kontrol og økonomisk forvaltning. 4 Se ligeledes kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 133 forhold. På Venedig-mødet blev der også fremlagt nogle foreløbige oplysninger herom, som var blevet indsamlet hos medlemsstaterne. Det italienske formandskab fremlagde ligeledes to undersøgelser, én om fremtiden for de europæiske byer og én om udnyttelse af kulturarven. Ministrene understregede den betydning, der skulle tillægges disse to emner i ESDP'et. Ministrene bekræftede over for Udvalget for Fysisk Planlægning og Udvikling, som stod for udarbejdelsen af ESDP'et, at de på mødet i juni 1997 under nederlandsk formandskab ønskede at tage stilling til et første officielt ESDP-udkast, som skulle danne grundlag for en omfattende offentlig høring af de forskellige berørte aktører. at og aftalte, sociale samhørighed. Man På Ballyconnell-seminaret den 14. og 15. november, hvor fysisk planlægning som sådan ikke blev behandlet, drejede drøftelserne sig om, hvorledes stmkturfondprogrammerne kunne komme til at støtte beskæftigelsen bedre, om de lokale og regionale beskæftigelsespagter og den første rapport om den økonomiske struktofondprogrammernes beskæftigelsesmæssige virkninger skulle have høj prioritet ved de kommende revisioner af programmerne på mellemlangt sigt. Man aftalte, at Kommissionen skulle udarbejde retningslinjer for tilpasningen af de nuværende mål 1 og 6-programmer, som skulle koncentrere sig om udviklingen af beskæftigelsen. Der var også udtalt støtte til tanken om at arbejde videre med 60 lokale og regionale beskæftigelsespagter inden for rammerne af strukturfondprogrammerne. Under drøftelserne om rapporten om den økonomiske og sociale samhørighed udtalte ministrene, at man var kommet nærmere en opfyldelse af konvergenskriterierne, og at Fællesskabets strukturpolitikker havde bidraget hertil. De fremhævede nødvendigheden af at opretholde erhvervslivets konkurrenceevne og mindske de økonomiske og sociale uligheder. De erkendte ligeledes, at man måtte fortsætte bestræbelserne på at forbedre strukturpolitikkernes gennemsigtighed og effektivitet og koncentrere de finansielle midler om bestemte regioner og temaer. 5. Udvalgenes og komitéernes udtalelser Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt fire møder i 1996. Det afgav kun én særlig udtalelse, nemlig om listen over mål 2-områder i perioden 1997-1999. På Udvalgets forskellige møder drøftedes mange generelle emner, og Kommissionen fik lejlighed til at informere udvalgets medlemmer. Møderne gav også anledning til udvekslinger af erfaringer. På møderne blev der gjort status over programmeringens forløb på grundlag af en redegørelse herom fra generaldirektøren for regionalpolitik og samhørighed, fremlæggelsen af den 6. årsberetning om strukturfondene (1994) og en orientering om udarbejdelsen af de nye INTERREG II C-programmer og pilotprojekterne vedrørende fysisk planlægning (artikel 10 i EFRU-forordningen). Kommissionen orienterede også medlemsstaternes repræsentanter om visse aspekter af strukturfondforvaltningen, f. eks. de fremgangsmåder, som Kommissionen følger ved vedtagelsen af nye programmer, gennemførelsen af midtvejsevalueringerne eller de uregelmæssigheder, Kommissionen får kendskab til i forbindelse med bekæmpelsen af svig. Kommissionen redegjorde endvidere for sine meddelelser og initiativer for så vidt angår forbindelsen med de øvrige fællesskabspolitikker (miljø, beskæftigelse og innovation). Endelig behandlede Udvalget som led i SEM 2000-projektet på hvert af møderne spørgsmålet om udgifternes støtteberettigelse. Efter at have fremlagt sine retningslinjer på dette område foretog Kommissionen en høring af Udvalget og af alle andre strukturfondudvalg i forbindelse med den første gennemgang af støtteberettigelseskriterierne. Der var enighed om nødvendigheden af klare, gennemsigtige regler, som skulle vedtages som led i partnerskabet mellem Kommissionen og for medlemsstaterne. Sideløbende med arbejdet Finansministrene og i overensstemmelse med Rådets retningslinjer fik udvalgene ved udgangen af 1996 forelagt et udkast til afgørelse fra Kommissionen. Det blev besluttet, at afgørelsen skulle vedtages i begyndelsen af 1997. i Gruppen af Personlige Repræsentanter foranstaltninger, der allerede er ESF-udvalget holdt også fire møder i 1996. Efter langvarige drøftelser nedsatte Udvalget en ad hoc- arbejdsgruppe, der skulle behandle "ESF's bidrag til en mere arbejdskraftintensiv vækst på baggrund af til bekæmpelse af arbejdsløsheden, navnlig de langtidsledigheden". Arbejdsgruppen holdt seks møder i 1996 og forelagde Udvalget sin foreløbige rapport i september. Som fastsat i forordningen om samordning af fondene afgav Udvalget udtalelser om Kommissionens udkast til beslutninger om EFSR'erne og SPD'erne i henhold til mål 2, 3 og 4 for truffet 134 8. årsberetning om strukturfondene (1996) perioden 1997-99. Kommissionen informerede ligeledes Udvalget om gennemførelsen af de nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. Udvalget behandlede også andre emner som f. eks. lige muligheder, grønbogen om innovation, Kommissionens foreløbige rapport om mål 4 og ADAPT-initiativet, iværksættelsen af PEACE-initiativet, Revisionsrettens årsberetning og de uregelmæssigheder, som medlemsstaterne havde anmeldt i forbindelse med bekæmpelsen af svig. Endelig vedtog Udvalget på sit sidste møde i 1996 sit arbejdsprogram for 1997. Komitéen for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-komitéen) holdt 11 møder i 1996 og afgav 155 positive udtalelser. Udtalelserne vedrørte navnlig foranstaltningerne i forordning (EØF) nr. 2328/91 om forbedringen af landbmgsstrukturernes effektivitet, forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget og forordning (EØF) nr. 866/90 om forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Udvalget afgav positive udtalelser vedrørende alle svenske SPD'er for mål 5b. Udvalget drøftede ligeledes forskellige emner som f. eks. ordningen med udligningsgodtgørelser, additionalitet og evaluering. Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne mødtes fem gange i løbet af 1996 og fik forelagt samtlige strukturaktioner vedrørende fiskerisektoren. Endelig afholdt Forvaltningskomitéen for EU-initiativer to møder i 1996 og afgav positiv udtalelse om fordelingen af reserven og om de nye retningslinjer for visse initiativer. Komitéen havde i slutningen af 1995 haft en første orienterende drøftelse, hvor Kommissionen efter høringer af medlemsstaterne og Europa-Parlamentet fik lejlighed til at fremlægge en tekst, som tog hensyn til de fremkomne bemærkninger. Komitéens møder var endvidere ramme om udvekslinger af oplysninger og erfaringer med hensyn til det tværnationale samarbejde som initiativernes gennemførelse samt forberedelsen af INTERREGII C-programmerne. i EU-initiativerne, led B. REGIONALT PARTNERSKAB i til gradvis samråd med de enkelte medlemsstater havde godkendt Efter at Kommissionen de nye at året 1995 brugt programmeringsdokumenterne, blev partnerskabsbestemmelser. I den 7. årsberetning (1995) blev der gjort status over disse aktiviteter pr. medlemsstat, idet der blev sondret mellem de forskellige partnere. I løbet af 1996 konsoliderede og forbedrede partnerne gradvis deres måde at arbejde på. Men da princippet er indviklet og undertiden vanskeligt at gennemføre, er ét år ikke tilstrækkeligt til at vurdere fremskridtene på fællesskabsplan. Kommissionens indsats i 1996 for at fremme anvendelsen af partnerskabsprincippet gik i tre retninger: grundigere overvejelser af mulighederne for at styrke partnerskabet i overensstemmelse med den foregående årsberetning, afprøvning af nye veje, som man havde fået ideen til under gennemførelsen af forskellige programmer, og forbedring af visse partneres muligheder for at deltage i forlængelse af resultaterne af den årlige høring om strukturinterventionerne i 1995. indføre 1. Overvejelser vedrørende nye former for partnerskab Af et diskussionsoplæg til brug for gruppen af medlemmer af "samhørighedskommissionen" fremgår det, at partnerskabet trods de stort set positive resultater i visse tilfælde lader noget tilbage at ønske og trænger til at blive forbedret. I oplægget gennemgås vanskelighederne ved at gennemføre partnerskabet ligesom der foreslås konkrete muligheder for forbedring, således at man undgår både partnerskaber, der omfatter mange partnere, og derfor er ineffektive, og partnerskaber, hvor de eneste partnere er nationale og eventuelt regionale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Forslagene tager navnlig sigte på: • allerede nu at fremme drøftelserne om, hvad der skal ske efter 1999, med henblik på at nydefinere den retlige ramme og således forbedre partnerskabets funktion væsentligt, bl. a. ved at tydeliggøre de enkelte partneres roller og ansvarsområder; • at styrke det nuværende partnerskab inden for overvågningsudvalgene og eventuelt, såfremt det er indføre en differentiering mellem de partnere, som medfinansierer politisk acceptabelt, 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 135 interventionerne ("beslutningspartnerskab"), og de partnere, som høres ("rådgivende partnerskab"), eller ved at prøve at finde nye hørings-, samråds- eller samarbejdsveje, som kan supplere partnerskabet; • at forbedre de tekniske og operationelle kvalifikationer hos de partnere, som har behov herfor, ved at støtte uddannelses- og oplysningsaktioner og aktioner i form af teknisk bistand. Mere generelt foreslås det i oplægget, at man på fællesskabsplan og i samarbejde med nationale og og/eller regionale myndigheder fremmer nyskabende initiativer, der kan tjene som eksempel. For eksempel ved at fremme lokale eller regionale beskæftigelsespagter eller -partnerskaber, som tilfører det lokale eller regionale samfund en politisk fremdrift, som gavner overvågningsudvalgenes aktiviteter og samler de aktører, der beskæftiger sig med aktivitets- og beskæftigelsesfremme, til uformelle møder med henblik på drøftelser og udarbejdelse af forslag. Disse forslag var indeholdt i Kommissionens meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse5 og underbyggedes i meddelelsen "En indsats for beskæftigelsen i Europa. En tillidspagt". For at udnytte de manøvremargener, der endnu findes, gjorde Kommissionen rede for de prioriteter, primært skulle fremmes, og foreslog at iværksætte regionale og lokale beskæftigelsespagter for at mobilisere de offentlige og private aktører på de relevante niveauer. Kommissionen fremhævede nødvendigheden af at skabe og udvikle en politisk dynamik uden at oprette nye strukturer. Dette kan gøres på flere måneder. Enten kan de nationale politiske myndigheder systematisk iværksætte tiltag, som omfatter hele det pågældende land, eller man kan gå mere eksperimenterende til værks og i hver medlemsstat udvælge de landbrugsområder eller -regioner, der anses for bedst egnede, eller indsatsen kan foretages på de lokale myndigheders eget initiativ. Det Europæiske Råd i Firenze (juni 1996) opfordrede derefter "hver medlemsstat til så vidt muligt at udpege byer eller regioner, der kan deltage i pilotprojekter vedrørende lokale og regionale beskæftigelsespagter med henblik på at iværksætte disse pagter i løbet af 1997. En del af manøvremargenerne fra strukturpolitikkerne skal bruges til dette formål". Der blev udarbejdet tekniske dokumenter, som blev forelagt de nationale myndigheder, bl. a. under et informationsmøde i november. Det Europæiske Råd i Dublin (december 1996) "glædede sig over de positive reaktioner på initiativerne vedrørende de lokale og regionale beskæftigelsespagter og ønskede en hurtig iværksættelse af de 60 projekter, der var foreslået af medlemsstaterne". Kommissionen har støttet og bistået medlemsstaterne ved gennemførelsen af denne strategi og har udarbejdet visse retningslinjer for pagternes iværksættelse : • kredsen af partnere skal være så stor som mulig og omfatte nationale, regionale og lokale myndigheder og forvaltninger, den private sektor, sammenslutninger, som arbejder med at udvikle eller omstille det pågældende område, arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for forenings- og og handelskamre, andelsbevægelsen for formændene uddannelsesinstitutioner, overvågningsudvalgene. brancheorganisationer samt og borgersammenslutninger, forskningscentre teknologi- og • der skal udarbejdes et dokument vedrørende den lokale og regionale pagt indeholdende resultaterne af de analyser, der er gennemført, en nøjagtig angivelse af hver deltagers forpligtelser og de konkrete forslag, der er lagt til grund. Disse forslag kan antage forskellige former. Der kan være tale om foranstaltninger på områder, der virker fremmende på jobskabelsen, foranstaltninger til fordel for særlige befolkningsgrupper, forslag vedrørende social lovgivning og arbejdsret, forslag til arbejdsmarkedets parter vedrørende tilrettelæggelse af arbejdet og arbejdstid, støtte til innovation eller pilotprojekter, styrkelse af almen uddannelse og erhvervsuddannelse, foranstaltninger til forøgelse af de regionale eller lokale forvaltningers operationelle kapacitet, konkrete forslag til udvalgene til overvågning af strukturinterventionerne for at udnytte de disponible manøvremargener og gøre strukturinterventioner mere beskæftigelsesorienterede. 5 KOM(96)109 af 20. marts 1996. Se indledning og kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 136 8. årsberetning om strukturfondene (1996) LEADER og "bottom-up"-modellen: Et af de grundlæggende aspekter ved LEADER er mobiliseringen af det bredest mulige lokale partnerskab. Man har konstateret, at jo mere de lokale befolkninger inddrages, jo mere gør de for at finde løsninger på de problemer, der kendetegner det pågældende område. De mest nyskabende LEADER-grupper og de grupper, som har størst chance for at få succes, er dem, der samler samtlige aktører inden for de forskellige socioøkonomiske sektorer på lokalt plan. Det europæiske observationsorgan LEADER afholdt i oktober 1996 i samarbejde med LEADER-gruppen "Alta Val Venosta" i Trentino-Alto Adige et seminar over emnet "Partnerskab for innovation". Drøftelserne vedrørte partnerskabets opbygning, resultater og varige karakter. Denne lokale aktionsgruppe er valgt som eksempel på skabelsen af en partnerskabskultur, hvor der ikke er tradition for det. De lokale myndigheder var meget interesserede i denne aktion og stillede store midler til rådighed. Partnerskabet fungerer på fire niveauer: præfinansieringspartnerskab (provins, stat, kommission), et forvaltnings- og programpartnerskab (tværkommunal fagforening), den lokale aktionsgruppe, fem uformelle arbejdsgrupper (landbrug, turisme, håndværk, erhvervsuddannelse og telematik). For hvert af projekterne blev der udarbejdet uddannelsesprogrammer. Som følge af det vellykkede seminar i Val Venosta, afholdt det østrigske LEADER- net i december 1996 et møde over samme emne i Schlierbach. Der blev dannet en "studiegruppe til fremme af den strukturelle fornyelse" bestående af en række koncentriske cirkler: de fire stiftere, sammenslutningens medlemmer (ca. 20 personer) og samtlige de lokale aktører i de forskellige sektorer (landbrug, vedvarende energi, uddannelse, virksomheder, osv. ). Denne gruppe inspirerede til nye former for samarbejde og partnerskab. Sammenslutningen spillede en væsentlig rolle i forbindelse med oprettelsen af den lokale aktionsgruppe, som den er medlem af. Da Eisenwurzen-området er forholdsvis veludviklet, gav de lokale aktører fortrinsstilling til udviklingsprojekter på områderne livskvalitet og bevarelse af den naturlige og kulturelle arv. På en anden baggrund blev der i 1992 på Guadiana's venstre bred i den sydøstlige del af Alentejo, en tilbagestående region præget af arbejdsløshed og affolkning, oprettet en sammenslutning på initiativ af borgerne i et traditionelt ustruktureret samfund. Denne sammenslutning har efterhånden udviklet sig til et "permanent forum for lokaludvikling" omfattende kommuner og andre organer, der beskæftiger sig med områdets udvikling. For at klare de vanskeligheder, der opstod under LEADER I, har sammenslutningen samlet det størst mulige antal aktører for at skabe et permanent debatforum og nedsætte talrige arbejdsgrupper, idet man også søger at inddrage de mest marginaliserede lokale befolkningsgrupper. 2. Styrkelse af partnernes kvalifikationer at og øge deltage deres muligheder På grundlag af artikel 7 i EFRU-forordningen bidrager Kommissionen til at styrke partnernes af for kvalifikationer strukturinterventionerne. I denne forbindelse er der ydet støtte til de Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR) med henblik på afholdelse af seminarer om de lokale forvaltningers deltagelse i forberedelsen og iværksættelsen af strukturinterventioner i mål 2-områder. Der er afholdt i alt ni seminarer i medlemsstaterne med et afsluttende møde i Bruxelles, hvor resultaterne skulle gennemgås. Dette samarbejde har gjort det muligt for Kommissionen at forklare sine retningslinjer for den nye programmering afmål 2 nærmere, få bedre kendskab til partnerskabspraksis på lokalt plan og lette den systematiske i gennemførelsen af strukturinterventionerne. forslag vedrørende deres deltagels'; lokale myndigheders fremlæggelse af de i overvågningen aktivt 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 137 3. De øvrige institutioners mening om gennemførelsen af partnerskabsprincippet På Europa-Parlamentets og Regionsudvalgets fælles konference i 19966 godkendtes en sluterklæring, hvori deltagerne: • "finder det nødvendigt at omdefinere subsidiaritetsprincippet, således at dette udtrykkeligt finder anvendelse på de regionale og lokale forvaltninger under hensyntagen til den kompetence, der er tillagt disse i den nationale lovgivning, med det formål at opnå en større effektivitet [. ]"; indføres • "kræver, at princippet om lokal uafhængighed som defineret i Europa-Rådets pagt vedrørende lokal uafhængighed fællesskabsretligt princip udledt af som generelt forfatningsmæssige traditioner, der er fælles for medlemsstaterne", erindrer om, at dette princip "indbærer såvel respekt for de lokale myndigheders kompetence som bevilling af de midler, der er nødvendige for at udøve denne kompetence", og kræver ligeledes, at "princippet om regional uafhængighed anerkendes i analogi med princippet om lokal uafhængighed"; traktaten i • anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for "en bedre horisontal og vertikal samordning af fællesskabspolitikkerne for [. ] at begrænse ulemperne for regionerne og de lokale myndigheder [. ]"; • kræver, at "partnerskabsprincippet, som har stået sin prøve ved anvendelsen af Fællesskabets strukturpolitikker, og som er et konkret udtryk for subsidiaritetsprincippet, uddybes og forstærkes ved at indføje det i EF-traktaten og ved at udvide det til at gælde andre politikker, navnlig dem, som henhører under de regionale og lokale myndigheders kompetence; [de] anbefaler ligeledes medlemsstaterne at udvide dette princip til at gælde arbejdsmarkedets parter"; finder, at strukturfondene ved den kommende reform "skal konsolideres som instrumenter for den økonomiske udvikling, bl. a. på grundlag af følgende prioriteter: forenkling, afbureaukratisering og smidiggørelse af procedurer; [og] mere direkte partnerskab med de regionale, lokale og sociale aktører, navnlig som led i programmeringen". • C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER 1. Det socioøkonomiske partnerskabs rolle i gennemførelsen og overvågningen af strukturinterventionerne af parter og de økonomiske arbejdsmarkedets interesseorganisationer Deltagelsen i strukturinterventionerne finder sted efter reglerne i artikel 4 i rammeforordningen for strukturfondene, hvori det hedder, at medlemsstaterne udpeger arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på nationalt, regionalt, lokalt eller andet plan inden for rammerne af bestemmelser, der følger af den enkelte medlemsstats institutionelle regler og gældende praksis. Dette medfører, at partnerskabets sammensætning og funktion varierer meget fra land til land afhængig af de kulturelle og politiske traditioner, og ligeledes fra mål til mål inden for samme land. Den 7. årsberetning (1995) indeholdt de oplysninger, som Kommissionen rådede over for de enkelte medlemsstater vedrørende de nævnte parters deltagelse i forberedelsen og samordningen af interventionerne i henhold til de nye programmeringer for perioden 1994-1999 og i arbejdet i de pågældende overvågningsudvalg. 1996 var præget af en konsolidering af de bestemmelser og den praksis, der blev indført i forbindelse med den nye programmeringsperiode. Siden oprettelsen af overvågningsudvalgene i 1994 og 1995 har partnerskabets sammensætning inden for disse rammer været stabil. For så vidt angår mål 3 og 4 er arbejdsmarkedets parter således sikret repræsentation i overvågningsudvalgene, undtagen for Portugals og Det Forenede Kongeriges vedkommende. I Det Forenede Kongerige begynder de langsomt at blive repræsenteret for så vidt angår de regionale mål, men ikke for så vidt angår mål 3. I Italien er arbejdsmarkedets parters deltagelse i mål 3 og 4 sikret, mens deltagelsen er mere usikker for så vidt angår de regionale mål. I Italien er repræsentanterne blevet kraftigt opmuntret til at deltage i arbejdet "Europa-Parlamentet og de regionale og lokale myndigheder og deres indsats for et demokratisk og solidarisk Europa", Bruxelles den 1. -3. oktober 1996. 14 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 2. Beskæftigelsesfremme Beskæftigelsessituationen var i 1996 stadig et stort problem i Den Europæiske Union. Retningslinjerne for den makroøkonomiske politik udgør en fornuftig ramme, inden for hvilken der kan findes en varig løsning på beskæftigelsesproblemerne. De flerårige programmer, som medlemsstaterne har vedtaget i henhold til henstillingerne fra Det Europæiske Råds møder i Essen og Madrid, har stor betydning. Det er nemlig heri, de strategiske forpligtelser til at forbedre arbejdsmarkedets effektivitet og styrke investeringerne i menneskelige ressourcer udmøntes. Disse konkrete politikker sikrer således i sin meddelelse om synergien med strukturfondenes strukturinterventioner og beskæftigelse3 peget på det voksende behov for at sikre sammenhængen mellem Unionens strategi og de aktioner, som strukturfondene medfinansierer i medlemsstaterne. Kommissionens meddelelse er en del af tillidspagten for beskæftigelsen4, ifølge hvilken man bl. a. skal udnytte det økonomiske råderum til at støtte nyskabende foranstaltninger til fordel for SMV'er, føre en mere aktiv beskæftigelsespolitik og investere mere i menneskelige ressourcer, gøre arbejdslivet foreneligt med familielivet og fremme lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. I tillidspagten fremhæves også nødvendigheden af at styrke det politiske, økonomiske og sociale partnerskab for bedre at udnytte det lokale potentiale til at fremme jobskabelsen. interventioner. Kommissionen har Indsatsen for beskæftigelsen gik i 1996 især i to retninger. For det første fortsatte Kommissionen på grundlag af meddelelsen om EU's strukturinterventioner og beskæftigelsen de retningslinjer, som medlemsstaterne skulle følge ved forberedelsen af den anden programmeringsfase under mål 2 (1997- 99)5. For det andet foreslog Kommissionen i juni 1996 under Det Europæiske Råds møde i Firenze, at der blev udarbejdet lokale og regionale beskæftigelsespagter til supplering af de gældende nationale politikker. Efter opfordring fra Det Europæiske Råd skal udvælgelsen af forsøgsregionerne foretages af medlemsstaterne. Dette blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Dublin, som ønskede en hurtig iværksættelse af 60 pilotaktioner. Målet er at skabe et udvidet regionalt eller lokalt partnerskab, som viser den store indsats, der gøres for beskæftigelsen. Når de lokale og regionale aktører har vurderet vanskelighederne og perspektiverne, skal de fastlægge en fælles strategi, som samtlige involverede aktører skal forpligte sig til at følge, nemlig den lokale og regionale beskæftigelsespagt. Formålet er at forbedre integreringen og koordineringen af beskæftigelsesaktionerne og på længere sigt gennemføre aktioner, der kan tjene som inspiration for andre initiativer. Der kan indgås beskæftigelsespagter på regionalt eller lokalt plan, i byer, landområder eller beskæftigelsesområder, forudsat at arbejdsløshed udgør et stort problem og at området er berettiget til at modtage støtte under et af strukturfondmålene. Partnerskaberne skal omfatte flest mulige partnere6. Overvejelserne med hensyn til tidsplan og finansiering blev påbegyndt i slutningen af 1996, og det forventes, at medlemsstaterne i 1997 vælger de områder, hvor der skal indgås en pagt. EIB og Den Europæiske Investeringsfond kan eventuelt deltage i finansieringen af pagterne. Derefter kan overvågningsudvalgene udnytte den "finansielle manøvremargen" ved7 iværksættelsen af pagterne. Kommissionen har tre opgaver i den forbindelse: at støtte initiativerne og formidle de vigtigste erfaringer, at støtte det forberedende arbejde økonomisk i henhold til bestemmelserne om teknisk bistand, og at sørge for overvågning af det forberedende arbejde, pagternes endelige indhold og forbedringerne af strukturinterventionerne. 3 KOM(96) 109 endelig udg. af 20. marts 1996. Se kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 4 CSE(96) 1 endelig udg. af 5. juni 1996. 5 C(96) 952 endelig udg. af 29. april 1996. Se kapitel I. A. 3. Mål 2. 6 Se kapitel III. B. Regionalt partnerskab. 7 Der er tale om enten de midler, der er til rådighed efter pristalsreguleringen, eller i henhold til de nye mål 2- programmer for perioden 1997-1999, eller efter tilpasningen af programmerne for de øvrige mål som følge af midtvejsrevisionen. 138 8. årsberetning om strukturfondene (1996) for at fremme lige muligheder. For så vidt angår deres deltagelse i beslutningsprocessen er arbejdsmarkedets parter i alle medlemsstater bortset fra Tyskland, hvor de ikke deltager i beslutningsprocesserne, fuldgyldige medlemmer af de besluttende organer, mens situationen er mere broget, hvis man ser på, hvorledes denne ret udnyttes. Arbejdsmarkedets parter har stor indflydelse i Østrig, Danmark og i Finland, som har en stærk tradition for social dialog. I Nederlandene spiller de en væsentlig rolle på grund af deres praktiske erfaringer (det er ofte dem, der giver meddelelse om mangler ved gennemførelsen, navnlig for så vidt angår mål 4, såfremt personaleuddannelse henhører under deres kompetence). I Belgien eller Frankrig yder de undertiden meget konstruktive bidrag, men deres indsats er i almindelighed ret svag. Det afhænger dog af, hvilket program og hvilke repræsentanter der er tale om. Arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers deltagere er dog ikke begrænset til overvågningsudvalgene, men påvirkes kraftigt af den pågældende medlemsstats sociale praksis og politiske traditioner. De høres af regeringerne og deltager ofte i fastlæggelsen af de beskæftigelses- og uddannelsespolitikker, der medfinansieres af ESF, på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Trods visse forbedringer (f. eks. i Frankrig, hvor de er medlemmer af de paritetiske regionale beskæftigelses- og uddannelsesudvalg) bør deres deltagelse på lokalt plan i gennemførelsen af ESF's aktioner styrkes. Kommissionen har tilskyndet til flere nyskabende aktioner, undertiden på parternes eget initiativ (Finland) med henblik på at fremme gennemførelsen af bevidstgørelses- og uddannelsesaktioner rettet mod arbejdsmarkedets parter, da disses inddragelse og indflydelse afhænger af, at de lærer, hvorledes ESF fungerer (intensivt uddannelsesprogram udarbejdet i fællesskab af arbejdsgivere og arbejdstagere i Finland, afholdelse af seminarer; i Italien uddannelses- og undersøgelsesaktioner gennemført af fagforeningerne over emnet "Fagforeningens rolle i forvaltningen af ESF"; i Frankrig, aftaler mellem fagforeninger og ministerium om uddannelse og aktivering af konsulenterne for de tværfaglige netværk). Situationen i mål 4 er den mest interessante på dette område, idet arbejdsmarkedets parter som regel er kraftigt involveret i de fleste af medlemsstaterne, hvor de spiller deres sædvanlige rolle, men også bliver inddraget stadig mere som projektplanlæggere og -iværksættere. Dette er tilfældet i Danmark (også for de øvrige måls vedkommende), Finland (iværksættelse af et projekt vedrørende strukturomlægning i de grafiske industrier på initiativ af de to berørte faglige organisationer), Frankrig (kollektive aktioner mellem nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer med henblik på at iværksætte projekter i små og mellemstore virksomheder og industrier, f. eks. om kvalitet, ledelse, miljø eller sikkerhed; en organisation, som samler ind til uddannelsesformål, og som ligeledes er ansvarlig for et mulitimedieuddannelsesprojekt for agrolevnedsmiddelindustrien). Parternes inddragelse i arbejdet med dette mål 4 kan i Nederlandene endog give sig udslag i en deltagelse i styringen af programmet og udpegning af en repræsentant for arbejdsmarkedets parter, som skal promovere mål 4 i de små og mellemstore virksomheder og hjælpe disse med iværksættelsen. Arbejdsmarkedets parters aktive deltagelse på lokalt plan og projektplan, direkte information og uddannelse om strukturfondene samt bedre overensstemmelse mellem program og/eller projekt og de partnere og retningslinjer for funktionerne, der vælges, har stor betydning for en vellykket anvendelse af strukturfondene og bør derfor fremmes. 2. Arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan Tilskyndelse til at deltage Kommissionens indsats for at fremme deltagelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer er rettet mod tre områder, som allerede er nævnt i forbindelse med det regionale partnerskab7 : overvejelser, promovering og opkvalificering. Alle de analyser, overvejelser og forslag, der findes i Kommissionens forskellige meddelelser, i rapporten om den økonomiske og 7 Se B. ovenfor. Regionalt partnerskab. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 139 sociale samhørighed og i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Firenze og Dublin, og som er citeret i afsnittet om det regionale partnerskab, gælder ligeledes for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. Alle konkrete foranstaltninger til fremme af de socioøkonomiske parters deltagelse, alle bestræbelser for at mobilisere aktørerne, udvide partnerskabet og skabe uformelle økonomiske interesseorganisationer. Initiativet til fremme af de lokale og regionale beskæftigelsespagter tager ligeledes sigte på at lette de nævnte parters konkrete deltagelse i forbedringen af programmeringen af strukturinterventionerne for at øge disses beskæftigelsesmæssige effekt. arbejdsmarkedets ligeledes vedrørt parter fora har og de For så vidt angår opkvalificering af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer blev der på grundlag af konklusionerne fra den årlige høring den 1. februar 1996 vedtaget en EFRU- aktion vedrørende teknisk bistand til den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS). Under høringen fremgik det nemlig, at arbejdsmarkedets parter endnu ikke besidder de tekniske kvalifikationer, der er nødvendige for at overvåge strukturinterventionerne. De er ikke altid i stand til at udarbejde konkrete forslag, der på nationalt og regionalt plan kan medføre en forbedring af deres deltagelse. Fællesskabstilskuddet til EFS skal anvendes til at afholde forskellige seminarer og opretholde et lille net af eksperter. Seminarerne skal give de pågældende fagforeningsledere mulighed for at forstå og følge strukturinterventionerne i mål 1- og 2-regionerne samt i regionerne i de forskellige medlemsstaters yderste periferi. Der vil blive afholdt tværregionale tematiske seminarer, hvis indhold skal fastlægges sammen med Kommissionens tjenestegrene, således at det afspejler de væsentligste begivenheder på det strukturpolitiske område. Kommissionen vil for at lette gennemførelsen af seminarerne, sikre en reel og effektiv deltagelse af de pågældende fagforeningsledere og formalisere konklusionerne og forslagene hjælpe EFS med at etablere et mindre fællesskabsnet af eksperter inden for regional udvikling. Nettet skal i princippet bestå af seks eksperter på deltid, som støttes af andre uafhængige eksperter og ledes af en koordinator, som flere gange vil mødes med dem for at udveksle oplysninger, herunder om arbejdsmetoder. I lighed med tidligere år har forbindelserne mellem Kommissionen og de tre store europæiske tværfaglige organisationer (EFS, UNICE, CEEP) i 1996 medført en ESF-medfinansiering af uddannelsesaktioner som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter med særlig vægt på spørgsmålet om industrielle forandringer. Disse aktioner skal betragtes som midler til at styrke denne dialog med henblik på at få en vis kontrol over de industrielle og teknologiske forandringers indvirkning på arbejdsgiver-arbejdstagerforholdet. Aktionerne gør det muligt at styrke strukturinterventionerne under mål 4 og EU-initiativet ADAPT, som tilskynder arbejdsmarkedets parter til at deltage aktivt i gennemførelsen. For så vidt angår EFS bestod de medfinansierede aktioner af 18 kurser med deltagelse af fagforeningerne fra de 15 medlemsstaterne. Disse kurser vedrørte de nye teknologiers konsekvenser for beskæftigelsen i sektorer som f. eks. lægemiddelindustrien, kantinevirksomhed, postordrevirksomhed og tekstil- og beklædningssektoren samt for de nye former for arbejdstilrettelæggelse i lignende brancher. Der blev også arrangeret kurser inden for rammerne af CONPRI II-8 projektet under UNICE's auspicier. CONPRI II er en forlængelse af CONPRJ- programmet. Disse seminarer havde tre formål, nemlig at få kontrol over de ændringer, som følger af den industrielle udvikling, således at de bliver effektive set fra et økonomisk synspunkt og socialt acceptable, bidrage til uddannelsespolitikker, der nødvendiggøres af moderniseringen af produktionsapparatet, og forbedre konkurrenceevnen og forholdet mellem arbejdsmarkedets parter ved at iværksætte politikker, der tager sigte på de menneskelige, logistiske og organisatoriske faktorer i virksomheden. CEEP's aktionsprogram EUREXCTER vedrører de territoriale kvaliteter i Europa og tager sigte på at integrere kvalitetskriteriet i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på regionalt og lokalt plan. Det skal endvidere bemærkes, at ESF i 1996 fortsatte finansieringen af sektorundersøgelser i partnerskab med branchens arbejdsgivere og arbejdstagere om de industrielle forandringers indvirkninger på arbejdslivet (faglige kvalifikationer, nye færdigheder og nye fag osv. ) bl. a. i skotøjs- og beklædningssektoren og inden for civil luftfart. 8 Arbejdsgiverforening for industrielle forhold. 140 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Høring af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på europæisk plan. Høringen er delt op på sektorer, men er også et forum, hvor samtlige arbejdsmarkedets parter på europæisk plan er repræsenteret. I spørgsmål vedrørende landdistrikter er det Den Rådgivende Komité for Landbragsstrukturer, der er forummet for høring af arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan. Komitéen holdt tre møder i 1996 og udtalte sig om gennemførelsen af visse foranstaltninger. Komitéen drøftede de tre ledsageforanstaltninger til reformen af den fælles landbrugspolitik (forordning (EØF) nr. 2078/92, 2079/92 og 2080/92). Den udtalte sig ligeledes om den rapport, som Kommissionen havde forelagt Rådet om unge landbrugere, og understregede betydningen af den ydede støtte, etableringsvanskelighederne og nødvendigheden af oplysning og erhvervsuddannelse. For så vidt angår forordning (EØF) nr. 2328/91 om landbmgsstrukturernes effektivitet afgav komitéen udtalelser om situationen for personer med landbrug som hovederhverv, landbrug i bjergområder, muligheden for at gøre referenceindkomsten mere fleksibel og støtten til små bedrifter. For så vidt angår forordning (EØF) nr. 866/90 om forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter drøftede komitéen åbningen mod nye sektorer, hensynet til regionernes egenart, niveauet for national støtte og tilpasningen af udvælgelseskriterierne. Endelig blev komitéen orienteret om forberedelsen af den europæiske konference for udvikling af landdistrikter, som arbejdsmarkedets parter og brancheorganisationerne har fået en indbydelse til. Inden for fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, der er det officielle forum for dialogen med fagets udøvere. Komitéen blev ved flere lejligheder orienteret om iværksættelsen af FIUF, aktionerne i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen9 og PESCA-initiativet. Kommissionens tjenestegrene deltog endvidere i møder i Det Paritetiske Udvalg for Sociale Problemer inden for Havfiskeriet, som var blevet oprettet som led i dialogen med arbejdsmarkedets parter. I overensstemmelse med samordningsforordningen vedrørende strukturfondene (artikel 31, stk. 2), hører Kommissionen ligeledes hvert år arbejdsmarkedets parter på europæisk plan. Denne høring fandt sted den 18. december 1996. Ca. 30 repræsentanter for disse organisationer deltog i mødet, hvori også M. Wulf-Mathies deltog. Hovedemnerne for høringen, som var fastlagt efter aftale med parterne, var den 7. årsberetning om strukturfondene (1995), den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed samt det igangværende arbejde og fremtidsudsigterne. Alle parterne glædede sig over Kommissionens samhørighedsrapport. De ønskede en fortsættelse af overvejelserne om de analyser og spørgsmål, som rapporten indeholder. De fleste af parterne understregede betydningen af samhørighedsmålet for den europæiske opbygning og nødvendigheden af at gøre konkurrenceevne forenelig med samhørighedsmålene. De anerkendte vanskelighederne ved nøjagtig at vurdere, hvorledes fællesskabspolitikkerne og de nationale politikker indvirker på samhørigheden. Visse af parterne fremhævede: • nødvendigheden af at forbedre konvergensen mellem Unionens og medlemsstaternes • • • • socialpolitikker; den rolle, som det indre marked trods de endnu bestående blokeringer skal spille i forbindelse med styrkelsen af den europæiske økonomis konkurrenceevne og den økonomiske og sociale samhørighed; interessen i at gennemføre særlige undersøgelser af årsagerne til de regionale skævheder; nødvendigheden af at opretholde den europæiske sociale model; interessen i at finde frem til arbejdsløshedens årsager og fremlægge mere konkrete forslag på dette område; • nødvendigheden af at forudse, hvilke konsekvenser Den Økonomiske og Monetære Union kan have for den regionale uligevægt eller de regionale skævheder; interessen i at føre en regional politik for at undgå uhensigtsmæssig konkurrence mellem regionerne; de særlige problemer inden for f. eks. fiskerisektoren eller den fælles landbrugspolitik. • • 9 Se kapitel I. C. 2. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 141 Hvad angår indholdet og de fremtidige retningslinjer for strukturpolitikken var alle parter enige om at fremhæve nødvendigheden af en højere støttekoncentration og et mere målrettet valg af mål og støtteberettigede områder. Visse parter havde yderligere kommentarer vedrørende følgende emner: • behovet for at få en større sammenhæng mellem strukturinterventionerne og Fællesskabets og medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at uddybe retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i Essen, navnlig støtten til en aktiv arbejdsmarkedspolitik; det forhold, at modtagerne ikke må betragte den nuværende støtte som en velerhvervet rettighed, men at ændringerne må komme gradvis; • • • nødvendigheden af at gøre mere for at fremme jobskabelsen, bl. a. ved udnyttelse af arbejdskraftpotentialet, lokaludvikling og støtte til sektorer, der ikke udsættes for konkurrence; den opmærksomhed, der skal gives ikke blot beskæftigelsen, men også spørgsmål som f. eks. miljø, lige muligheder og informationssamfundet; større inddragelse af den private sektors virksomheder i strukturinterventionerne; bedre ligevægt mellem tilskud og lån og tilpasning af instrumenterne til SMV'ernes behov; programmering af strukturinterventionerne på grundlag af sektorer i stedet for geografiske områder; den rolle, økonomiske tjenesteydelser af almen interesse og kvaliteten af disse ydelser spiller i forbindelse med den kommende programmering af interventionerne; de specifikke problemer i fiskerisektoren. • • • • • at er det nemlig nødvendigt konklusioner, at antallet af programmer og EU-initiativer, For så vidt angår strukturinterventionernes operationelle aspekter var alle parter enige i forenkle samhørighedsrapportens interventionsprocedurerne, begrænse forbedre forvaltningssystemernes effektivitet, øge interventionernes synlighed, styrke indsatsen mod svig osv. Parterne finder, at den meget indviklede gennemførelsesprocedure begrænser deres muligheder for at deltage aktivt i forberedelsen og gennemførelsen af interventionerne. De ønsker at blive mere inddraget i arbejdet, både under forberedelsen af interventionerne og i de efterfølgende faser, og at få et større ansvar. For så vidt angår det igangværende arbejde og udsigterne, bl. a. indførelsen af lokale og regionale beskæftigelsespagter, har alle parter tilsluttet sig initiativet, dog med følgende bemærkninger: For mange deltagere i partnerskabet kan begrænse dets effektivitet; større inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udvælgelsen af områder og i forberedelsen og gennemførelsen af pagterne; behov for at finde frem til nyskabende projekter, der kan styrke partnerskabet, bl. a. gennem offentligt og privat samarbejde. Høringen gav anledning til følgende konstateringer: • samtlige parter anerkendte Kommissionens bestræbelser for at foreslå retningslinjer, der var bedre tilpasset samhørigheds-, udviklings- og beskæftigelsesproblemerne; • deltagerne tog forholdsvis godt imod Kommissionens analyser og forslag; • parternes bidrag var ikke overbevisende, hvilket sandsynligvis skyldtes de begrænsede midler, disse havde til rådighed, og de mange forskellige EU-initiativer og udvalg m. m. , der skulle inddrages i dialogen og høringerne (Udvalget for Dialogen mellem Arbejdsmarkedets Parter, Det Stående Beskæftigelsesudvalg, ESF-udvalget, årlig høring osv. ). Denne konstatering bekræfter nødvendigheden af, at Fællesskabet yder teknisk bistand til parterne; • der sker fremskridt på partnerskabsområdet, men der mangler endnu noget. På fællesskabsplan er det nødvendigt at finde en bedre ligevægt mellem plenarmødet, hvor den årlige høring finder sted, og aktiviteterne i den uformelle arbejdsgruppe, der forbereder høringen, samt de bilaterale kontakter. 142 8. årsberetning om strukturfondene (1996) D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 1- Information og kommunikation Medlemsstaternes informations- og kommunikationsforpligtelser for så vidt angår de aktioner, der finansieres af striikrurfondene, fremgår af artikel 32 i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer og af Kommissionens gennemførelsesbeslutning af 31. maj 199410. 1 fortsættelse af denne beslutning har Kommissionen udleveret en praktisk vejledning til de pågældende nationale myndigheder. På dette område gik 1996 navnlig med at udarbejde en første oversigt over de aktioner, der var iværksat i medlemsstaterne. Oversigten skulle danne grundlag for en udveksling af erfaringer om den bedste praksis på dette område. ESF's nationale informationsmedarbejdere afholdt således deres andet møde i Bruxelles i juli 1996. Her blev der redegjort for medlemsstaternes resultater med hensyn til anvendelsen af artikel 32. Der skete væsentlige fremskridt på dette område, men situationen varierede meget fra medlemsstat til medlemsstat. Der blev planlagt et tredje møde for denne uformelle gruppe i 1997. På det regionale område medfinansierede Kommissionen i henhold til EFRU-forordningens artikel 7 større arrangementer, seminarer og andre punktvise aktioner. Kommissionen var således repræsenteret med en informationsstand ved 37 begivenheder, hvoraf halvdelen var iværksat af Kommissionen, og som havde deltagelse af over 30. 000 personer fra den politiske, akademiske og institutionelle verden. Kommissionens bidrag bestod af indlæg, hjælp til arrangementerne og dokumentation (over 60. 000 tilhørende eksemplarer af de forskellige publikationer, over 1. 200 pressemeddelelser med dokumentation, over 300 avisartikler). Endvidere blev pilotprojekterne, der skulle føre til bedre kontakt med medierne i Storbritannien, Frankrig, Tyskland og Spanien, forlænget, og Kommissionen gav detaljerede oplysninger, interviews og svar til 148 aviser. Pressen fik hurtigere og bedre svar på sine spørgsmål. For så vidt angår information til offentligheden blev der for første gang udarbejdet en publikation om de projekter, der var gennemført i årene 1989-1993. Publikationen, Noget om regioner gennemgår 36 projekter udvalgt blandt de 1. 000 projekter, der var fundet frem til med hjælp fra medlemsstaterne. Blandt de øvrige publikationer kan nævnes finansieringsoversigter vedrørende mål temabrochurer, Miljø og samhørighed og Kvinder som aktører på 2-regioner og regionaludviklingsscenen. to For bedre at udnytte mulighederne i forbindelse med elektroniske dokumentformidling har Kommissionen ligeledes udarbejdet hjemmesider vedrørende EFRU til Internettet (Europa) og har bl. a. etableret en database om de operationelle programmer og indkaldelserne af forslag, der blev offentliggjort i 1996, vedrørende aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. I 1997 vil Kommissionen stille disse oplysninger til rådighed på det pågældende lands sprog. På billedsiden er billedbankerne udvidet til Tyskland og Frankrig, og udvidelsen til Italien er under forberedelse. Disse foranstaltninger er udtryk for, at man nu ønsker, at publikationer og databaser skal indeholde eksempler på de mange vellykkede projekter, der medfinansieres af strukturfondene. På ESF-området blev kommunikationen til de aktører, der står for ESF's iværksættelse, undersøgt. Det blev herved muligt at evaluere fondens image, den disponible information, værktøjerne og kommunikationsstrømmene mellem disse forskellige aktører. Som følge af denne undersøgelse vil der blive truffet en række foranstaltninger for at fremme kendskabet til ESF og gøre fonden mere synlig. Sideløbende med undersøgelsen blev der iværksat flere andre kommunikationsforanstaltninger i 1996. Det drejede sig om publikationer som f. eks. et informationsblad om ESF, 15 brochurer til den brede offentlighed om ESF i hver enkelt medlemsstat, publikationer om EU-initiativerne ADAPT og EMPLOI og om informationssamfundet (grønbogen "Leve og arbejde i informationssamfunder, brochuren "Et europæisk informationssamfund for alle"). Der var også tale om åbning af en website vedrørende ESF på Europa-serveren samt om øget deltagelse i udstillinger o. lign. (fremstilling af en mobil stand og udstillingsmateriale). Konferencen om mål 4, som blev afholdt i Toulouse i 10 Kommissionens beslutning om de foranstaltninger med henblik på information og offentlighed, der skal iværksættes af medlemsstaterne i forbindelse med interventionerne fra strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) - EFT L 152 af 18. 06. 1994. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 143 begyndelsen af året, markerede igangsætningen af mål 4-projekterne. ESF deltog også i eller (Rom, Dublin), om organiserede informationssamfundet (Dublin), om ESF-praktikanters udveksling af erfaringer (Herbeumont) og om udveksling af knowhow (Madeira). flere konferencer om de nye beskæftigelsesområder Med hensyn til udvikling af landdistrikter vil Kommissionen være mere aktiv. Den har udarbejdet en strategi for formidling af kendskabet til aktiviteterne. Opgaven vil blive udliciteret, og der er indkaldt bud. I 1996 startede Kommissionen en bred debat om politikken med hensyn til udvikling af landdistrikter under Cork-konferencen. Denne konference, som blev afholdt den 7. -9. november, var meget vellykket. 500 personer deltog i de meget livlige debatter om landdistrikternes fremtid. Størstedelen af de relevante informationer spredtes gennem det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Kommissionen gav nemlig den europæiske sammenslutning for information om lokaludvikling (AEIDL) til opgave at stå for det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Publikationerne udgør en væsentlig del af aktiviteterne. Således udgiver AEIDL et informationsblad INFO-LEADER (10 numre årligt på syv sprog), LEADER MAGAZINE (tre numre i 1996), som formidler resultaterne af LEADER-aktionen og refererer de vigtigste diskussioner, der finder sted om udvikling af landdistrikter i Europa; "CAHIERS de l'innovation", metodevejledninger og andre landdistrikter", tekniske publikationer, oversigterne "Fællesskabsaktioner og udvikling af "Nyskabende aktioner inden for udvikling af landdistrikter''' og "Nationale og regionale LEADER- programmer". De fleste af oplysningerne er også til rådighed på Kommissionens website. Der er oprettet en website med titlen "Rural Europe", som indeholder oplysninger på seks sprog og gør det muligt for aktørerne at udveksle synspunkter og deltage i fora. I fiskerisektoren blev der iværksat flere aktioner rettet mod erhvervets udøvere og den brede offentlighed. Der blev navnlig udgivet 15 brochurer om "EU-støtten til udvikling af fiskeriet" (én pr. medlemsstat). I disse publikationer sammenfattes samtlige FIUF-aktioner i de enkelte medlemsstater. Brochuren "Det Europæiske Fællesskab og fiskeriindustrien - Vejledning i brug af strukturstøtten" samt databladene vedrørende "Den fælles fiskeripolitik!'' blev ajourført og oversat til to nye sprog (svensk og finsk). Som led i de tværnationale PES C A-aktionerx x, er der siden december 1996 blevet udgivet et månedligt nyhedsbrev (PESCA Info). Dette nyhedsbrev, som udkommer på alle fællesskabssprog, vedrører EU-initiativet PESCA, områder der er afhængige af fiskeriet, og sektorens problemer i almindelighed. Siden december 1996 har der også været afholdt tværregionale møder og temakonferencer mellem offentlige myndigheder, eksperter og fagfolk fra fiskerisektoren (det første møde fandt sted i Glyngøre i Danmark og handlede om erhvervsuddannelse). Formålet er at styrke kommunikationen og udvekslingen af erfaringer mellem forskellige lande og regioner. Rapporterne fra rundbordskonferencen om omstilling af de områder, der er afhængige af fiskeriet (afholdt af Kommissionen i 1995) er også blevet offentliggjort. Flere publikationer står til rådighed på Europa-serveren. 2. Formidling af god praksis og udveksling af erfaringer Formidlingen af god praksis og udvekslingen af erfaringer blev klart styrket i 1996, navnlig fordi alle strukturfondinterventioner kom i fuld gang, således at man kunne få de første erfaringer med interventionernes gennemførelse. Programmerne vedrørende visse mål, f. eks. EU-initiativerne eller pilotprojekterne og de nyskabende aktioner var således ramme om mange aktioner. For det første gennemførte Kommissionen i forbindelse med EU-initiativerne, som bl. a. har til formål at fremme tværnationale udvekslinger, i 1996 den nuværende programmerings udvekslingsaktioner12. Flere af initiativerne bygger på net, som giver regionerne og de pågældende aktører mulighed for at udveksle erfaringer. Dette gælder bl. a. LEADER. Det Europæiske Overvågningscenter for Innovation og Udvikling af Landdistrikter afholder således hvert år en række tværnationale seminarer om de 11 Se kapitel I. B. l EU-initiativer. 12 Se kapitel I. B. l EU-initiativer. 144 8. årsberetning om strukturfondene (1996) lokale aspekter af udviklingen af landdistrikter. Der er afholdt seminarer i Sierra de Gata (Spanien) om vurdering af lokalområdets turistpotentiale, i Marina di Ascea (Italien) om miljø, i Våxjo (Sverige) om de nye tjenester rettet mod befolkningen, i Bad-Windsheim (Tyskland) om situationen og udsigterne for Europas landdistrikter, i Alta Val Venosta (Italien) om partnerskab til fremme af innovation og i Languedoc-Roussillon (Frankrig) om kommunikation og lokalområdets identitet. På andre seminarer blev det beskrevet, hvorledes den første programmeringsperiode var forløbet, eller der blev udvekslet oplysninger som en forberedelse af arbejdet med den nuværende periode (i Bolzano (Italien), Netze Band (Bayern), County Kerry (Irland), Santarem (Portugal), Dumfries (Skotland), og Forcalquier (Frankrig)). fremme og formidle god praksis For det andet skred EFSR'ernes og SPD'ernes aktioner vedrørende formidling af erfaringer frem. For FIUF's vedkommende omfatter de publikationer, der er nævnt i foregående kapitel, således ofte eksempler på god praksis. Dette gælder publikationerne "Den Europæiske Unions støtte til udvikling af I 1996 blev der ligeledes afholdt en række arrangementer med fiskeriet", samt PESCA-/«/ô-bladet. henblik på at i forbindelse med ESF-internventionerne. Kommissionen har i hver medlemsstat tilskyndet til udvekslinger inden for overvågningsudvalgene. På disse møder fremlægger enten initiativtagerne selv eller projektlederen nu et eller flere projekter, som danner grundlag for udveksling af ideer og eksempler på praksis og for fremtidige kontakter mellem de forskellige aktører. Endvidere beskrives i Kommissionens publikationer forskellige projekter til at formidle god praksis13. Udvekslinger mellem vedrørende ESF, som således er med medlemsstaterne af eksempler på god praksis er ligeledes vundet frem. De udgør et væsentligt middel til forbedring af den gensidige forståelse og samhørigheden og er et værdifuldt grundlag for fremtidige tværnationale aktioner. ESF og udvekslinger af erfaringer: Som eksempel på arrangementer, der fandt sted i 1996, kan nævnes: • et forum, der skulle få modtagerne af ESF-støtte til at deltage mere aktivt (Herbeumont, juni 1996). Denne samfundsmæssige foranstaltning vedrørte hovedsagelig mål 3-målgruppen (jobsøgende, arbejdsløse, bistandsklienter). Udvekslingerne resulterede i et frugtbart samspil mellem forskellige belgiske og økonomiske arbejdsmarkedets europæiske interesseorganisationer, institutionelle og private initiativtagere, socialarbejdere osv. politikere, parter, • • et seminar om "et nyt mål for strukturfondene: beskæftigelse og industrielle forandringer" (Toulouse, januar 1996). Dette seminar skulle give politikere, programledere, arbejdsmarkedets parter og projektansvarlige lejlighed til at mødes, finde frem til de økonomiske og sociale følger af de industrielle forandringer og udveksle erfaringer med hensyn til gememførelsen afmål 4. liddannelsesseminarerne for ESF-forvaltere i de franske oversøiske departementer og territorier blev gentaget i andre regioner i EU's yderste periferi (Açores, Madeira og Canarias) i juni 1996. Meningen var at formidle resultaterne af aktionerne i de enkelte regioner og fremme kontakterne med henblik på senere samarbejdsaktioner. Drøftelserne vedrørte navnlig det tværnationale samarbejde som middel til at bryde isolationen, de nye informationsteknologier, udstødelse og integrering. Disse møder resulterede i samarbejdsprojekter mellem regioner og etablering af kontakter med henblik på deltagelse af projektansvarlige fra Madeira i Overvågningsudvalget for Réunion. fremlagt • et seminar om "ESF og de nye beskæftigelsesområder" (Italien, juni 1996). Der blev livskvalitet og boligkvalitet, miljøbeskyttelse, den kulturelle arv og brugerservice, og Kommissionen fremlagde en oversigt over de initiativer, der var i gang i medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med ESF's intervention. cases vedrørende 13 F. eks. : "ESF Measures for the Long-Term Unemployed: a guide to good practice" i Det Forenede Kongerige og diverse publikationer om mål 3 og 4 i Sverige indeholdende interessante projekter og oplysninger om initiativtagerne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 145 Formidlingen af god praksis og udvekslingen af erfaringer kom efterhånden mest konkret til udtryk i pilotprojekterne, idet flere pilotprojekter finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen blev afsluttet i 199614. Der er tale om "regionale teknologiske planer" {Regional Technological Plan - RTP), som har samlet de mange tusinde deltageres opmærksomhed om de fire første regioner, der berøres, nemlig Wales (UK), Limburg (NL), Lorraine (Frankrig) og Sachsen-Anhalt (Tyskland). Efter færdiggørelsen af disse fire projekter kunne Kommissionen offentliggøre de første resultater opnået med denne type projekter, som går ud på at udarbejde en regional strategi for innovation i SMV'er baseret på en forudgående analyse af de regionale virksomheders behov. Der lægges stor vægt på, at iværksætterne samt leverandørerne af tjenesteydelser (universiteter, centre for teknologioverførsler, "Business Innovation Centres" osv. ) høres og deltager aktivt i udarbejdelsen af handlingsplanen og de nye instrumenter eller projekter, der er resultat heraf. Disse regionale teknologiske planer har stor direkte indflydelse på de regionale OP'er og har ført til indførelse af nye instrumenter eller underprogrammer vedrørende innovation. Den erfaring og den viden om god praksis, der blev opnået i forbindelse med disse første projekter, dannede ligeledes grundlag for udvælgelse og lancering i andet halvår 1996 af 19 nye tilsvarende projekter, som havde fået et nyt navn {Regional Innovation Strategies - RIS). For at formidle disse resultater har Kommissionen taget flere initiativer i partnerskab med de pågældende regioner. For det første udgør de regioner, der deltager i projekterne, et net, hvis aktiviteter navnlig vedrører udveksling af eksempler på god praksis i forbindelse med analysen af det regionale innovationspotentiale og metoderne til opnåelse af regional enighed om innovationsfremmetemaet. For det andet blev der i april 1996 med støtte fra Kommissionen afholdt en konference arrangeret af Sachsen-Anhalt-regionen over emnet "fremme af innovations- og informationssamfundstemaet i stmkturfondprogrammerne". Indlæggene på denne konference vedrørte erfaringen med RTP'erne {Regional Information Society Initiatives - RISI, som blev gennemført i form af pilotprojekter i perioden 1994-1996) samt eksempler på god praksis, der viste sig i forbindelse med strukturfondprojekter i de tyske, franske og britiske regioner. På denne måde blev indholdet af aktionerne vedrørende innovation og informationssamfund i de nye SPD'er for mål 2 udvidet. Endelig blev der i september afholdt et møde i Luxembourg med henblik på lancering af de nye RIS-projekter (og RITTS-projekter). Dette møde havde deltagelse af over 100 repræsentanter for de regioner, der er involveret i RIS-/RITTS-projekter i perioden 1997- 1998. Formålet var at give aktionerne en god start på grundlag af erfaringerne fra de første pilotprojekter. Euro-Tradelink-projektet: Udvikling af den elektroniske samhandel gennem udvekslinger af erfaringer 11996 iværksatte Kommissionen pilotprojektet Euro-Tradelink med deltagelse af SMV'er fra Irland, Italien og Spanien under ledelse af EMI el (Irland). Formålet er at udvikle den grænseoverskridende elektroniske handel med forbrugsvarer. Erfaringerne fra "Irish Tradelink" skal overføres til SMVer i italienske og spanske regioner, således at disse kan blive forbundet med hinanden og med andre virksomheder. Det tværregionale samarbejde er således både et middel og et mål for projektet, hvortil omkostningerne beløber sig til i alt 2,9 mio. ECU, hvoraf Fællesskabet bidrager med 1 mio. ECU. Projektet afvikles i trefaser : 1. feasability-undersøgelse og rekruttering af handelspartnere. Formålet er at finde frem til og rekruttere mindst 12 handelspartnere, som indvilger i at deltage i fase 2. De 12 partnere skal fordeles ligeligt mellem de tre lande, idet SMVerne i mål 1-regionerne foretrækkes. Denne fase blev afsluttet i 1996; 2. forsøgsvis gennemførelse i målregionerne. I denne fase fastlægges brugergruppen og de operationelle procedurer under udarbejdelsen af projekterne omfattende godkendelse af de operationelle normer og procedurer, udarbejdelse af operationelle specifikationer, påvisning og planlægning af serviceniveauerne for hver enkelt virksomhed, anmodninger om dokumentation, brugeruddannelse, salgsfremmende aktiviteter og ledsageforanstaltninger; 3. udvidelse af nettet til samtlige de virksomheder, der er med i feasability-fasen, dvs. til godt og vel 100 SMV'er i de tre berørte medlemsstater. 14 Nærmere oplysninger om samtlige pilotprojekter gennemført i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen findes i kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 4lO KAPITEL IV 1TVAÏ TWDflCr"' J& V AJU U tu JvJUl Ur 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 15 3. Iværksættelse af interventionerne i 1996 : Beretningen i hovedtræk Et år fyldt med aktivitet Iværksættelsen af den flerårige programmering i 1996 viser, at medlemsstaterne og regionerne nu konkret anvender de forskellige interventionstyper8. Der er næsten 500 interventioner fordelt på samtlige strukturfondmål. De fleste af programmerne var allerede vedtaget i 1994 og 1995, men de blev suppleret af enkelte nye interventioner, 50 i alt, som omfatter samtlige mål, men udgør under 3% af den samlede støtte til de forskellige mål. De mål 2-programmer, der blev vedtaget i 1994 for perioden 1994-1996, blev afsluttet, og forberedelsen af programmerne for 1997-1999 blev påbegyndt, idet man sørgede for kontinuitet både med hensyn til støtteberettigede områder og med hensyn til hovedretningslinjer. Under udarbejdelsen af disse programmer, hvortil planerne blev fremlagt og drøftet i andet halvår, foretog Kommissionen prioriteringen af interventionerne, der alle havde til formål at fremme jobskabelsen. For så vidt angår EU-initiativerne blev der vedtaget nye programmer (123 i alt, som repræsenterer 17% af bevillingerne til EU-initiativerne, inkl. reserven), hvilket bevirker, at initiativerne nu (for halvdelens vedkommende) er næsten fuldstændig udmøntet i operationelle programmer. 1996 blev således det år, hvor alle initiativerne faktisk kom i gang. Endvidere blev den finansielle reserve på 1,665 mia. ECU (1995-priser) fordelt af Kommissionen på forskellige prioriterede områder - lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse, miljø og bekæmpelse af arbejdsløsheden, stnikturpolitikkernes territoriale dimension - hvilket har givet sig udslag i nogle nye projekter: EMPLOI "Integra" (bekæmpelse af udstødelse), ADAPT "BIS" (tilpasning til informationssamfundet) og INTERREGII "C" (tværnationalt samarbejde inden for fysisk planlægning). Det var også i 1996, at pilotprojekterne efter en vis forsinkelse i starten kom ind i en aktiv fase: indkaldelse afbud (som var en stor succes), udvælgelse af projekter foretaget af Kommissionen og endelig lanceringen, som også fandt sted i 1996. 1996 var således et meget aktivt år og det andet egentlige gennemførelsesår i programmeringsperioden 1994-1999, idet de fleste af programmerne først var blevet vedtaget ved udgangen af 1994 eller i 1995 (bl. a. for de tre nye medlemsstater). Alle overvågningsudvalg, herunder EU-initiativernes, er nu operationelle og mødes en eller to gange om året (undertiden mere)9. Som foreskrevet koncentrerede de sig i 1996 især om tre typer aktiviteter: projektudvælgelse, tilpasning af programmerne til de krav, som den faktiske gennemførelse stiller (bl. a. med hensyn til overgangen mellem den første og den anden fase i mål 2) og forberedelsen af midtvejsevalueringen. Denne forberedelse bestod for samtlige interventioner under de forskellige mål i udvælgelse af de uafhængige vurderingsmænd, fastlæggelse af referencerammerne for evalueringsrapporterne og fastsættelse af datoerne for fremlæggelse af rapporterne (i de fleste tilfælde i midten af 1997). Altså er den forsinkelse, der opstod i startfasen i 1995, blevet indhentet. En nøje overvågning Kommissionens opgave bestod i i lighed med de tidligere år, at holde øje med den praktiske iværksættelse. Dette gav anledning til mange overvejelser om, hvorledes strukturfondforvaltningen kan forbedres og forenkles i partnerskab med medlemsstaterne10. Bl. a. blev anbefalingerne i "SEM 2000" fulgt. Arbejdet med at fastlægge, hvilke udgifter der kan medfinansieres og med at forbedre budgetteringssystemet og finanskontrollen blev påbegyndt. Kommissionen intensiverede også evalueringen, både på eget initiativ og i medlemsstaterne11. Kommissionen fulgte forberedelsen af midtvejsevalueringerne for at sikre, at disse kunne benyttes som grundlag for forvaltningen af programmerne, fastsatte en metode til vurdering af, om der var taget hensyn til miljødimensionen og dimensionen om "lige muligheder", afsluttede de efterfølgende evalueringer af den forudgående 8 Se kapitel I. Iværksættelse af interventionerne. 9 Se kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 10 Se kapitel II. B. Kontrol og økonomisk forvaltning. 1 ] Se kapitel IV; Evaluering. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 149 INDLEDNING Evalueringernes placering iprogrammeringsforløbet er uundgåelig på grund De forskellige programmeringsperioder, der ligger i forlængelse af hinanden, gør det vanskeligt at få datoerne, hvor resultaterne af de forskellige evalueringer foreligger, til at falde sammen med datoerne, træffes. Denne manglende hvor beslutningerne om programmering eller omprogrammering synkronisering for programmeringsbeslutningerne, og det tidsrum, der er nødvendigt for at gennemføre et helt evalueringsforløb, navnlig den efterfølgende evaluering. Men evalueringsresultaterne tjener et praktisk formål, idet de kan danne grundlag for udarbejdelsen og tilpasningen af de flerårige programmer. Princippet går ud på at tage hensyn til resultaterne af tidligere evalueringer ved den løbende evaluering. Dette er muligt, fordi der er en vis kontinuitet i aktionerne, selv om de gennemføres i to forskellige programmeringsperioder. I de tre vigtigste evalueringsfaser anvendes dette princip som følger: frister, der af de fastsat faste er • den forudgående vurdering: den forudgående vurdering danner grundlag for den kommende programmering. Vurderingen drejer sig hovedsagelig om de programmeringsdokumenter, som medlemsstaten har udarbejdet. Den forudgående vurdering bygger for det første på resultaterne af den foregående periodes interventioner. Der vil kun være tale om foreløbige resultater, da de vedrører begyndelsen af det sidste år i programmeringsperioden, men de giver en idé om, hvad der er gået godt eller dårligt i den pågældende periode; vurderingen bygger for det andet på midtvejsevalueringen for den foregående periode, som vedrører de første gennemførelsesår og den følgende omprogrammering; og for det tredje på resultaterne af de tematiske evalueringer, der blev påbegyndt under den foregående programmeringsperiode, samt alle supplerende evalueringer, som er nødvendige på grund af særlige omstændigheder omkring programmet eller foranstaltningen; • midtvejsevaluering: formålet med midtvejsevalueringen er at kontrollere, om de mål, der er fastsat ved programmeringen, kan opnås, og at pege på eventuelle ændringer i programmeringen, som er nødvendige for at effektivisere midlernes anvendelse. Vurderingsmanden i denne fase henter sine oplysninger fra to hovedkilder, nemlig den oversigt over de første år i programmeringsperioden, der er indeholdt i overvågningsudvalgenes forvaltningsrapporter; og den efterfølgende evaluering af den foregående programmeringsperiode - navnlig for så vidt angår den del af konklusionerne, der vedrører de samme interventionsområder (idet der er mange gengangere). Den efterfølgende evaluering gennemføres sædvanligvis mindst to år efter afslutningen af programmeringsperioden; • den efterfølgende evaluering: den efterfølgende evaluering finder sted flere år efter programmeringsperiodens afslutning. Ligesom den forudgående vurdering bygger den efterfølgende evaluering på den opgørelse over periodens resultater, der udarbejdes inden periodens afslutning, samt resultaterne af de tematiske evalueringer i samme periode. De vigtigste oplysningskilder til brug for en efterfølgende evaluering er undersøgelserne i marken, hvor interventionernes reelle gennemslagskraft og levedygtighed vurderes. Resultaterne af denne evaluering er afgørende for, om der kan gennemføres en fornuftig midtvejsevaluering i den følgende programmeringsperiode. A. FORUDGÅENDE VURDERINGER VEDRØRENDE MÅL 2 (1997-1999) Under udarbejdelsen af de nye mål 2-planer foretog Kommissionen i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til artikel 9, stk. 9, i rammeforordningen en forudgående vurdering af programmerne for at bidrage til forbedringen af programmernes generelle kvalitet og effektivitet. Programmerne skulle navnlig afspejle de prioriteter, der var fastsat i retningslinjerne for mål 2 for perioden 1997-99, og tjene som et fornuftigt grundlag for måling af beskæftigelseseffekten. 150 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Udnyttelse af tidligere erfaringer: selv om ikke alle evalueringerne vedrørende 1994-1996- programmerne var færdige, da de nye SPD'er blev udarbejdet, fremgik det, at der var taget hensyn til evaluringerne under udarbejdelsen af SPD'erne. Dette gælder navnlig strategigrundlaget, -analysen og -udformningen. Et godt eksempel er planen for Aquitaine (F), hvor evalueringerne dannede grundlag for omlægningen af strategien, således at denne blev klar og målrettet og udnyttede programmets synergieffekt. Planer, som er helt eller delvis baseret på evalueringer af tidligere programmer, synes at have haft gavn af de klare og mere fokuserede strategier. Programmernes indhold og kvalitet Under den forudgående vurdering blev der lagt særligt vægt på følgende elementer: • spørgsmålet, om der var taget hensyn til retningslinjernes prioritering under udarbejdelsen af planerne, og om prioriteterne var blevet indarbejdet i de foreslåede foranstaltninger; • kvaliteten af analysen af det pågældende område, herunder påvisningen af hovedhindringerne for en bæredygtig vækst og af udviklingspotentialet; • en vurdering af strategien i hvert enkelt SPD, navnlig sammenhængen mellem de erklærede mål og de ressourcer, der var afsat til at opnå målene; • egnetheden af kvantificerede indikatorer og mål, navnlig med hensyn til jobskabelse; • på miljøområdet: kvaliteten af den miljømæssige vurdering af det pågældende område og de miljømæssige virkninger af den strategi og de aktioner, som medlemsstaterne havde fremlagt. Overholdelse af retningslinjerne for mål 2: programmerne tog generelt hensyn til retningslinjernes anbefalinger, men ikke lige meget i de forskellige regioner. Beskæftigelse var fortsat et centralt punkt i alle programmer, men vurderingsmændene var ikke helt tilfredse med virkningerne af visse af de foreslåede jobsskabelsesforanstaltninger. I de fleste planer gik man også ind for at fremme SMV'er og udnytte det lokale potentiale for at styrke den regionale økonomi I f. eks. Det Forenede Kongeriges planer forbindes dette ofte med fremme af investeringer udefra. En række foranstaltninger vedrørte miljøet, men fokuserede mere på støtte til aktiviteter som f. eks. miljømæssige og driftsmæssige forbedringer af transportinfrastrukturer og -tjenester end på de erhvervsmuligheder, som miljøteknologierne skaber. F&U- og innovationsorienterede aktioner blev anerkendt som et vigtigt element i en strategi, som gik ud på at udvikle konkurrencedygtige og bæredygtige lokale virksomheder. Ofte blev der dog lagt for lidt vægt på sådanne aktioner i programmernes finansielle afsnit. Som regel blev der kun delvis taget hensyn til princippet om lige muligheder for mænd og kvinder, og de fleste planer manglede denne dimension i den generelle strategi. SWOT-analyser: Planerne var som regel fornuftigt udformet, og strategierne deri var forenelige med den økonomiske udvikling. Der blev gjort mere systematisk brug af SWOT-analyser (Strength, Weaknesses, Opportunities and Threats), selv om dette instrument kan udnyttes bedre, når strategierne skal udmøntes i prioriteter og foranstaltninger. Strategiske mål: Strategiernes opbygning var meget forskelligartede, og også den geografiske og sektorielle drejning varierede. I de fleste tilfælde var der god sammenhæng mellem strategien for de nye programmer og for de tidligere programmer. De strategiske mål var forskellige, men jobskabelse var et gennemgående element. Det globale mål var at opnå økonomisk udvikling, men nogle programmer fokuserede på visse socioøkonomiske elementer som f. eks. beskæftigelse, befolkning og indkomst. I andre programmer blev hovedvægten lagt på omstillingsprocesserne, f. eks. diversificering og modernisering, eller på de prioriterede mål, f. eks. SMV'erne. For næsten alle planer var der fastsat klare og udtrykkelige strategiske mål, som var en videreudvikling af tidligere strategier. Som eksempel på strategiske mål kan nævnes vækst i særlige sektorer som f. eks. turisme og transport, udnyttelse af aktiver som f. eks. beliggenhed og FTU-faciliteter og diversificering af industrivirksomhed, styrkelse af konkurrenceevne eller etablering af nye virksomheder. I nogle af planerne blev der også fokuseret på de horisontale aspekter af den økonomiske udvikling, som f. eks. bæredygtigt miljø og lige muligheder. Mange af planerne tog særlig sigte på visse sektorer (f. eks. den franske og italienske plan) eller på at fremme forandringer (navnlig den nederlandske plan, hvor der 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 151 blev lagt vægt på de muligheder, der ligger i en videnbaseret indsats til fremme af nye former for erhvervsvirksomhed og økonomisk aktivitet). Planerne indeholdt i gennemsnit fire strategiske mål, men dette siger ikke nødvendigvis noget om et programs omfang, men snarere om dets kompleksitet eller egnethed til at fremme udviklingen. De fleste af planerne havde udtrykkelige strategiske mål, men det var ikke altid klart, hvad disse mål byggede på, eller hvorledes de foreslåede prioriteter og foranstaltninger kunne hjælpe med at opnå dem. Målretning af foranstaltninger: Sammenlignet med den foregående periode voksede antallet og rækkevidden af foreslåede foranstaltninger markant, selv for så vidt angår programmer, som der var afsat forholdsvis beskedne midler til. Strategierne fokuserede ofte på mange interventioner i stedet for at fokusere på få væsentlige aspekter af den økonomiske omstilling. SMV'erne og udnyttelsen af det lokale potentiale var hovedmålet i de fleste af planerne, navnlig i Italien, hvor over 50% af de samlede bevillinger gik til disse aktioner. Målretningen af uddannelsesforanstaltningerne var ikke altid tilstrækkelig nøjagtig, og deres store andel af finansieringerne tyder på, at indsatsen var for ufokuseret. Miljøaspekter indgår i et begrænset antal foranstaltninger, og i visse planer blev der lagt særlig vægt på forholdet mellem job og miljø (f. eks. Zuid-Limburg). Som hovedregel var foranstaltningerne i overensstemmelse med planernes strategiske mål og prioriteter. De fleste af foranstaltningerne indeholdt konkrete og kvantificerede mål, selv om der var behov for flere grundlæggende oplysninger. De specifikke udvælgelseskriterier for de prioriteter, der er fastsat i planerne, navnlig jobskabelse, bør ligeledes angives nærmere. Integreringen af EFRU- og ESF-foranstaltninger var noget bedre end i perioden 1994-1996. ESF-foranstaltningerne var bedre defineret, selv om der endnu er mangler og uudnyttede muligheder, hvis man ser på de mere nyskabende aktioner. Der kan peges på eksempler på god praksis i en række regioner (Bremen, Toscana, visse nederlandske regioner), hvor ledelsen og koordineringen af uddannelsesaktioner er blevet forbedret på lokalt plan. Det spanske tilfælde skiller sig ud, idet foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer og specifikke EFRU-prioriteter stadig fremlægges hver for sig, selv om de faktisk kan kædes sammen. kvaliteten af visse Kvantificering af mål og effekt: Man er blevet bedre til at kvantificere mål og effekt, men der er stadig behov for forbedringer i de fleste planer. De regionale myndigheder bør tilskyndes til at anvende indikatorer, som måler effekten af foranstaltninger og prioriteter bedre. Man må også nøje nøjagtighed. Angående overveje beskæftigelseseffekten havde medlemsstaterne modtaget retningslinjer forudgående for "den kvantificering af beskæftigelseseffekten". Som regel var indikatorerne vedrørende foranstaltninger og programniveau angivet, men ofte uden de nødvendige tal. I de tilfælde, hvor der forelå tal, var oplysningerne om beregningsgrundlaget utilstrækkelige. En af undtagelserne var SPD'et for Aquitaine (F), hvor man nøje havde fulgt Kommissionens retningslinjer, som viste sig at være velegnede til overvågnings- og evalueringsformål. og målsætningernes indikatorer Forventede følger for beskæftigelsen: Der er gjort betydelig fremskridt med hensyn til kvantificeringen af beskæftigelseseffekten af SPD'erne for 1997-1999. 55 SPD'er indeholder detaljerede skøn svarende til ca. 66% af den samlede EU-finansiering. De fleste af programmerne fokuserer på dejobs, der skabes eller bevares som følge af interventionerne. Der er som regel tale om bruttojobs, idet der ikke tages hensyn til de såkaldte "dødvægt"- og "fortrængnings"-effekter. Som en undtagelse indeholder visse af Det Forenede Kongeriges og Frankrigs SPD'er skøn over nettojobskabelsen. Oplysninger om antallet af bruttojobs, som bevares, er fundet i de SPD'er, man var blevet enige om, dvs. ikke dem, der kun indeholder globale skøn. Disse oplysninger er blevet omklassificeret på grundlag af inteiventionsområder for at kunne sammenligne de gennemsnitlige omkostninger pr. job. Tallene må imidlertid fortolkes forsigtigt, da der ikke er benyttet de samme metoder i de forskellige regioner ved beregningen af beskæftigelseseffekterne. På grundlag af disse oplysninger, som bør bearbejdes yderligere, skønnes det, at der vil blive oprettet, bevaret eller omfordelt over 870. 000 bruttoarbejdspladser som følge afmål 2-interventioner i perioden 152 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1997-99. Ifølge de seneste evalueringer er dette nogenlunde det samme resultat som det, der blev opnået i perioden 1989-93. Kun ca. 100. 000 af de 870. 000 jobs er midlertidige (fordelt på syv medlemsstater). De tre største modtagerlande - Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige - som fik tildelt ca. 70% af de samlede EU-bevillinger, tegner sig for over to tredjedele af bruttoarbejdspladserne. De gennemsnitlige omkostninger pr. job - baseret på EFRU- og ESF- finansiering - skønnes at andrage 13. 800 ECU. Omkostningerne pr. job varierer meget i EU, fra et gennemsnit på ca. 4. 400 ECU i Spanien til et gennemsnit på ca. 24. 000 i Danmark. En af forklaringerne er, at der prioriteres forskelligt i de forskellige mål 2-strategier. Der, hvor infrastrukturinvesteringer prioriteres højt, er beskæftigelseseffekten længere om at slå igennem end andre steder, hvilket vil medføre højere omkostninger pr. job end i de områder, hvor vægten f. eks. lægges på SMV-støtte, som slår hurtigere igennem. Tabel IV-I: Mål 2,1997-1999 - Skønnet indvirkning på beskæftigelsen B DK Midlertidige jobs' 2. 348 570 Oprettede eller bevarede jobs Gnms. off. omkost, pr. bruttojob (ECU)2 51. 006 21. 842 Gnms. EU-omkost. pr. bruttojob (ECU)2 7. 107 24. 251 NB: Oplysningerne er indhentet fra de SPD'er, der var aflalt, med undtagelse af tre SPD'er, som ikke indeholder nogen oplysninger. Oplysningerne er blevet omklassificeret. De bør dog fortolkes forsigtigt, da de forskellige regioner ikke benytter samme metoder. 1 Der foreligger ikke skøn over midlertidige jobs fra Danmark og Luxembourg. 1 Skønnet over gennemsnitlige omkostninger pr. bruttojob vedrører alene foranstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er beregnet. Der er ikke medtaget joboplysninger fra Finland, da de ikke er sat i relation til foranstaltninger eller prioriteter. 120 14. 457 16. 177 7. 226 E 13. 986 93. 500 9. 159 4. 475 F 14. 049 147. 459 16. 811 7. 196 I 6. 255 116. 359 15. 698 6. 065 D 4. 100 114. 224 11. 181 5. 466 L FIN1 10. 391 5. 399 NL 20. 193 43. 762 17. 484 6. 521 UK 40. 350 341. 873 13. 305 6. 219 lait 106. 115 874. 552 13. 847 6. 154 Miljøvurderinger: De fleste af planerne indeholder en strategisk miljøvurdering og behandler en række miljøspørgsmål. I nogle af planerne er de detaljerede oplysninger angivet i form af et skema, hvor de eventuelle følger af de forskellige foranstaltninger/aktioner stilles op over for miljøhensyn og - spørgsmål. Denne metode bør anvendes i de fleste planer med angivelse afpassende miljøindikatorer. En anden væsentlig forbedring er henvisningen til miljømyndigheder, som nu i højere grad accepteres som del af planerne. Med hensyn til inddragelsen af miljøspørgsmål må forbindelsen mellem foranstaltning og programniveau også styrkes. Endvidere er miljøforanstaltninger ofte kædet sammen med stimulering af lokale aktiviteter. Foranstaltningerne virker sjældent forebyggende, og de fleste af planerne nævner ikke noget om "forureneren betaler"-princippet og indeholder ingen oplysninger om princippets konkrete anvendelse. Den finske plan er et eksempel på god praksis. Planen gør meget ud af den forudgående evaluering af miljøkonsekvenserne og inddragelsen af miljømyndighederne i beslutningsprocessen, overvågningen og evalueringen (på program- og projektniveau). B. MIDTVEJSEVALUERINGER Ved midtvejsevalueringerne skal det vurderes, om målene er opnået for så vidt angår gennemførelsen af strukturfondprogrammerne og det eksterne miljø. Evalueringerne udgør et værdifuldt styreinstrument for overvågningsudvalgene, idet de gør det lettere at afgøre, hvilke ændringer der skal foretages i programmerne. Generelt foretages der efter tre år en midtvejsevaluering af alle programmer med en løbetid på over tre år. I forbindelse med den treårige programmering for mål 2 foretages der en foreløbig evaluering af første fase i stedet for midtvejsevalueringen. I den 7. årsberetning (1995) blev det anført, at midtvejsevalueringen vedrørende seksårige programmeringer af retlige grunde som hovedregel bør omfatte tre elementer, nemlig en foreløbig feasibility-undersøgelse, af programmeringsdokumentet og overvågningssystemet; en rapport om midtvejsevalueringen udarbejdet efter det tredje gennemførelsesår (dvs. 1996) og ledsaget af supplerende rapporter; og en første kortfattet rapport udarbejdet ved udgangen af 1999, som kan udgøre grundlaget for den endelige efterfølgende evaluering. I mål 2's tilfælde skal midtvejsrapporten erstattes af en analyse inden udgangen af 1996. kvaliteten indholdet omfatter analyse som og en af til evalueringen fart i de fleste af mål 1-regionerne. I løbet af 1996 tog forberedelserne Overvågningsudvalgene, bortset fra det italienske, indkaldte bud med henblik på udvælgelse af gennemføre uafhængige vurderingsmænd. Ca. 100 organisationer blev valgt til at 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 153 midtvejsevalueringerne. Der blev i de fleste regioner udarbejdet foreløbige rapporter, der gjorde det muligt at kontrollere, om programmerne overhovedet egnede sig til at blive evalueret, og som kunne supplere indikatorerne i programmerne. Rapporterne vedrørende midtvejsevalueringerne vil foreligge i løbet af 1997, således at man kan forberede de omprogrammeringer, der eventuelt er nødvendige. De menneskelige ressourcer i mål 1 er genstand for omfattende programmer, hvortil der er bevilget betydelige midler både i absolutte tal og i procent. Et interessant aspekt ved midtvejsevalueringerne er analysen af, hvorledes medlemsstaternes politikker påvirkes af de medfinansierede interventioner. F. eks. er den betydning, der i perioden 1994-1999 tillægges socialt udstødte grupper, en vigtig nyskabelse i visse af mål 1-landene. Men det er stadig uddannelsessystemerne, der prioriteres højest ved evalueringerne. De foreløbige rapporter fra midtvejsevalueringerne viser, hvor der er flaskehalse, navnlig i overvågnings- og informationssystemerne, og beskriver projektudvælgelsen, som ofte finder sted på grundlag af en formel analyse af kriterierne for udgifternes støtteberettigelse. Metoden, der blev anvendt i de fleste af mål 1-regionerne, og som går ud på at medtage en række indikatorer i programmerne, var en vigtig nyskabelse ved strukturfondreformen i 1993. Analysen af programmernes "evalueringsegnethed" er et gennemgående tema i de rapporter, der hidtil er modtaget. Der er udpeget en vurderingsmand for de programmer vedrørende udvikling af landbrug og landdistrikter under mål 1, der gennemføres på nationalt plan. Der er allerede fremlagt rapporter om midtvejsevalueringen for Irland og Nordirland. En særlig rapport for Irland vedrører unge landbrugeres etablering. Rapporten giver konkrete eksempler på de vanskeligheder, der er på dette område, og som navnlig skyldes generationsskifteproblemer og de store kapitalinvesteringer, der er nødvendige for at starte et landbrug. Evalueringerne for mål 2 er i gang i de fleste af regionerne. I alt 50 vurderingsmænd er blevet udvalgt af overvågningsudvalgene. Kun det britiske udvalg har ikke udpeget nogen. I visse tilfælde dannede midtvejsevalueringerne grundlag for udarbejdelsen af SPD'erne for 1997-1999, idet de gjorde det muligt at gøre foreløbig status over interventionerne og lære noget om, hvilken strategi der skal følges, og hvilke aktioner der skal gennemføres. Aquitaine-regionen er et godt eksempel på denne form for praksis. Her spillede vurderingsmændene en aktiv rolle ved udarbejdelsen af programmet, navnlig med hensyn til kvantificering afmål og effekt. Også for så vidt angår mål 3 og 4 er midtvejsevalueringen påbegyndt, idet der er udpeget uafhængige vurderingsmænd, nedsat styregrupper og udarbejdet de første foreløbige rapporter. Disse første rapporter indeholder allerede visse konklusioner vedrørende programmeringen, iværksættelsen og målingen af effekten. For mål 3 skal midtvejsevalueringen først og fremmest give et fingerpeg om, hvor koncentreret indsatsen er, og hvilken fællesskabsværditilvækst der skabes. En gennemgang af de foreliggende evalueringsrapporter viser, at programmeringen iværksættes forskelligt i de forskellige medlemsstater. I visse tilfælde øger interventionerne de medfinansierede mekanismers effektivitet på specifikke områder, og i andre tilfælde har ESF virket fremmende på skabelsen af nye mekanismer eller foranstaltninger (f. eks. det "individuelle indslusningsforløb"). Fællesskabsværditilvæksten som følge af disse interventionsformer giver sig forskellige udslag. Ser man på de metoder, der anvendes, er næsten alle indikatorer "klassiske" indikatorer, hvorved man kan måle interventionernes resultater (certificering, andel af personer, der umiddelbart har fået ansættelse). Der er kun fastsat få resultatindikatorer, der specifikt vedrører foranstaltningerne. Gennemgangen af programmeringen for mål 4 viser, at der er stor forskel på, hvorledes programmeringen "oversættes", afhængig af medlemsstaternes strategiske valg og den nationale sammenhæng. SMV'ernes deltagelse og begrebet arbejdsløshedstruede arbejdstagere er to temaer, der er foreslået for midtvejsevalueringen. En første undersøgelse af udvælgelseskriterierne har givet vigtige oplysninger om den politiske prioritering. Disse kriterier har i visse tilfælde endnu ikke opfyldt deres funktion som "filtre", idet der kun er fremkommet få projekter, da foranstaltningen er så ny og forsinkelserne store. De få projekter kan ligeledes forklares ved, at initiativtagerne, der er mere vant til aktioner afmål 3-typen, først skal oplæres. 154 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Hvad mål 5 b angår lykkedes det i 1996 at få evalueringsstrukturerne på plads i regionerne. Der blev udarbejdet et arbejdsprogram, udpeget en gruppe under overvågningsudvalget til at følge evalueringsarbejdet, fastsat referencerammer for udvælgelsen af vurderingsmænd og endelig udpeget en vurderingsmand for hvert af programmerne. Overvågningsudvalgene stod for dette arbejde, som blev afsluttet for samtlige 83 SPD'er for mål 5b. Overvågningsudvalgene har forstået, at evalueringen skal være et middel til bedre styring af programmerne og de kommende ændringer (1997-1999). Hidtil har evalueringen været en positiv oplevelse, idet de fleste af de nationale og regionale myndigheder, der er repræsenteret i udvalgene, har forstået nødvendigheden af en gennemsigtig og professionel evaluering. Langt de fleste kontrakter er indgået efter et offentligt udbud. Den anden betingelse, der skal opfyldes for at få en brugbar evaluering, er, at den foreligger i tide. Derfor har alle inden overvågningsudvalg anmodet om at få forelagt rapporterne om midtvejsevalueringerne sommeren 1996 (med visse undtagelser for de nye medlemsstater). Visse regioner har dog allerede fremlagt en første rapport over arbejdets forløb, idet den endelige rapport i de fleste tilfælde skulle foreligge ved udgangen af første halvår 1997. Kommissionen har desuden oprettet en database indeholdende alle de i programmerne indeholdte indikatorer med angivelse aftal. Dette skulle gøre det muligt at følge de enkelte programmers resultater, navnlig hvad angår fysiske data og data vedrørende beskæftigelsen, og at samle resultaterne på nationalt plan og på Fællesskabsplan. I lighed hermed har de fleste af FIUF-overvågningsudvalgene iværksat udbud med henblik på at udpege uafhængige vurderingsmænd rapporterne for midtvejsevalueringen. til at udarbejde Rapporterne skulle efter planerne foreligge i første halvår 1997. I Finland og Sverige har overvågningsudvalgene for mål 6 ligeledes fastsat procedurer for midtvejsevaluering. Udbuddene blev iværksat i tide, og vurderingsinstanserne er valgt. Midtvejsrapporterne forventes at foreligge ved udgangen af 1997. Endelig er der iværksat midtvejsevalueringer for nogle af EU-initiativerne. For så vidt angår LEADER II har visse regioner således besluttet at evaluere EU-initiativprogrammerne på samme måde som mål 5b-programmerne. Andre regioner, navnlig i de medlemsstater, hvor programmerne udarbejdes på nationalt plan, har indført en særlig procedure. Den irske rapport, som allerede foreligger, viser de gode fremskridt, der er gjort, og den betydning, der tillægges erhvervelsen af viden og overførslen af erfaringer i forbindelse med de nye lokale aktionsgrupper. Men det fremgår ligeledes, at der har været vanskeligheder med at afvikle og styre aktionerne. Også for EMPLOI- og ADAPT-initiativerne kom evalueringsmekanismerne på plads i 1996. Prioriteterne for midtvejsevalueringen har direkte forbindelse med initiativernes natur og går ud på at vurdere, hvorledes principperne om tværnationalitet og innovation bliver udmøntet i programmerne, og om hvorvidt resultaterne af disse interventioner formidles med henblik på en "mainstreaming" af god praksis. C. EFTERFØLGENDE EVALUERING 1. Mål 2 1989-1993 I 1996 blev der foretaget en evaluering af strukturfondstøtten i de 60 regioner, der var berettiget til støtte under mål 2 i perioden 1989-1993. Formålet var at vurdere de vigtigste resultater og at bidrage til at forbedre nuværende og fremtidige interventioners funktionsmåde. Ved disse efterfølgende evalueringer behandledes visse specifikke spørgsmål, nemlig hvor stor har gennemslagskraften været for mål 2-interventioneme? Har de bidraget til den industrielle omstilling i regionerne? I hvor høj grad har strukturfondreformerne af 1988 forbedret programgennemførelsen og de opnåede resultater? Hvilken lære kan drages af evalueringen afmål 2-programmerne for 1989-1993, og skal denne lære indgå i en fremtidig kodeks over god praksis? Hovedhindringen for denne evaluering var, at der i mange afmål 2-regionerne kun forelå få oplysninger om resultatet af programmerne for 1989-1993. De oplysninger, der forelå, byggede på resultatindikatorer, som ikke var standardiserede, hvorfor det var vanskeligt at sammenligne dem. Derfor er nedenstående resultater og konklusioner kun vejledende. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 155 Hovedkonklusioner Hovedkonklusionen af den efterfølgende evaluering er, at mål 2-interventionerne spillede en væsentlig rolle i den industrielle omstillingsproces i perioden 1989-1993. Selv om de globale makroøkonomiske tendenser var ugunstige i en stor del af perioden, støttede mål 2-programmerae den strukturelle industrier. tilpasning Beskæftigelseseffekten på kort sigt og bidraget til den industrielle omstrukturering på længere sigt var betragtelige. Evalueringen som strukturfondreformen af 1988 har haft. i de regioner, der var ramt af gennemslagskraft, tilbagegangen understreger traditionelle ligeledes for de store den Strategier EFSR- og OP-strategierne har givet regionaludviklingsstrategierne i mange mål 2-regioner en sammenhæng, som de manglede før. Den ramme, som Europa-Kommissionen skitserede i 1989, har i overensstemmelse med strukturfondreformen fremhævet nødvendigheden af at anlægge et mere integreret og mere programorienteret syn på den industrielle omstillingsproces. Af undersøgelser foretaget i visse regioner, f. eks. i Spanien, Italien og Det Forenede Kongerige, fremgår det, at denne ramme giver et mere solidt grundlag for programmeringen af regionaludviklingen end den tidligere ramme, også selv om visse aspekter af strukturfondforordningerne skønnes at være for restriktive. I de regioner, hvor der er tradition for strategisk planlægning af regionaludviklingen (Frankrig og Tyskland), har den ved mål 2 skabte værditilvækst været mindre udtalt. Strukturfondene har givet udviklingen et vældigt løft. For hver million ECU fra Fællesskabet har medlemsstaterne selv brugt yderligere 2 millioner. Fondene har ligeledes påvirket størrelsen af for ca. 20% af bevillingerne programmeringsudgifterne under mål 2. Additionalitetsprincippets økonomiske effekt er vanskelig at vurdere. Men undersøgelserne viser, at strukturfondstøtten har været afgørende for, at mål 2- programmeringen har kunnet fortsætte som før. fra den private sektor, som alt tegnet sig i alt har De prioriterede felter under mål 2 har vist sig at være nogenlunde ens i de forskellige regioner, men der er stor forskel på, hvorledes midlerne fordeles mellem de forskellige foranstaltningstyper. Fordelingen afspejler i princippet prioriteringen i de forskellige regioner. I de franske og spanske regioner blev vægten f. eks. lagt på infrastrukturinvesteringer, mens støtten til udvikling af SMV'er, turisme og menneskelige ressourcer var vigtigere andre steder (f. eks. i Nederlandene, Italien og visse regioner i Det Forenede Kongerige). Ser man på de enkelte projekter, synes der dog ikke altid at være overensstemmelse mellem tildelingen af midlerne og prioriteterne. Der var generelt en god sammenhæng mellem de nationale strategier og EF-strategierne, trods visse vanskeligheder med at få godt indarbejdede regionale strategier tilpasset EFSR'erne. Til gengæld manglede strategierne ofte - med enkelte undtagelser (f. eks. Nederlandene) - sammenhæng på nationalt plan. Dette gælder navnlig EFRU- og ESF-foranstaltningerne. Forskellene i administrative procedurer, institutionelle strukturer og ansvarsfordelingen på nationalt plan vanskeliggjorde denne integrering. På projektniveau var det udvidede partnerskab i mål 2-regionerne derimod med til at styrke båndene og synergien mellem foranstaltningerne. Forvaltning af programmerne På grund af nødvendigheden af hurtigt at kunne disponere over ressourcerne allerede fra begyndelsen af programmeringsperioden 1989-1993 indførte de regionale myndigheder i visse tilfælde et formelt system for evaluering og udvælgelse af projekter efter påbegyndelsen af programmerne. Den forsinkede iværksættelse af EFSR'erne og OP'erne betød, at de regionale myndigheder i begyndelsen havde problemer med at udnytte bevillingerne i den forholdsvis korte periode, der var til rådighed. Derfor var der tendens til at iværksætte allerede vedtagne projekter eller vælge dem efter princippet "først ind, først ud". I de fleste af regionerne begyndte man at indføre evalueringskriterier og - procedurer, da konkurrencen om bevillingerne blev skærpet. Ved periodens afslutning havde fleste af regionerne indført en meget strengere evalueringsprocedure. Det er uden tvivl Nederlandene og Det 156 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Forenede Kongerige klassificeringsmetoder), der har udviklet de nøjagtigste evalueringsmetoder. (hvor der er gjort forsøg med karaktergivnings-, vægtnings- og I almindelighed viste metoderne til overvågning og evaluering af programmerne sig at være utilstrækkelige, selv om der ved periodens afslutning blev vedtaget foranstaltninger, der skulle forbedre metoderne. I de fleste af regionerne indskrænkede overvågningsprocedurerne sig til en kontrol af de økonomiske indikatorer, idet der ikke blev lagt så megen vægt på undersøgelsen af de konkrete resultater. Undersøgelserne viser, at de regionale myndigheder i de fleste af regionerne ikke havde hverken den tekniske viden eller de ressourcer, der var nødvendige for at overvåge projekterne effektivt. F. eks. synes kontrolbesøg på stedet ikke at have været anvendt i større omfang. De fleste af regionerne havde også tekniske vanskeligheder med at analysere og anvende de indhentede oplysninger. Der blev kun gennemført få globale midtvejsevalueringer, selv om der blev gennemført en lang række undersøgelser om projekterne og særlig aspekter ved programmerne. I flere regioner er den manglende tradition for overvågning og evaluering en af forklaringerne på den generelle mangel på strategisk tænkning i forbindelse med omprogrammeringen. Det er dog tydeligt, at der ved periodens udgang blev truffet foranstaltninger til forbedring af procedurerne. Måden at forvalte programmerne på varierede og var kraftigt påvirkede af de institutionelle strukturer og nationale traditioner i mål 2-regionerne. I nogle lande var forvaltningen meget centralistisk (f. eks. i Spanien), mens den var mere decentraliseret i andre lande (f. eks. Nederlandene, Italien og Det Forenede Kongerige). Overvågningsudvalgene spillede en væsentlig rolle i de fleste af regionerne og fungerede som forbindelsesled mellem de nationale, regionale og lokale myndigheder og mellem de forskellige økonomiske interesseorganisationer. Men ikke alle overvågningsudvalg var i stand til at træffe reelle afgørelser. Denne beføjelse havde de i visse regioner, mens de i andre regioner (f. eks. i Tyskland) spillede en mere begrænset rolle. arbejdstagerorganisationer arbejdsgiver- regionale og og Strukturfondreformen af 1988 fremmede partnerskabsprocessen. I undersøgelserne fremhæves dette punkt som en af de største og mest varige fordele, der blev opnået ved mål 2-interventionerne i perioden 1989-1993. Men det står ligeledes klart, at partnerskabsprocessen stødte på store vanskeligheder i begyndelsen. I visse regioner - navnlig dem, der har en forholdsvis centralistisk forvaltning - opstod der spændinger mellem nationale og regionale myndigheder, da der skulle prioriteres og træffes beslutninger. I visse medlemsstater var det vanskeligt at få den private sektor med. Men alle steder gjaldt det, at partnerne måtte "oplæres". Ved udgangen af perioden 1989-1993 var det lykkedes at indføre et nogenlunde effektivt partnerskab i alle mål 2-regioner. Der opstod flere partnerskabsmodeller. Partnerskaber med forholdsvis få deltagere havde den fordel, at de var mere sammenhængende og nemmere at styre, mens partnerskaber med flere deltagere ofte gav anledning til flere koordineringsvanskeligheder. Også på dette punkt afspejlede den valgte model til en vis grad de regionale forhold, navnlig størrelsen afmål 2-regionerne. Mål 2-strategierne blev genstand for en større tilpasning i løbet af programmeringsperioden. Denne foranstaltning skyldtes dog snarere et ønske om at udnytte de disponible bevillinger bedst muligt end et ønske om at ændre de prioriterede felter. Programmeringen blev tilpasset i visse regioner for at tage hensyn til erfaringerne fra perioden 1989-1991. De tilpasninger, der var til fordel for jobskabende investeringer på bekostning af infrastrukturinvesteringer, viste sig at være hensigtsmæssige. Det var nemlig netop på det tidspunkt, at recessionen og væksten i arbejdsløsheden begyndte. Brutto- og nettoresultater Det skønnes, at der - brutto - er skabt, bevaret eller omfordelt 850. 000 arbejdspladser som følge afmål 2-interventionerne i perioden 1989-1993. Tages der hensyn til de tilpasninger, der blev foretaget for at tage højde for additionaliteten, fortrængningseffekten og de indirekte virkninger, skønnes det, at i alt 450. 000-500. 000 stillinger - netto - kan tilskrives programmeringen for mål 2. Af de 850. 000 bruttostillinger kunne ca. 570. 000 (dvs. 67%) tilskrives EFRU-programmerne, mens resten var en følge af ESF-interventionerne. Tre medlemsstater, nemlig Frankrig, Spanien og Det Forenede 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 157 Kongerige, tegnede sig for ca. tre fjerdedele af de bruttoarbejdspladser, der blev oprettet eller bevaret, hvilket nogenlunde svarer til fordelingen af bevillingerne mellem medlemsstaterne. Gennemsnitsomkostningerne pr. arbejdsplads - baseret på EFRU's og ESF's udgifter - skønnes at ligge på 7. 000 ECU (brutto) og 14. 000 ECU (netto). Med hensyn til den estimerede nettotilvækst af arbejdspladser (450. 000) varierede prisen pr. arbejdsplads betydeligt, idet den gik fra et gennemsnit på ca. 5. 000 ECU i Belgien til et gennemsnit på 20. 000 ECU i de spanske mål 2-regioner. Dette kan forklares ved prioriteringen i de forskellige mål 2-regioner. Når infrastnikturinvesteringerne prioriteres højt, er den afledte jobskabelseseffekt langsommere om at manifestere sig end i regioner, hvor vægten lægges på aktioner som f. eks. støtte til SMV'er, og dette medfører større omkostninger pr. arbejdsplads i programmeringsperioden. Lægges Fællesskabets og medlemsstaternes udgifter til mål 2- programmer sammen, giver det en gennemsnitspris eller en samlet/reel pris pr. nettoarbejdsplads på 40. 000 ECU. Dette beløb ligger inden for det interval, man regner med i forbindelse med regionaludviklingsforanstaltninger. Af andre resultater af programmeringen vedrørende mål 2 for 1989-1993 kan nævnes, at skønsmæssigt 917. 000 personer har deltaget i uddannelsesprogrammer støttet af ESF, og at ca. 470. 000 SMV'er har haft fordel af programmerne. Da ikke mange af de regionale myndigheder ved programmeringsperiodens begyndelse havde fastsat de mål, der skulle nås, er det ikke let at vurdere resultaterne af programmeringen. De oplysninger, der er indhentet i forbindelse med undersøgelserne, viser, at kun i 12 af de 60 mål 2-regioner havde de regionale myndigheder fastsat beskæftigelsesmål for EFRU-foranstaltningerne. I 20 af regionerne havde myndighederne fastsat kvantitative mål for ESF-foranstaltningerae. I de tilfælde, hvor der var fastsat mål, var disse som oftest overskredet. Dette kan skyldes, at resultatet blev bedre end forventet. Men det kan også skyldes, at målene ikke var realistiske, eller at de anvendte overvågningssystemer ikke egnede sig til nøjagtigt at vurdere programmets resultater. Evaluering af effekten Strukturfondinterventionen har bidraget til diversificeringen af regionernes erhvervsliv, idet antallet af nye eller bevarede arbejdspladser mellem 1989 og 1993 skønsmæssigt svarede til 0,7%-l,3% af arbejdspladserne i de ikke-industrielle sektorer. Mål 2-interventionernes indvirkning på beskæftigelsen giver ganske vist et godt fingerpeg om de opnåede resultater, men de strategier, der var fastlagt, skulle navnlig sigt. Her har strukturfondinterventionernes bidrag til diversificeringen af erhvervslivet i mål 2-regionerne og til formindskelsen af disse regioners afhængighed af de traditionelle industrier som kilde til beskæftigelse og indkomst været helt afgørende for succesen. I de fleste mål 2-regioner var omstillingen allerede godt i gang ved udgangen af 80'erne, men der er ingen tvivl om, at strukturfondinterventionen har fremmet denne proces betydeligt. rette op på de alvorlige svagheder på strukturelle længere Endvidere har mål 2-programmeringen bremset nedgangen i industribeskæftigelsen. Der blev således bevaret 0,9%-l,8% flere arbejdspladser, end hvis der ikke havde fundet nogen intervention sted. Programmeringsperioden 1989-1993 faldt stort set sammen med en alvorlig recession, og derfor har strukturfondenes bidrag til bevarelsen af arbejdspladser i industrier præget af nedgang bidraget væsentligt til opnåelsen af vigtige socioøkonomiske mål. Effekten illustreres af, at der takket være mål 2-programmerne blev oprettet eller bevaret mellem 0,9% og 1,8% af arbejdspladserne i industrien (afhængig om man går ud fra brutto- eller nettoeffekten). Ud over ovennævnte virkninger viser evalueringen ligeledes, at mål 2-interventionerne har haft en betydelig ikke-målelig effekt. Den væsentligste effekt er utvivlsomt stimuleringen af de regionale partnerskaber og af disses evne til at fastlægge og følge regionaludviklingsstrategier. Her har strukturfondreformen unægtelig haft stor betydning. Følgerne af nogle af de andre ændringer, der blev indført i 1988, navnlig den større vægt på koncentration, additionalitet og programmering, er vanskeligere at vurdere. 16 8. årsberetning om strukturfondene (1996) periode i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten om den økonomiske og sociale samhørighed, evaluerede de større projekter og gennemførte tematiske evalueringer om FTU, miljø, SMV'er og lige muligheder. Endelig fastlagde Kommissionen de politiske retningslinjer for udarbejdelsen af de nye mål 2-programmer og midtvejsrevisionen af programmerne under de øvrige mål12. Retningslinjerne tilgodeser hovedformålet, jobskabelse, som søges fremmet gennem de lokale og regionale beskæftigelsespagter. Kommissionen opfordrede i forskellige meddelelser til udvikling af kultur- og turistsektoren for at skabe nye økonomiske aktiviteter og derved fremme udviklingen af regionerne. Kommissionen sørgede ligeledes for, at der ved den konkrete gennemførelse af programmerne blev taget hensyn til horisontale prioriteter som f. eks. miljø og lige muligheder. Overholdelsen af principperne i strukturfondreformen af 1998 blev nøje overvåget. For så vidt angår partnerskabet13 har overvågningsudvalgene givet begrebet et mere konkret indhold. Men partnerskabet antager dog forskellige former afhængig af intervention og medlemsstat. Kommissionen søgte at fremme partnerskabet ved at udvikle nye former for partnerskab på grundlag af beskæftigelsespagterne; ved at forbedre partnernes kvalifikationer gennem uddannelse af de lokale og regionale partnere, arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet; og endelig ved at overveje, hvorledes partnerskabei kan styrkes, uden at det går ud over effektiviteten som forberedelse til bredere anlagte drøftelser, af strukturfondenes rolle efter 1999. Additionalitetsprincippet går ud på at sikre, at strukturfondenes bevillinger til de støtteberettigede regioner i en medlemsstat ikke træder i stedet for offentlige eller halvoffentlige tilskud til strukturformål, men får en reel økonomisk virkning. I henhold til artikel 9 i samordningsforordningen skal Kommissionen og den pågældende medlemsstat ved udarbejdelsen af programmerne påse, at de offentlige eller halvoffentlige strukturudgifter fastholdes på mindst samme niveau som i den foregående programmeringsperiode. For at muliggøre en løbende kontrol med princippets overholdelse fastsætter Kommissionen endvidere efter aftale med den pågældende medlemsstat retningslinjer for overvågningen af additionaliteten ved vedtagelsen af programmeringsdokumenterne. Medlemsstaten stiller de relevante økonomiske oplysninger samt oplysninger, der sikrer gennemsigtigheden af de finansielle strømme, til rådighed for Kommissionen. Ved udløbet af programmeringsperioden foretages en efterfølgende vurdering, hvor opfyldelsen af de forpligtelser, som medlemsstaten har indgået med hensyn til opretholdelse af udgiftsniveauet, evalueres. I 1994, 1995 og 1996 lykkedes det at gennemføre den forudgående evaluering af næsten alle programmer under mål 1, 214 og 6. Dog tilbagestod to problemer ved udgangen af 1996, nemlig problemet med mål 1 i Frankrig (manglende ajourføring af oplysningerne i SDP'erne) og problemet med mål 2 i Luxembourg (1994-1996) (bestemmelsen om suspension af betalingerne kunne ikke trækkes tilbage, fordi der ikke forelå nogen finansielle oplysninger med hensyn til additionaliteten). I 1996 indledtes ligeledes arbejdet med den forudgående kontrol med additionalitetsprincippets overholdelse i forbindelse med SPD'erne for mål 2 i perioden 1997-1999. Oplysningerne fra de finske myndigheder gjorde det muligt at kontrollere princippets overholdelse inden årets udløb. Alle de øvrige medlemsstater skulle fremlægge supplerende oplysninger, som forventedes at foreligge i begyndelsen af 1997. for den løbende evaluering af additionalitetsprincippet er nedfældet Retningslinjerne i programmeringsdokumenterne og udgør en forpligtelse i henhold til en partnerskabsaftale med hver indebærer en årlig ajourføring af de oplysninger, der gives i medlemsstat. Retningslinjerne programmeringsdokumenterne. Ved udgangen af 1996 var resultaterne af den løbende evaluering af additionalitetsprincippet noget blandede. Flere medlemsstater (Østrig, Belgien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige for så vidt angår mål 1; Finland og Sverige for så vidt angår mål 6) havde ikke fremsendt ajourførte oplysninger til Kommissionen. For Tysklands, Spaniens, Grækenlands og Italiens vedkommende var der sket et fald i de offentlige støtteberettigede udgifter på 12 Se kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 13 Se kapitel III. B. Regionalt partnerskab, og kapitel III. C. Dialog med arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer. 14 Programmer for 1994-1996. 158 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 2. Andre efterfølgende evalueringer Visse afmål 5b-regionerne blev i 1996 færdige med evalueringerne af resultaterne fra perioden 1989- 1993. Visse medlemsstater har ligeledes sammenfattet oplysningerne fra disse forskellige evalueringer, uden dog at kvantificere de endelige resultater og effekten. DATAR (Frankrig) har undersøgt, hvorledes fællesskabsprogrammerne evalueres, og hvilke vanskeligheder der er opstået, for at måle fremdriften i de forskellige regioner. For så vidt angår LEADER I-initiativet blev der efter udbudsrunden i 1995 valgt en vurderingsmand i 1996. I 1996 blev også den undersøgelse, der skal omfatte de 217 lokale aktionsgrupper i de 12 medlemsstater, påbegyndt. Vurderingsmanden har udarbejdet en rapport om de anvendte metoder. Rapporten, der tjener som grundlag for arbejdet i de forskellige medlemsstater, griber vurderingen af innovationen og "bottom-up"-metoden an på en original måde. D. EVALUERING AF DE STØRRE PROJEKTER 1. Indledning I 1996 blev evalueringen af de vigtigste af de projekter, der modtog støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden, undersøgt. Meningen var at ajourføre den undersøgelse af de større projekter, der var foretaget i den første programmeringsperiode (1989-1993). Sidstnævnte undersøgelse, som blev gennemført i 1994, indeholdt en cost-benefit-analyse af 200 større projekter, som var godkendt til medfinansiering fra EFRU mellem 1989 og 1993. Cost-benefit-analysen var foreskrevet i artikel 5 i EFRU-forordningen vedrørende ansøgninger om medfinansiering af større projekter. Målet var at vurdere den samlede kvalitet af evalueringsgrundlaget, sammenligne de forskellige analysemetoder, der var anvendt, og finde frem til de nøgleelementer, der skal indgå i evalueringsgrundlaget for de større projekter i perioden 1994-1999. Resultaterne af analysen er resumeret i den 5. årsberetning om iværksættelsen af strukturfondene (1993), der blev offentliggjort i 1995. Resultaterne blev også anvendt ved udarbejdelsen af den "Vejledning i udarbejdelse af cost-benefit-analyser af større regionalpolitiske projekter i Fællesskabet", der blev udgivet i 1995. Vejledningen samt resultaterne af analysen af de større projekter i 1989-1993 blev anvendt ved forberedelsen af seminarer for de tjenestemænd i Kommissionen, der havde de større projekter som ansvarsområde. Den nye undersøgelse fra 1996 havde samme mål som den første. 200 ansøgninger om projektfinansiering blev gennemgået, nemlig 107 vedrørende EFRU-projekter og 93 vedrørende projekter finansieret af Samhørighedsfonden. Samhørighedsfondens projekter vedrører perioden 1993- 1996. EFRU-projekterne vedrører perioden 1994-1999. Selv om stikprøven ikke kan betragtes som helt repræsentativ for de medfinansierede større projekter, er den meget oplysende. Ved gennemgangen af resultaterne er der en række faktorer, der ikke må tabes af syne. De disponible oplysninger stammer fra den periode, hvor undersøgelsen fandt sted, nemlig juni 1996. Oplysningerne er for de flestes vedkommende hentet i finansieringsansøgningerne. I nogle tilfælde afviger ansøgningerne fra det færdige projekt. Kvaliteten af cost-benefit-analyserne er vurderet i forhold til, hvad der er god praksis, og eventuel kritik betyder ikke, at ansøgningerne ikke opfylder de krav, der stilles i forordningerne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 159 Tabel IV-2: Større projekter - Fordeling på medlemsstater EFRU 1994-1999 Samhørighedsfond 1993-1996 Antal % Antal % "2. generations" stikprøve i alt % Antal " 1. generations" stikprøve i alt % Antal Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal UK I ALT 2 1 28 2 9 1 10 15 1 25 13 107 2% 1% 26% 2% 8% 1% 9% 14% 1% 23% 12% 100% 2 1 28 14 60 1 18 15 1 47 13 200 1% 1% 14% 7% 30% 1% 9% 8% 1% 24% 7% 100% 12 51 13% 55% 8 9% 22 93 24% 100% 2 54 11 55 52 26 1% 27% 6% 28% 26% 13% 200 100% Ifølge den anden undersøgelse gennemføres over halvdelen af de af Samhørighedsfonden finansierede projekter i Spanien og næsten en fjerdedel i Portugal. Tyskland og Portugal tegner sig hver især for en fjerdedel af de undersøgte EFRU-projekter. Der er væsentlige forskellige mellem de to undersøgelser. Den første vedrørte seks medlemsstater, i den anden er der tilføjet fem. Tyskland, som ikke var med i den første undersøgelse, tegner sig for 28 af de 200 undersøgte projekter. Italiens, Irlands og Portugals andel af de undersøgte projekter var væsentlig mindre i den anden undersøgelse, men havde dog stadig et vist omfang. De af samhørighedsfonden finansierede projekter fordeler sig mellem transport- og miljøsektoren. To femtedel af EFRU-projekterne vedrører ligeledes transportsektoren, mens der kun er forholdsvis få større EFRU-projekter på miljøområdet. Det er også transport, der tegner sig for de fleste af udgifterne, nemlig ca. 60%. Miljøprojekterne er mindre omfattende end gennemsnittet, og udgifterne dertil udgør under 10% af de er noget mere omkostningskrævende, og de tre projekter i stikprøven tegner sig for 12% af udgifterne. samlede udgifter. Energiprojekterne Tabel IV-3: Større projekter - Fordeling på sektor Sektor EFRU Samhørighedsfond "2. generations" stikprøve i alt lait lait lait Oplysn. * 95 Transport 40 Vand og miljø 3 Energi 10 Andre tjenesteydelser 46 Industri 194 I ALT * Antal projekter, for hvilke der foreligger oplysninger om de samlede investeringsomkostninger. Oplysn. * 38 4 3 10 46 101 Oplysn. * 57 36 97 41 3 12 47 200 40 5 3 12 47 107 57 36 93 93 " 1. generations" stikprøve i alt lait Oplysn. * 76 22 9 12 69 188 82 23 9 12 74 200 160 2. Analyse af evalueringerne Tabel IV-4: Større projekter - Samlet evaluering 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Sammenligning med foreg, regnskabsår Økonomisk analyse "Økonomisk" afkast Estimeret prisudvikling Evaluering af indirekte økonomiske virkn. Finansiel analyse Ændringer af relative priser "Finansielt" afkast Finansieringsplan Risikoanalyse Følsomhedsanalyse Risikoanalyse + Forbedring mellem første og anden generation - Forværring mellem første og anden generation | + + + + = - + - En cost-benefit-analyse er et anerkendt middel til bestemmelse af økonomiske fordele ved projekter. Omkostninger og fordele kvantificeres. De samlede omkostninger fratrækkes de samlede fordele. Men i praksis kræver dette et stort arbejde, hvis man ønsker brugbare og sammenlignelige resultater. Indregning af tidsfaktoren: Den skønnede værdi af fremtidige omkostninger og fordele er lavere end værdien af de nuværende omkostninger og fordele. Det er derfor nødvendigt at estimere fremtidige pengestrømme i omkostninger og fordele over projektets løbetid og nedbringe værdien af de først påløber senere. I praksis antages det generelt, at omkostninger og fordele, der værdiforringelsesgraden over tiden (diskonteringssatsen) er konstant (private virksomheder regner ofte med en diskonteringssats på mellem 20% og 30% eller derover). Der er estimeret fremtidige pengestørmme i over 70% af de større andengenerationsprojekter. I transportsektoren strakte fremskrivningerne sig over 20-30 år, i miljø- og vandsektoren var fremskrivningsperioden lidt længere, mens projekterne i industri-, service-, uddannelses- og sundhedssektoren byggede på fremskrivningsperioder på mellem 6 og 13 år. De forskellige tidshorisonter svarer generelt nogenlunde til investeringstypen. Afkast: Efter at de fremtidige pengestrømme i skønnede omkostninger og fordele er fastlagt og multipliceret med en passende diskonteringssats, fremkommer nutidsværdien som summen af fordelene fratrukket summen af omkostningerne. Et andet mål er den interne rente. Ved de fleste af projekterne opstår omkostningerne først, mens fordelene kommer senere. Heraf følger, at jo højere diskonteringssats jo lavere nutidsværdi. Den interne rente afspejler projektets effektive forrentning. Andelen af cost-benefit-analyser, for hvilke der er beregnet den interne rente, er den samme i begge undersøgelser, nemlig ca. en fjerdedel. Men der er sket et fald i andelen af analyser, som indeholder detaljerede oplysninger om den finansieringsplan, der er anvendt til beregning af det interne rente. I nogle tilfælde er der fremlagt mere omtrentlige finansielle indikatorer som f. eks. forholdet mellem overskud og omsætning. I andre tilfælde blev der ikke foretaget nogen beregning, fordi der ikke var budgetteret med nogen omsætning. Ca. 70% af projektforslagene indeholdt et skøn over den "økonomiske" interne rente (dvs. den interne rente efter tilpasning af priserne på varerne og tjenesteydelserne f. eks. en monopolsituation), mod 50% af førstegenerationsprojekterne. Undersøgelsen viser, at størrelsen af den "finansielle" og "økonomiske" interne rente er sammenlignelig for de to generationer af projekter. tage hensyn for at til \ Følsomhed og risiko: Der kan skelnes mellem på den ene side en undersøgelse af prognosernes følsomhed over for ændrede forudsætninger og på den anden side et skøn over resultater på baggrund af projektets i iboende risici. Generelt behandles usikkerhedsfaktorerne mere andengenerationsprojekterne, men der er forskelle mellem sektorerne. Forbedringerne findes i transport- og energisektoren, mens der er sket en forværring i industrisektoren. De 200 projekter, der er gennemgået, indeholder ikke nogen risikovurdering, hvilket er et klart tilbageskridt i forhold til den indgående 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 161 foregående periode. Det bemærkes dog, at der i forordningerne ikke stilles krav om følsomhedsanalyse eller risikoanalyse. Konklusion: Det er vanskeligt at sammenligne de to undersøgelser fra 1994 og 1996, da deres opbygning er forskellig. Dog er der sket en klar forbedring af kvaliteten af de cost-benefit-analyser, der er indeholdt i ansøgningerne om finansiering af større projekter. Det kan dog gøres bedre endnu. Udgivelsen af vejledningen i udarbejdelse af cost-benefit-analyser i forbindelse med større projekter har betydet en forbedring af kvaliteten af cost-benefit-analyserne. Evalueringen tillægges også større vægt i forbindelse med iværksættelsen af strukturfondene. E. TEMATISKE EVALUERINGER OG ANDRE EVALUERINGSAKTIVITETER I 1996 besluttede Kommissionen at iværksætte en række tematiske evalueringer af strukturfondenes indvirkning på flere nøglesektorer, f. eks. forskning/udvikling, SMV'er og miljø. På grundlag af disse evalueringer skulle det blive muligt at kanalisere udgifterne over i de mest effektive sektorer, forbedre overvågningssystemerne for at skaffe nøjagtige og værdifulde oplysninger med henblik på en bedre styring af justere evalueringsinstrumenterne for disse sektorer. De tematiske evalueringer skulle begynde i slutningen af 1997 og vare i 12-18 måneder. strukturfondene og endelig at iværksættelsen og evalueringen af Evaluering af de af ESF finansierede aktioner som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter ESF-forordningen af 1988 markerede for første gang, at Fællesskabet i forbindelse med "den sociale dialog" ønskede at tage hensyn til de mange nye teknologier, der indføres på arbejdsstederne, og som i væsentlig grad påvirker arbejdsmarkedet, både kvantitativt og kvalitativt. ESF har således fået mulighed for at finansiere "foranstaltninger, der som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter henvender sig til virksomhedernes ansatte i to eller flere medlemsstater, og som vedrører overførsel af specialviden af betydning for moderniseringen af produktionsapparatet". Evalueringen af uddannelsesaktionerne inden for rammerne af den sociale dialog har givet visse foreløbige resultater. Aktionerne har en god kvalitet. Temaet "social dialog" figurerer ikke i de aktioner vedørende "industrielle forandringer", der behandles i forbindelse med mål 4 og ADAPT. Kommissionens retningslinjer vedrørende den sociale dialog blev vel modtaget, da de tydeliggjorde begreberne og procedurerne. Men de afslørede også visse huller som f. eks. manglende forbindelse mellem aktionerne og den sociale dialog på europæisk plan, som blot betragtes som en generel ramme; nødvendigheden af at gøre de aktioner, der finansieres i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen (øvrige fællesskabsaktioner, som indebærer deltagelse af arbejdsmarkedets parter), mere specifikke og manglende overensstemmelse mellem ESF's forskellige udvælgelsesprocedurer. En tydeliggørelse af målene for aktionerne synes således at være nødvendig for at gøre aktionerne mere operationelle og supplere dem med andre programmer. "Den sociale dialog" er en dimension, der bør styrkes, hvilket kræver øget samordning mellem Kommissionens tjenestegrene indbyrdes og mellem Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. MEANS-programmet 1996 var det andet gennemførelsesår for det treårige program MEANS (metoder til evaluering af strukturelle aktioner). Dette program, der ledes af Centre européen d'expertise en évaluation (CEEE), skal gøre det lettere for Kommissionen at forvalte strukturfondene og tage ansvaret for de offentlige udgifter. Der er tre hovedprioriteter. For det første opstillingen af referencerammer for de tre vigtigste evalueringstyper (forudgående, midtvejs- og efterfølgende). For det andet udvikling af evalueringsteknikker. I denne forbindelse er der afholdt en række workshops med deltagelse af universitetseksperter, erfarne tjenestemænd, som repræsenterer medlemsstaternes centrale eller regionale myndigheder, og repræsentanter for Kommissionen. Efter disse drøftelser blev der udarbejdet tre vejledninger om forbedring af evalueringskvaliteten, evaluering af strukturfondenes indvirkning på beskæftigelsen og bedømmelse af programmernes synergieffekter. På de forskellige 162 8. årsberetning om strukturfondene (1996) workshops arbejdede man videre med de indikatorer, der skal gøre det muligt at måle aktionernes gennemslagskraft. Endelig blev der i december 1996 afholdt en konference om evalueringsteknikker i Berlin. Her deltog over 300 politikere, ledere af strukturfondprogrammer eller -projekter og evalueringsspecialister. Konferencen var bygget op om seks spørgsmål. Disse blev drøftet, der blev udvekslet erfaringer og evalueringsteknikkerne blev gennemgået. Spørgsmålene vedrørte måling af effekten af en flerårig programmering, der omfatter en lang række strukturforanstaltninger på forskellige planer; måling af strukturfondsinterventionernes makroøkonomiske effekt i tilfælde, hvor strukturfondene bidrager i væsentlig grad til medlemsstaternes BNP; tilpasning af metoderne for at evaluere programmernes indvirkning på mål 2 og 5b-regionerne; måling af stnikturfondenes indvirkning på beskæftigelsen; de tematiske evalueringers rolle i forbindelse med midtvejsevalueringen; og fastsættelsen af kvalitetsindikatorer og -kriterier. ^t>3 DELB DETALJERET GENNEMGANG AF STRUKTURFONDENE A fes KAPITEL V RESUMÉ FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 167 1. BELGIEN 1. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Belgien: Mål 1:1 udviklingsstrategien for Hainaut optræder støtte til den teknologiske udvikling under flere forskellige prioriteter og omfatter en hel vifte af foranstaltninger: • udvikling af forskningspoler (forskningscentre, institutioner og universiteter), teknologisk støtte til virksomheder, internationalt partnerskab og formidling af den videnskabelige og tekniske kultur til telekommunikationspoler i universiteter, skoler, forskere og virksomheder, udvikling af forskningscentre, uddannelsesinstitutioner og virksomheder (felt FTU: 85,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 188,8 mio. ECU); forskning i nye landbrugsprodukter og teknologisk innovation i virksomhederne • • udvikling af det menneskelige FTU-potentiale (13,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 26 mio. af arbejdsløse, ECU) og uddannelse i avanceret telekommunikation (teknologisk uddannelse af virksomhedernes teknikere demonstrations- og telekommunikationsproblemer, Telekommunikation: 1 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio. ); / forbindelse med feltet menneskelige ressourcer, åbenhed over for innovation (1 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio. ) informationsaktioner heraf) om (underfelt virksomhedslederes anvendelse og • Mål 2 (1994-1996): De fire SPD'er støtter teknologisk innovation enten som støtte til industri- eller servicesektoren (Aubange, Limbourg og Turnhout) eller som en prioritet i sig selv (Meuse-Vesdre) : • Aubange: uddannelsesforanstaltninger i virksomhederne med hovedvægten lagt på nye teknologier og vækstsektorer, uddannelse af unge og indførelse af uddannelsessystemer mellem virksomheder (0,2 mio. ECU, samlede omkostninger: 0,6 mio. ); • Limburg og Turnhout: temaworkshops og fremme af samarbejde og teknologioverførsler i industri- og servicesektoren (0,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio. ); stimulering af F&U på miljøområdet (for begge regioner 0,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio. ); • Meuse-Vesdre (16,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 40,5 mio. ): udvikling af superforskningscentre på FTU-området for at gøre virksomhederne bedre kvalificeret til at deltage i fællesskabsprogrammer og internationale forskningsprojekter; samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre og udvikling af nye produkter og produktionsprocesser; uddannelse i innovation og udvikling af menneskelige ressourcer på universiteter og i forskningscentre. Hvad særlig angår de telematiske applikationer i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet er der kun i Limburg og Turnhout truffet foranstaltninger som led i udviklingen af modtagelsesinfrastrukturer for virksomhederne. Limburg er ene om at fastsætte foranstaltninger til udvikling af telekommunikation for at maksimere væksten i regionens servicesektor. Mål 5b: SPD'erne for Westhoek og Meetjesland vedrører teknologioverførsel som led i udviklingen af virksomheder, forskningsprojekter, telematiske tjenester og nye landbrugsvarer og udnyttelse af naturlige ressourcer. I alt udgør strukturfondsfinansieringerne til fordel for den teknologiske udvikling 13,6% af fondenes bevillinger i Belgien (mål 1 og 2). Tabel V-l: Belgien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) IALT S. F. 100,9 Måll 18,1 Mål 2 119,0 I ALT NB: Programmcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 224,1 51,5 275,6 % 45% 35% 43% Oflcntl. 100,5 20,7 121,2 % 81% 19% 100% Medlemsstat lait Privat 123,2 22,7 33,3 12,7 156,6 35,4 Strukturfondenes finansieringer 11% 0,12% % 55% 65% 57% en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgillcr, som olie forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. JJQï4_ IIKT DFTU • Telekom. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) ] 7 nationalt plan i forhold til de skøn, der blev foretaget under den forudgående kontrol med mål 1, og Kommissionen afventer i overensstemmelse med retningslinjerne for overvågningen medlemsstaternes forklaringer. Portugal har flere gange fremsendt oplysninger, men ér blevet anmodet om at ændre fremgangsmåden. I 1996 vedrørte den efterfølgende additionalitetskontrol mål 1-programmerne for perioden 1989-1993 samt mål 2-programmerne for perioden 1994-1996. For så vidt angår mål 1 var situationen tilfredsstillende for Spanien og Irland. For Portugals vedkommende skulle de fremlagte oplysninger tilpasses, og i Grækenlands tilfælde skulle et metodemæssigt problem løses for at kunne sammenligne oplysningerne for de to programmeringsperioder. Frankrig og Italien havde derimod ikke forelagt Kommissionen de nødvendige oplysninger. For så vidt angår mål 2 fandt den forudgående vurdering vedrørende perioden 1997-1999 sted sideløbende med den efterfølgende vurdering vedrørende perioden 1994-1996. Man afventede supplerende oplysninger vedrørende perioden 1994-1996 samt oplysninger til brug for den forudgående evaluering af SPD'erne for mål 2. Oplysningerne forventedes at foreligge i begyndelsen af 1997. indberetningsprocedure har ført Det kan konkluderes, at gennemførelsen af additionalitetsprincippet trods en noget langsom og besværlig intensivt samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne. Selv om der mangler meget, før Kommissionen kan regne med en systematisk fremsendelse af ensartede oplysninger, er der allerede gjort store fremskridt, som vil lette arbejdet de kommende år. til et snævert og Stor finansiel aktivitet Den finansielle aktivitet var i 1996 så stor, at en stor del af de opståede forsinkelser blev indhentet. Situationen varierer dog fra mål til mål og fra medlemsstat til medlemsstat15. Efter de tre første år har Kommissionen disponeret over halvdelen af støtten under de forskellige mål og betalt en tredjedel. 1996 tegner sig for 37% af de forpligtelser, der er indgået siden 1994 (mod 28% for 1994 og 35% for 1995), og 44% afbetalingerne i samme periode (mod 21% i 1994 og 35% for 1995). Også for EU- initiativerne har fremgangen været mærkbar, idet der er disponeret over halvdelen af støtten (som følge af regler om, at forpligtelser vedrørende beløb på under 40 mio. ECU indgås på én gang), mens 22% er betalt. 1996 var for de fleste af initiativernes vedkommende det år, hvor de faktisk kom i gang. i 199616. For alle fonde, Næsten hele Fællesskabets strukturfondbudget blev gennemført interventionstyper og bevillingstyper under ét blev der disponeret over 26. 141 mia. ECU af de 26,587 mia. , der var til rådighed, dvs. 98%. Det tilsvarende tal for de to første programmeringsår lå på ca. 90%. For betalingernes vedkommende blev 22,448 mia. ECU af de 23,678 mia. , der var til rådighed, udnyttet, dvs. 95%. Udnyttelsesgraden i 1995 var 81%. Denne meget tilfredsstillende gennemførelse i 1996 kombineret med forøgelsen af de disponible bevillinger som følge af Edinburgh-aftalerne er udtryk for en væsentlig stigning i den finansielle aktivitet i 1996: + 19% i forhold til 1995 for så vidt angår forpligtelser (+ 4,203 mia. ECU) og + 30% for så vidt angår betalinger (+ 5,233 mia. ECU). Forpligtelsesbevillingerne til de forskellige mål beløber sig til 23,117 mia. ECU (89% af samtlige forpligtelser), hvoraf mål 1 tegner sig for 66% (15,369 mia. ECU). Den enkelte fonds andel af de samlede forpligtelser går fra 2% for FIUF (406,6 mio. ECU) til 53% for EFRU (13,802 mia. ECU). Bortset fra FIUF har alle fonde udnyttet samtlige forpligtelsesbevillinger. Betalingerne vedrørende de forskellige mål beløber sig til 20,445 mia. ECU (91% af de samlede betalinger), hvoraf mål 1 tegner sig for 72%. De enkelte fondes andel afbetalingerne går fra 2% for FIUF (448 mio. ECU) til 53% for EFRU (11,901 mia. ECU). 15 Se bl. a. kapitel I. Gennemførelse af interventionerne. 16 Se kapitel II. A. Gennemførelse af budgettet. 168 MÅL l1 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fig. V-l: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter: Stimulering af økonomien (a) Fremme af regionens tiltrækningskraft (b) Transportinfrastrukturer (c) Lige muligheder (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 521,8 170,3 46,9 1,1 740,1 71% 23% 6% 0% 100% (d) 17% (e) 1% (c) 4% (b) 12% (a) 66% 1SPD Vigtigste resultater i 1996 Overvågningsudvalget, som holdt møde i juni og november 1996, så på, hvor langt man var nået med aktionerne, og behandlede udsigterne for anden fase 1997-1999 på baggrund af de første resultater. Resultaterne viser, at aktionerne til støtte for virksomhedernes investeringer har haft et dynamisk forløb, hvilket har bevirket, at EFRU-bevillingerne til AIDE-foranstaltningen vedrørende udvikling af SMV'er, der skaber under 20 arbejdspladser, blev brugt op i årets løb. ACE-foranstaltningen til støtte for oprettelsen af virksomheder, som skaber mindst 20 arbejdspladser, blev en stadig større succes, efterhånden som året skred frem, hvilket bevirkede en pæn udnyttelse af bevillingerne mod slutningen af 1996. Det felt, der vedrører fremme af regionens tiltrækningskraft, skred derimod langsommere frem (4,6% af bevillingerne var anvendt ved udgangen af 1996). De af ESF støttede foranstaltninger omfatter efter- og videreuddannelse af arbejdstagere, erhvervsmæssig genintegrering af arbejdsløse og modernisering af erhvervsuddannelsessystemerne. De aktioner, der medfinansieres af EUFGL, tegner sig for ca. 7% af SPD'ernes bevillinger. Aktionerne består af horisontale foranstaltninger (over halvdelen af bevillingerne) og visse foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter (lokale landbrugsprodukter, agroturisme, rideferier osv. ). Bevillingerne er udnyttet ganske godt. Den lille FIUF-tildeling skal øge produktionen af "escavèches" (en fisketilberedning) og blev forhøjet i 1996 med 0,8 mio. ECU ved en overførsel af bevillinger fra EUGFL. Gennemførelsen af de af FIUF finansierede aktioner forløb forholdsvis langsomt. 1996 i programmeringen for 1994-1999 eller EKSF), og mod Da udnyttelsesgraden for AIDE-bevillingerne var stor, vedtog overvågningsudvalget dels at forhøje budgettet for denne foranstaltning med 33 mio. ECU fra EFRU og til gengæld nedskære bevillingerne til foranstaltninger, som skønnes mindre vigtige, eller som kun skrider langsomt frem, og gøre EFRU's medfinansiering af AIDE-ordningen mindre intensiv, og dels at målrette foranstaltningen mod fremstillingsindustrien, der betragtes som en prioritet (bortset fra de sektorer, der støttes af FIUF, EUGFL (inkl. distributionscentre og transportvirksomheders investeringer vedrørende mobile transportinfrastrukturer og postbesørgelse). For så vidt angår aktionerne vedrørende stimulering af økonomien til fordel for SMV'er blev der endvidere indledt forhandlinger med de wallonske myndigheder for at forbedre retningslinjerne. Ved udgangen af 1996 var forhandlingerne endnu ikke afsluttet. Endelig blev hele finansieringsplanen for SPD'et ændret for at tage hensyn til de forskellige foranstaltningers fremskridt og de finansielle tilpasninger som følge af overførslerne eller de ekstra tildelinger i forbindelse med pristalsreguleringen mellem 1994 og 1995. logistikinvesteringer, men ekskl. forretningsservicesektoren 1 Eneste støtteberettigede region: Hainaut. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 169 MÅL22 Fig. V-2: P. m. , programmeringen 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og-situation) Fordeling på sektorer: Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: 76,0 52,8 18,8 8,1 4,1 EFRU ESF lait 110,6 22,9 133,5 4 SPD Gennemsnit pr. SPD| 83% 17% 100% 33,4 (d) 5% (e) 3% (c) 12% (b) 33% (a) 47% 1996 i programmeringen for 1994-1996 (afløsningsbygninger og aktivitetszoner), "sanering af De fire SPD'er for perioden 1994-1996 blev afsluttet. For tre af dem, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg og Turnhout, var der ved udgangen af 1996 ikke disponeret fuldt ud over de oprindelige bevillinger, og det har derfor været nødvendigt at overføre tildelinger til perioden 1997-1999. De samlede overførsler beløber sig til 28,7 mio. ECU, dvs. 18% af de disponible bevillinger for 1994-1996. For SPD'et vedrørende Meuse-Vesdre beløb overførslen sig til 9,6 mio. ECU (11% af den oprindelige støtte). Denne overførsel skyldes hovedsagelig, at bevillingerne til tre foranstaltninger, nemlig "modtagelsesinfrastrukturer" tidligere industriområder" og "miljøinfrastrukturer", blev underudnyttet. Endvidere blev finansieringsplanen tilpasset ved at overføre bevillinger mellem foranstaltningerne. Det vigtigste element var forhøjelsen med 4 mio. ECU af EFRU's bidrag til foranstaltningen "forskningspoler", som har til formål at gøre forskningscentrene bedre rustet til at hjælpe virksomheder i det støtteberettigede område. Disse bevillinger stammede fra foranstaltninger til fremme af innovationen i virksomhederne, som ikke havde kunnet gennemføres. Det bemærkes ligeledes, at der i juli 1996 blev opnået enighed om retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltningen "risikokapitalfond", således at foranstaltningen kunne iværksættes. For SPD Turnhout blev der overført 5,6 mio. ECU i uudnyttede bevillinger (24% af den oprindelige støtte), mens de årlige trancher for 1994 og 1995 blev lukket, og der blev disponeret over den første tranche for 1996. For så vidt angår SPD Limburg blev 13,5 mio. ECU overført til 1997-1999 (29% af den oprindelige støtte). Som for Turnhout's vedkommende blev de årlige trancher for 1994 og 1995 lukket, mens der blev disponeret over den første tranche for 1996. SPD Aubange blev afsluttet - idet der på nationalt plan var disponeret over samtlige fællesskabsbevillinger inden fristens udløb den 31. december 1996 - efter at overvågningsudvalget i december 1996 havde besluttet at foretage overførsler mellem foranstaltninger og pristalsregulere beløbene under hensyntagen til programmets gennemførelse. Dette førte til en forøgelse af EFRU's bidrag til foranstaltningen "modtagelsesinfrastrukturer" (afløsningsbygninger og aktivitetszoner) og en nedsættelse af ESF-bidraget. Forberedelse af perioden 1997-1999 Forberedelserne til perioden 1997-1999 blev ligeledes påbegyndt i andet halvår 1996 for hvert af de nye SPD'er, idet der ikke mellem de to faser blev ændret på de støtteberettigede områder. Forberedelserne var endnu ikke afsluttet ved udgangen af 1996, idet der endnu forhandledes om væsentlige punkter, f. eks. i SPD Meuse-Vesdre's tilfælde. Generelt er de fremtidige programmer struktureret som i første fase. Dette gælder f. eks. SPD Turnhout og Limburg, bortset fra at der for Turnhout er indført en ny prioritet "lokal økonomi", og at tildelingen til infrastrukturer og lokaler til brug for virksomhederne er skåret ned, mens tildelingen til innovation og teknologisk udvikling er 2 Støtteberettigede regioner: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. 170 8. årsberetning om strukturfondene (1996) forøget. For Limburg er der indført en ny foranstaltning "lokalt beskæftigelsesinitiativ" inden for hver prioritet, men i øvrigt svarer programmets struktur til strukturen i perioden 1994-1996. MAL 3 OG 4 Mål 3 og 4 i Belgien programmeres inden for rammerne af EFSR'er, idet hver EFSR iværksættes i form af fem OP'er. Det store antal programmer hænger sammen med den belgiske stats opbygning, idet Belgien udgøres af en forbundsregering, tre fællesskaber og tre regioner, hvis respektive myndigheder har særlige beføjelser på de områder, der er omfattet af mål 3 og 4 i ESF. Fig. V-3: Mål 3 - P. m. , programmeringen 1994-1999 (mio. ECU -1996-priser): Prioriterede felter Integrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Støtte til uddannelses- og indslusningsstrukturcr (c) 134,2 ESF (c) 33% 86,1 132,9 24,4 24,3 401,9 lait (d)6% (e) 6% (a) 34% 1 EFSR/5 OP'er Gennemsnit pr. OP| 80,4 (b)21% Gennemførelsen af mål 3 forløber stort set tilfredsstillende, og de første evalueringsrapporter giver en første positiv bedømmelse af ESF-aktionerne. Bevillingsanvendelsen er på næsten 100% af de programmerede årlige trancher, hvilket har medført, at der ikke sjældent må afvises projekter, der opfylder udvælgelseskriterierne, på grund af manglende bevillinger. Ca. 70. 000 personer (uden for Hainaut, der er støtteberettiget under mål 1) var i 1996 omfattet af uddannelses-, vejlednings- eller genindslusningsaktioner finansieret af ESF. Dette antal er bemærkelsesværdigt i betragtning af budgetnedskæringeme og i betragtning af, at de af ESF medfinansierede aktioner først og fremmest er forbeholdt de svageste grupper (unge uden uddannelse, ældre arbejdsløse, arbejdsløse, der har været ledige i meget lang tid osv. ). I programmerne lægges der stor vægt på "indslusningsforløb" og partnerskabet mellem de forskellige initiativtagere. For hver arbejdsløs fastlægges der et særligt indslusningsforløb. Gennemførelsen af programmerne kræver således et tæt samarbejde mellem initiativtagerne (offentlige eller private) og de offentlige myndigheder. Eksempel på mål 3-projekt i Belgien: Projektet vedrørende uddannelse i industrielt design "Cad Design". Der er det specielle ved Cad Design, at projektet omfatter flere partnere: Det føderale ministerium for beskæftigelse og arbejde, Cefora (Uddannelsescentret under den paritære nationale kommission for beskæftigede), Beskæftigelses- og uddannelsesfonden for ansatte i metalindustrien i Brabant, IBFFP og en offentlig erhvervsuddannelsesinstitution. Denne kompetencegivende uddannelse løber over 10 måneder (ca. 1600 timer) og udnytter de bedste edb-hjælpemidler. Den giver en reel omskolingschance for jobsøgende uden forudgående kvalifikationer, men med interesse for industriel design eller teknik, interesse for at arbejde med projekter samt kreativitet. Uddannelsen skal sætte deltagerne i stand til at tage initiativer i forbindelse med et foreslået industrielt projekt. ESF medfinaniserer med 120 000 ECU om året ud af samlede omkostninger på 300 000 ECU om året. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fig. V-4: Mål4 - P. m. , programmering 1994-1999 (mb. ECU- 1996-priser): Prioriterede felter Foregribelse af tendenser på arbejdsmarkedet (a) Forbedring af uddannelse og rådgivning (b) Øget uddannelses- og rådgivningsindsats (c) Horisontale aktioner (d) ESF \ 1 ESF/5 OP'er Ialtl 12,7 16,3 35,0 6,2 7Ô\2 (d) 9% (a) 18% 171 (b) 23% Gennemsnit pr. OP| 14,0 (c) 50% Iværksættelsen afmål 4 blev hæmmet af det store antal kompetente myndigheder, der er i Belgien på grund af landets struktur, og 1996 bør betragtes som det første egentlige gennemførelsesår. Alt i alt svarede forbruget af forpligtelsesbevillinger fra ESF til Belgien til ca. en fjerdedel af det oprindelige samlede beløb, der blev programmeret. Det må erkendes, at der har været store forsinkelser i gennemførelsen af planerne vedrørende dette nye mål. Alligevel nåede antallet af ansatte i SMVer (bortset fra Hainaut), der havde deltaget i en uddannelsesaktion under mål 4, op på over 6. 000 i 1996. På grund af de store bestræbelser, de belgiske myndigheder udfolder for at informere befolkningen om dette instrument, og det store antal ansøgninger, der for nylig er indgivet, må det formodes, at fællesskabsprogrammerne vil komme godt i gang. MÅL 5a landbrug Tabel V-2: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) l a it Foranstaltninger 170,4 Produktion Afsætning 140,4 30,0 % 82% 18% I forbindelse med forbedringen af produktionsstrukturernes effektivitet ydes støtten til unge landbrugere og til investeringer i bedrifterne både på føderalt plan og af den flamske og wallonske region, dog kun af sidstnævnte, når der er tale om mekanismen med udligningsgodtgørelser i de ugunstigt stillede områder. I 1996 påbegyndte den wallonske region en reform af lovgivningen vedrørende gennemførelsen af fællesskabsreglerne, som skulle blive afsluttet i 1997. En lignende reform i den flamske region førte til, at Kommissionen i december 1996 godkendte en ordning med investerings- og etableringsstøtte. Gennemførelsen af støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter er godt i gang i de to regioner. De fleste af projekterne er nyskabende og miljøvenlige. MÅL 5a fiskeri Fig. VS: Mål Sa fiskeri - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU) FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. m. fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) 1SPD lait 5,2 0,0 7,9 1,9 0,7 1,5 5,9 1,2 pm 0,2 24,5 (g) 24% (a)21% (d) 8% (c) 32% 1996 var præget af den store forsigtighed, der blev udvist af investorerne over for dette nye SPD, på grund af den vanskelige situation i sektoren. De projekter, der var påbegyndt i de foregående år, blev fortsat og afsluttet, mens investorerne tøvede med at give sig i kast med nye investeringsprojekter. 172 MÅL 5b3 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fig. V-6: Mål 5b - P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (kma) i | Fordeling på fonde: EUGFLl EFRU ESF l a it 23^8] 41,1 13,2 78,11 3 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 448 6. 831 mio. ECU 30% 53% 17% 100% 26,0 • Landbrug, skovbrug og gartneri (a) • Økonomisk udvikling og erhvervsspredning (b) (016% (9) 1% (a) 35% •Stabilisering af havfiskeriet (c) (e) 16% Q Udvikling af turistsektoren (d) • Forbedring af landsbyer (e) (b) 2 6% • Menneskelige ressourcer og uddannelse (0 • T e k n i sk bistand (g) De to programmer for Flandern (Westhoek, Meetjesland) stødte på en række vanskeligheder under gennemførelsen, mens gennemførelsen af SPD Wallonien accelererede i 1996. De flamske SPD'ers vanskeligheder skyldtes bl. a. problemer med den tekniske bistand og den regionale medfinansiering. Denne blev vedtaget i maj 1996 for landbrugsdelen, således at landbrugsprojekterne kunne iværksættes. Men ved udgangen af 1996 var medfinansieringen endnu ikke vedtaget for de øvrige sektorer som f. eks. økonomi, industri, turisme og sociale anliggender. Dette er forklaringen på den forsinkede finansielle gennemførelse for de to flamske områder. I Wallonien blev programmets iværksættelse fremskyndet, både med hensyn til finansiel gennemførelse og med hensyn til faktiske resultater. Overvågningsudvalget undersøgte situationen for hele træindustrien for at forbedre. interventionsvilkårene, og de regionale myndigheder arrangerede et seminar om optagelse af i udviklingsprojekterne. For samtlige programmer gælder det, at uddannelsesaktioner evalueringsprogrammets af af vurderingsmænd, (udvælgelse referencerammer for evalueringerne) optog meget af overvågningsudvalgenes tid. Endvidere blev ESF-støtten reguleret for så vidt angår to SPD'er, Meetjesland og Wallonien (fremførsel af ikke- udnyttet støtte for Meetjesland og tilpasning af de finansielle oversigter for at lette styringen for Wallonien). iværksættelse fastlæggelse Støtteberettigede regioner: Wallonien, Meetsjesland, Westhoek. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 173 Tabel V-3: Belgien - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesir) Samlede omkostn. SF-støtte Forpligtelser 1996 (1) Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) Måll SPD Hainaut (1994) Mål 2* SPD Aubange (1994) SPD Liège (1994) SPD Limbourg (1994) SPD Turnhout (1994) Mål 3 OP det flamske fællesskab (1994) OP det fransksprogede fællesskab (1994) OP det tysksprogede fællesskab (1994) OP Bruxelles-regionen (1994) OP Arbejdsministeriet (1994) Mål 4 OP det flamske fællesskab (1994) OP det fransksprogede fællesskab (1994) OP det tysksprogede fællesskab (1994) OP Bruxelles-regionen (1994) OP Arbejdsministeriet (1994) Mål Sa landbrug SPD Flandern F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bruxelles-regionen F. 866/90 (1995) SPD Wallonien F. 866 og 867/90 (1995) Prognoser Flandern F. 2328/91 (1994) Prognoser Wallonien F. 2328/91 (1994) Prognoser forbundss. F. 2328/91 (1994) Mål Sa fiskeri SPD Belgien (1994) MålSb SPD Meetjesland (1995) SPD Wallonie (1995) SPD Westhoek (1995) lait lait I all I all lait I ALT 1 Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 | 2. 356,4| 740,l| 122,7| 229,7| 31%| 91,8| 171. 5| 23% 3,2 290,8 89. 2 44,7 428,0 632,0 361,7 12,4 32,7 94,3 1. 133,0 107,9 54,8 1,2 7,0 15,7 186,7 227,5 11,1 45,9 130,5 96,1 186,4 697,5 1,3 80,2 33,9 18,1 133,5 188,3 159,6 5,5 12,5 36,0 401,9 43,7 17,8 0,5 2,2 6. 1 70,3 23,5 1,1 5,3 48,1 29,3 62,9 170,4 0,0 58,5 23,9 -4,0 78,4 59,2 26,3 1,5 2,0 5,9 94,8 5,4 1,0 0,0 0,0 5,3 11. 7 4,1 0,0 0,9 7,7 3,5 10,6 26,8 1,3 81,0 38,8 19,4 140,6 89,6 78,1 2,4 5,7 16,8 192,6 8,8 1,2 0,1 0,3 6,0 16,4 9,9 0,3 2,4 17,9 11,7 37,6 79,8 101% 101% 114% 107% 105% 48% 49% 43% 46% 47% 48% 20% 7% 15% 13% 98% 23% 42% 24% 45% 37% 40% 60% 47% 0,1 15,9 3,1 1,6 20,7 45,3 26,3 1,4 1,5 7,5 81,9 2,7 0,5 0,0 0,0 2,7 5. 9 4,9 0,0 1,2 6,9 3,5 26,1 42,6 0,6 27,1 10,6 11,7 50,0 69,9 65,2 1,9 3,9 15,6 156,4 4,4 0,6 0,1 0,1 3,0 8,2 7,8 0,1 1,5 14,1 9,4 26,1 59,1 46% 34% 3 1% 65% 37% 37% 4 1% 34% 3 1% 4 3% 39% 10% 3% 15% 7% 49% 12% 33% 12% 29% 29% 32% 42% 35% | 91,9| 24,5| 20,4| 24,5| 100%| 16,3| 19,6| 80% 34,2 135,4 96,6 266,2 5. 159,7 10,3 41,4 26,4 78,1 1. 618,8 0,0 6,4 0,4 6,9 361,8 1. 2 11,3 3,5 16,0 699,6 12% 27% 13% 21% 4 3% 0,0 3,2 0,3 3,5 262,7 0,6 5,6 1. 8 8,1 473,0 6% 14% 7% 10% 2 9% 1. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Belgien deltager i samtlige EU-initiativer bortset fra REGIS. Det giver 26 programmer, herunder syv LNTERREG-programmer. Ved udgangen af 1996 manglede LEADER-programmerne at blive godkendt. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Belgien: De belgiske EU-initiativprogrammer, som gør mest for den teknologiske udvikling, er SMV- og INTERREG- programmerne. De to SMV-programmer støtter den teknologiske innovation som en forudsætning for en forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og jobskabelsen. Walloniens program indebærer investering af 1,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,8 mio. ECU) i oprettelse af et center for teknologikoordinering, der skal fremme virksomhedernes anvendelse af forskningscentre, ydelser leveret af universiteterne og regional støtte til fremme af innovation, samt adgangen til oplysninger og kontakter med aktørerne på forsknings- og innovationsområdet. I dette program støttes ligeledes adgangen til informationsteknologier og udnyttelse af disses potentiale gennem brug af databaser og fælles telekommunikationstjenester. Det flamske SMV-program lægger vægt på støtte til og gennemførelse af innovationsprojekter og koordinering og udvikling afFTU-net. Under INTERREG li-initiativet er 2,5 mio. ECU i alt (samlede omkostninger: 5,2 mio. ) afsat til FTU, og 0,8 mio. til telekommunikation og telematiske applikationer (samlede omkostninger: 1,7 mio. ). Mellem Hainaut, Nord-Pas de Caiais og Picardie støtter EU-initiativprogrammet erhvervsvirksomhed gennem udvikling af FTU og kommunikationsprojekter samt udvekslinger mellem videnskabscentre og superforskningscentre. Mellem Ardennes, Vestflandern og Nord-Pas de Caiais giver EU-initiativprogrammet høj prioritet til styrkelse og diversificering af uddannelse og forskningspotentiale i målsektorer (f. eks. teknologioverførsler). Programmet for Belgien, Frankrig og Luxembourg støtter individuelle og kollektive uddannelsesprojekter og projekter vedrørende teknologisk innovation (f. eks. infrastrukturer). I EU- informationsnet- og I?4 8. årsberetning om strukturfondene (1996) fastsat initiativprogrammet mellem Belgien og Nederlandene samt programmet mellem Belgien, Nederlandene og Tyskland er der samarbejde mellem virksomhederne og med forskningscentrene og teknologioverførsler for at stimulere innovation og modernisering af produktionsprocesser og produkter i virksomhederne. På telekommunikations- og telematikområdet er der i programmet for Hainaut-Nord-Pas de Calais-Picardie fastsat udvikling af grænseoverskridende avancerede telekommunikationspoler og etablering af et kommunikationsnet (stemmetelefoni og data- og billedtransmission). Programmet for Belgien-Frankrig- Luxembourg har tilformål at udvikle teleaktiviteter og anvendelse af telematik med henblik på undervisning og teknologisk udvikling (f. eks. databaser, multimedier, fjernundervisning osv. ). En af de vigtigste foranstaltninger i RESIDER li-initiativet (industriel omstilling) er en indsats til fremme af den teknologiske udvikling i Liège med en bevilling på 2,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 5,4 mio. ECU) samt i Charleroi-regionen og Centre-regionen meden bevilling på 1,9 mio. ECU (samlede omkostninger: 3,7 mio. ECU). Denne foranstaltning indebærer støtte til udstyr til forskningscentre og universiteter, analyser af virksomhedernes stærke og svage sider på FTU-området, virksomhedernes erhvervelse af avanceret teknologi for at modernisere deres produktionssystemer og teknologiformidling. RETEX-initiativet i Flandern fremmer ligeledes teknologisk udvikling og uddannelse for at bevare tekstilindustrien. Et af afsnittene i EMPLOI-initiativet, Horizon, støtter anvendelsen af distancearbejde, fjernundervisning og handicappedes og andre svage gruppers interaktive edb-baserede indlæring (1,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 4 mio. ). Endelig er der i LEADER-programmet afsat 0,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 0,4 mio. ECU) til opførelse af et kommunikationscenter i Wallonien samt til udvikling af edb-systemer, distancearbejde og telekommunikation, som skal benyttes som støtteinfrastrukturer for de lokale produktionscentre. Der blev vedtaget tre nye EU-initiativprogrammer i 1996, nemlig SMV-programmet for Flandern, RETEX-programmet for Flandern og URBAN-programmet for Bruxelles. Endvidere vil fordelingen af EU-initiativreserven, dvs. et ekstra beløb på 55,2 mio. ECU, gøre det muligt at styrke alle de initiativer - bortset fra SMV - som Belgien deltager i. Den største portion vil gå til det nye INTERREG II C- afsnit og til EMPLOI. Hvad angår EMPLOI-initiativet har de kompetente belgiske myndigheder fremlagt et udkast til program, som går ud på at optage det nye INTEGRA-afsnit allerede i 1997. Det samme gælder det nye afsnit ADAPT BIS og styrkelsen af PESCA4. For så vidt angår de eksisterende programmer, navnlig URBAN i forbindelse med Antwerpen programmet, bemærkes det, at de allerede godkendte projekter repræsenterer 1,6 mio. ECU af de 2,6 mio. der er fastsat. Programmet vil fra reserven få tildelt 1,4 mio. ECU ekstra, som vil blive anvendt til en ny foranstaltning ("Handelspandenbeleid"). EU-initiativprogrammet for Bruxelles har fået tilpasset sin finansielle struktur for at ændre de private partneres deltagelse og rækkevidden af foranstaltningerne vedrørende to virksomhedscentre i Bruxelles. Beslutningen vil blive vedtaget endeligt i 1997. De to EMPLOI-programmer er kommet godt i gang. I Flandern blev 42 projekter valgt og påbegyndt i 1996 (19 Horizon-projekter, 15 NOW-projekter, 8 Youthstart-projekter), hvilket svarer til i alt 1. 227 deltagere (NOW 264, Youthstart 87 og Horizon 876). Initiativtagerne er meget forskellige. Uddannelse er det fremherskende tema. I det fransktalende og det tysktalende fællesskab blev 89 projekter godkendt og sat i gang i 1996 (26 NOW-projekter, 15 Youthstart-projekter, 48 Horizon- projekter). De dækker forskellige temaer: 35 uddannelsesprojekter, 30 projekter vedrørende uddannelsessystemer, 16 jobskabelsesprojekter og 8 projekter vedrørende formidling/information. For så vidt angår ADAPT kunne der i Flandern udvælges 23 projekter i 1995, hvoraf størstedelen kunne gå i gang i 1996. De vedrører bl. a. tekstilindustri, elektroindustri, miljø, byggeri, transport og turisme. Der til personaleuddannelse, og mindre på de tekniske aspekter ved tilpasningen til forandringerne. Initiativtagerne er ret forskelligartede (Det Regionale Kontor for Erhvervsuddannelse og Beskæftigelse, Sammenslutningen af Selvstændige Erhvervsdrivende, andre uddannelsesinstitutioner, handelskammeret og provinsforvaltningen). Der er iværksat 35 projekter i de fransktalende og tysktalende fællesskaber. De blev godkendt i 1996. De regionale prioriteter er forbedring af kvalifikationer, virksomhedernes konkurrenceevne, miljø og jobskabelse. De fleste foranstaltninger vedrører uddannelse (22 projekter). innovation, SMV'ernes deltagelse og en skærpelse af kravene lægges vægt på Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 175 For så vidt angår RESIDER er Liège-programmet nået ret langt, idet der på nationalt plan er disponeret over samtlige bevillinger til tre af foranstaltningerne inden for feltet "fremme af den teknologiske innovation". Ifølge Hainaut-programmet skal der oprettes en startkapitalfond til fordel for SMV'er. Retningslinjerne for denne fond manglede at blive bragt i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af juli 1995 om finansielle teknikker. Disse retningslinjer blev finpudset af de wallonske myndigheder og godkendt af Kommissionen i september 1996. Heller ikke i 1996 lykkedes det at godkende LEADER-programmerne. De to programmer for Flandern (Meetjesland og Westhoek) blev fremlagt i oktober 1994, og der er siden fremkommet ændrede udgaver, men det er nødvendigt med yderligere tilpasninger, før de kan godkendes af Kommissionen, navnlig for at undgå enhver overlapning med SPD'erne for mål 5b og for at reducere den tekniske bistands andel. For så vidt angår Wallonien fortsatte de regionale myndigheder i 1996 arbejdet med deres programforslag på grundlag af Kommissionens bemærkninger. Kommissionen ventedes at godkende forslaget i begyndelsen af 1997. Kommissionen vedtog sin beslutning om de fleste af EU-initiativerne i andet halvår 1995 og første halvår 1996. Derfor kunne de sættes i gang i løbet af 1996. Der blev således disponeret over næsten alle tilfælde på én gang. Betalingerne til de endelige fællesskabsbevillingerne støttemodtagere begyndte at blive bogført i 1996, men ligger endnu på et forholdsvis lavt niveau. i Tabel V-4: Belgien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. SF-stotte* Forpligtelsers 1996 ADAPT (2) EMPLOI (2) PESCA (1) SMV (2) RECHAR(2) K0NVER(3) RESIDER (2) RETEX (2) URBAN (3) I alt (19) INTERREG/REGEN (7) * * heraf programmer godkendt i 1996: SMV Flandern RETEX Westhoek-Middcnkust (Vlaandcren) URBAN Bruxelles I alt (3) INTERREG (4)*** * Ekskl. reserven •• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. ••* Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 91,9 70,7 4,3 22,9 58,1 30,4 52,9 9,0 37,6 377,7 8,6 3,0 11,1 22,7 (1) 31,2 32,1 2,0 12,1 15,7 11,5 24,4 4,4 10,4 143,8 2,7 1,4 2,2 6,3 Forpligtelsers 1994-1996 (2) V. (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(D 25,5 10,4 1,7 4,6 0,0 0,0 0,0 1,4 2,2 45,8 2,7 1,4 2,2 6,3 31,2 32,1 2,0 12,1 15,7 11,5 23,7 4,4 10,4 143,1 2,7 1,4 2,2 6,3 100% 100% 100% 100% 100% 100% 97% 100% 100% 99% 100% 100% 100% 100% 6,5 5,2 0,4 1,8 0,0 0,0 6,3 0,7 1,1 22,0 0,8 0,7 1,1 2,6 9,4 16,1 0,6 4,0 7,8 5,7 11,8 2,2 5,2 62,9 0,8 0,7 1,1 2,6 30% 50% 30% 3 3% 50% 50% 48% 50% 50% 4 4% 30% 50% 50% 4 1% 176 2. D A N M A RK 2. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 8. årsberetning om strukturfondene (1996) forbedre stimulere udvikling, konkurrenceevnen den demokratiske støtte den personlige Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Danmark: Strategien De fleste af de danske programmer er led i en strategi, der skal fremme informationssamfundet. skal gennem et stærkt samarbejde mellem den offentlige og private sektor lette adgangen til og udvekslingen af oplysninger, forbedre proces, gennemsigtigheden og kvaliteten af den offentlige sektor samt integrere de socialt udstødte grupper og styrke virksomhedernes internationale konkurrenceevne for at konsolidere det danske sociale system. Herudover støtter SPD'erne for mål 2 (1994-1996) den teknologiske udvikling som middel til at udvikle virksomhederne, for strukturelle problemer. Et eksempel er strategien for Nordjylland, hvorfor der er afsat 38,7 mio. ECU til FTU (21% af strukturfondbevillingerne) og industrisektoren (produktudvikling og teknologioverførsler) men også i til arbejdskraftintensive produktionsprocessen. Et andet mål er at forbedre den teknologiske forvaltning i virksomhederne. Endvidere skal 60% af de finansierede aktioner fremme indførelsen af nye teknologier eller produktioner, og 5-10 nye til iværksætterkredse. SPD 'et for Lolland støtter FTU og net skal gøre det muligt at formidle knowhow aktiviteter og udvikling af F&U-infrastrukturer virksomhedernes behov. Støtten til teknologisk udvikling er ligeledes integreret i de aktioner, hvorved de øvrige prioriteter i SPD'et (efter- og videreuddannelse osv. ) iværksættes. I alt støttes FTU-aktionerne samlede i mål 2-regionerne med næsten 13 mio. ECU fra strukturfondene og mindske den regionale økonomis sårbarhed over for at styrke forbindelsen mellem forskningscentrenes serviceydelser og serviceydelser, der fællesskabsfinansieringer). serviceerhverv, teknologitunge (23,3% af de indgår Tabel V-5: Danmark programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i I ALT S. F. % 100% Medlemsstat lait % 28% Oflcntl. 13,7 Private 18,8 12,6 Mål 2 NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 45,1 32,5 Strukturfondenes finansieringer % 72% 100% en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. DFTU M Å L 25 Fig. V-7: P. m. , programmeringen 1994-1996 (mio. ECU- 1996-prlser og -situation), Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Teknisk bistand (c) Fordeling på fonde : 43,2 10,1 0,8 EFRU ESF lait 43,7 10,4 54,1 2 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 81% 19% 100% 27,1 1996 i programmeringen for 1994-1996 (b) 19% (c) 1% (•) 80% SPD'erne for Lolland og Nordjylland blev afsluttet ved udgangen af 1996. For Lollands vedkommende manglede der at blive disponeret over 2,7 mio. ECU (28% af den oprindelige støtte), som blev overført til rammebeløbet for 1997-1999. I Nordjylland blev der inden udgangen af 1996 disponeret over samtlige bevillinger. Støtteberettigede områder: Lolland, Nordjylland. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 177 Begge programmer blev evalueret i 1996. Evalueringen var fælles for de to SPD'er, idet der var en generel evaluering for begge områder og en specifik evaluering for hver af regionerne. I den generelle evaluering gennemgik vurderingsmændene nøje overensstemmelsen mellem målene, programmerne og forudsætningerne for disse for at finde relevante indikatorer til måling af virkningerne. I den del, der vedrørte Lolland, gik evalueringen ud på at bedømme støtten til eksisterende SMV'er som led i en langsigtet udviklingsstrategi og behovet for at øge støtten til forbedring af forholdene generelt i regionen. Af evalueringsrapporten fremgår det, at selv om det er hensigtsmæssigt at yde støtte til eksisterende virksomheder, kan disse ikke skabe tilstrækkelig mange nye stillinger til at opveje de arbejdspladser, der går tabt som følge af produktionsnedskæringer eller virksomhedslukninger. Derfor må der også ydes støtte til oprettelse og etablering af nye virksomheder. Rapporten konkluderer ligeledes, at virksomhederne på Lolland har et større behov for at få forbedret deres generelle vilkår, end man skulle tro ud fra virksomhedernes interesse for de nuværende støtteordninger. Der er særlige behov for personaleuddannelse, navnlig i de nye teknologier. Virksomhederne har vanskeligheder med at rekruttere universitetsuddannede og mellemledere, hvilket bør føre til overvejelser om et særligt uddannelsesprojekt og til nytænkning. Endelig fremgår det, at virksomhedskonsulenterne bør spille en mere aktiv rolle for at øge virksomhedernes kendskab til støttemulighederne. Den specifikke evaluering af SPD'et for Nordjylland har fokuseret på en vurdering dels af de virksomheder, der udgør målgruppen, dels af støtten til store og små virksomheder. I evalueringsrapporten konkluderes det, at der er grundlag for en internationaliseringsstrategi, da kun 2. 000 af 2. 500 potentielle eksportvirksomheder faktisk har en eksport. Det foreslås, at der under projektudvælgelsen lægges større vægt på virksomhedens vækstpotentiale, projektets relative omfang og fremtidsudsigterne, og mindre vægt på virksomhedens størrelse. I rapporten foreslås ligeledes et underprogram, der særlig vedrører mindre SMV-projekter. Forberedelse af perioden 1997-1999 to støtteberettigede områder. Programmernes Forberedelsen af programmerne for fasen 1997-1999 fandt sted i andet halvår 1996. Der var tale om de samme er nogenlunde uændret. Lollandsprojektet er bygget op på samme måde som tidligere, bortset fra at en foranstaltning vedrørende støtteinfrastrukturerne er blevet til en foranstaltning vedrørende strategiske infrastrukturer. Det samme gælder for Nordjyllandsprojektet, dog med den forskel, at to af prioriteterne for perioden 1994-1996 er slået sammen for at lette programforvaltningen, idet det er vanskeligt at sondre mellem fremstillingsvirksomheder og servicevirksomheder. indhold M ÅL 3 OG 4 Fig. V-8: Mål 3 - P. m. , programmering 1994-99 (mia ECU - 1996-priser) Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af unge (a) Integrering af arbejdsløse og langtidsledige (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Teknisk bistand (d) ESF 58,4 1SPD lait 142,4 61,9 5,4 268,1 (c) 22% (d) 2% (a)21% (b) 55% Gennemførelsen af SPD'et for mål 3 skred godt frem i 1996, og der blev planmæssigt disponeret over de bevillinger, der var fastsat for de tre år 1994-1996. Foranstaltningerne vedrører almen uddannelse (navnlig af målgrupperne), erhvervsuddannelse, rådgivning og opfølgning. Det tilstræbes især at bringe deltagerne i kontakt med erhvervslivet, og der lægges stor vægt på opfølgning og individuel rådgivning på grundlag af en individuel handlingsplan for den enkelte deltager, udarbejdet i samarbejde med de kompetente instanser. For de mest udsatte grupper er det vigtigt, at projektets indhold svarer til behovene på det lokale arbejdsmarked og til deltagernes personlige kvalifikationer, at projektet er realistisk og opfylder de individuelle behov. I 1996 blev der også vedtaget ny lovgivning, som styrker ESF's administration for så vidt angår forvaltning af midlerne, udvælgelse af projekterne, kontrolregler, regler for overvågning, bogføring samt evaluering og indsamling af 18 • 8. årsberetning om strukturfondene (1996) B. EN BERETNING MED FORSKNING OG TEKNOLOGISK INNOVATION SOM GENNEMGÅENDE TEMA Den nuværende programmeringsperiode for strukturfondene (1994-1999) er bl. a. præget af Kommissionens ønske om at øge sammenhængen mellem strukturpolitikkerne og de øvrige integration i stmkturinterventionerne var det fællesskabspolitikker. Ligesom miljødimensionens gennemgående tema i den syvende årsberetning vedrørende strukturfondene (1995), behandles aktionerne til fremme af den teknologiske udvikling som gennemgående tema i denne beretning. Strukturfondene finansierer foranstaltninger på mange områder, og mange af disse har en teknologisk dimension. I beretningen behandles samtlige de af fondene støttede foranstaltninger og områder, som vedrører den teknologiske udvikling, navnlig forskning og udvikling, informationssamfundet og innovation. 1. Baggrund i traktaten vedtog Kommissionen Kravet om komplementaritet mellem strukturpolitikkerne og de øvrige fællesskabspolitikker er formuleret i traktatens artikel 13OB, hvori det hedder, at udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner skal ske under hensyntagen til det fastsatte mål, nemlig styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, og skal navnlig tage sigte på at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer. I artikel 13OF er det endvidere fastsat som mål, at Fællesskabet skal styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt fremme alle de aktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i traktaten. For at udnytte synergieffekten som krævet til den nye programmeringsperiode for strukturfondene en række retningslinjer i sin meddelelse "Samhørighed og FTU-politik - synergi mellem politikken for forskning og teknologisk udvikling og politikken for økonomisk og social samhørighed"17. I meddelelsen blev der redegjort for de nationale og regionale forskelle med hensyn til levestandard, udgifter og FTU-personale samt for de ugunstigt stillede regioners deltagelse i FTU-politikkens og samhørighedspolitikkens instrumenter. I meddelelsen blev der peget på de store forskelle mellem rige og fattige regioner, som kan udledes af FTU-indikatorerne. Forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til offentlige civile FTU-udgifter (fra 1 til 13 i 1993), var større end forskellene mellem BNP pr. indbygger (fra 1 til 5). I meddelelsen fremhævedes også de ugunstigt stillede regioners vanskeligheder med at deltage rammeprogrammer. i Fællesskabets FTTJ- i 1993 under forberedelserne Kommissionen anbefalede i meddelelsen, at der tilstræbtes en bedre komplementaritet mellem politikkerne - uden dog at miste de primære mål af syne - for at indhente de forsinkelser på FTU- området, der var opstået i de ugunstigt stillede regioner, tage større hensyn til den økonomiske og sociale samhørighed i det fjerde FTU-rammeprogram og forøge FTU's og innovationens andel af den regionaludviklingsstøtte, der ydes af strukturfondene. Og der er faktisk sket en markant forøgelse af strukturfondbevillingerne til FTU og innovation18. I det fjerde FTU-rammeprogram gøres der også forsøg på at integrere samhørighedsdimensionen i de forskellige aktioner, bl. a. aktion 3 (formidling af resultater) og 4 (forskeruddannelse og -mobilitet). I forbindelse med formidling og udnyttelse af resultater er 1% af hvert særprogram i FTU-rammeprogrammet forbeholdt formidling og udnyttelse af resultater. I 1995 blev der iværksat et "innovationsprogram", som skulle afvikles sideløbende med aktionerne i henhold til EFRU-forordningens artikel 10. Formålet var på regionalt plan at få fastlagt innovations- og teknologioverførselsstrategier og -infrastrukturer (RITTS), innovationsstrategier (RIS) og teknologioverførselsprojekter (RTT)19. I forbindelse med forskeruddannelse og -mobilitet tegner mål 1- og 6-regionerne sig for 29% af stipendieansøgningerne og 26% af Euro-konferencernes koordinatorer, mens andelen for de værtsinstitutioner, der er beliggende i mål 1-regionerne, er øget fra 4% i det tredje FTU-rammeprogram til 15% i det fjerde FTU-rammeprogram. Endvidere deltager 17 KOM(93)203 endelig udg. af 12. maj 1993. 18 Se nedenfor. 19 Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 7 75 8. årsberetning om strukturfondene (1996) oplysninger med henblik på evalueringen. Endvidere blev der indført et nyt edb-system, hvoraf en del vil være til brug for de nationale myndigheder, og en del vil blive benyttet i de forskellige regioner. Fig. V-9:Mål4-P. m. ,programmering 1994-99 (mio. ECU- 1996-priser) Prioriterede felter Foregribelse af udv iklingen på arbejdsmarkedet og erhvervsuddannelsesbehov (a) Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivn. (b) Forbedring af erhvervsuddannelse (c) Teknisk bistand (d) ESF 1SPD lait 5,8 19,8 11,7 1,6 38,9 (d) 4% (a) 15% (c) 30% (b)51% Det SPD for mål 4, der blev vedtaget i 1994, omfattede de tre år 1994-1996 og havde fået tildelt 13 mio. ECU, som der fuldt ud var disponeret over ved udgangen af 1996. Da der var tale om et nyt SPD, gjorde de danske myndigheder en stor indsats for at få gennemførelsesmekanismerne på plads, og gennemførelsen skred godt frem i 1996. Målgruppen for programmet er arbejdsløshedstruede arbejdstagere, og hvis mulighed for at tilpasse sig udviklingen skal forbedres gennem erhvervsuddannelse. I programmet tilstræbes det ligeledes at udvikle nye metoder til foregribelse af erhvervsuddannelsesbehov og forbedre erhvervsuddannelsessystemet for at gøre arbejdskraften mere fleksibel og bedre i stand til at opfylde kvalifikationskravene. SPD'et blev forlænget til perioden 1997- 1999 og fik en ekstra bevilling på 25 mio. ECU. Det var vigtigt at sikre kontinuiteten i programmet, fordi man manglede de nødvendige oplysninger for at evaluere det program, der blev vedtaget i slutningen af 1994. De ændringer, der måtte vise sig nødvendige, kan foretages senere på baggrund af rapporten fra midtvejsevalueringen, som skulle foreligge i midten af 1997. MÅL 5a landbrug Tabel V-6: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) l a it Foranstaltn. 127,0 Produktion Afsætning 100,3 26,7 % 79% 2 1% På området "forbedring af produktionsstrukturerne" går størstedelen af Fællesskabets bidrag til investeringsstøtte (57,1 mio. ECU) efterfulgt af støtten til unge landbrugeres etablering (30,8 mio. ECU). På forarbejdnings- og afsætningsområdet har SPD'et været vellykket. Ved udgangen af 1996 var i alt 79 projekter godkendt, navnlig inden for kødsektoren (36) og i sektoren for mælk og mejeriprodukter (35). Ved udgangen af 1996 var der disponeret over 48% af fællesskabsbidraget. MÅL 5a fiskeri Fig. V-TO: Mål Safiskeri-P. m, programmering 1994-1999 (mio. ECU): I FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltn. i forbind, med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) 37,7 0,0 35,0 9,2 3,2 9,8 30,1 7,2 pin 7,6 139^9 Ialtl (I) o% (h)5%\ tl>5% (a) 27% (9)22 ( e , 2% (d)7% ( C , 2 5% Man nåede tilstrækkeligt langt med programmet i 1996 til at kunne disponere over tranenen for 1996 og udbetale det andet forskud for 1994. Udnyttelsesgraden for bevillingerne var høj for foranstaltningerne vedrørende forarbejdning af produkter, tilpasning af fiskerflåden og de øvrige 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 179 foranstaltninger. De danske myndigheder anmeldte en foranstaltning vedrørende førtidspensionering i 1997. Endvidere godkendte af Kommissionen syv af de ni nationale gennemførelsesbestemmelser, mens tre skal godkendes i 1997. fiskere. Foranstaltningen vif blive optaget i programmet MÅL 5b6 Fig. V-ll: Mål 5b • P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) I Fordeling på fonde: I 36Ï 8 374 mio. ECU (c) 37% (d)2% (a) 25% EUGFL) EFRU ESF l a i t] 2Û6J 10,8 21,6 54,01 40% 20% 40% 100% 1SPD D Diversificering, miljøbeskyttelse (a) • Udvikling af virksomheder (b) E3 Turisme (c) (fa) 36% •Teknisk bistand (d) i december 1994, blev SPD'et, som blev vedtaget i november 1996 for at ændre finansieringsplanen som følge af den sene godkendelse af programmet og de senere ændringer af de socioøkonomiske betingelser. Overvågningsudvalget gennemgik ligeledes årsberetningen for 1995 samt et nyt analyseskema for de godkendte projekter. Endelig godkendte udvalget en planlagt oplysningskampagne og forberedelsen af midtvejsevalueringen (evalueringsplan, referencerammer). tilpasset Xabel V-7: Danmark - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkcndclscsår) Samlede omkostning. S. F. - støtte (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) Mål 2* SPD Lolland (1994) SPD Nordjylland (1994) Mål 3 SPD Danmark (1994) Mål 4 SPD Danmark (1994) Mål 5a landbrug Prognoser Danmark F. 2328/91 (1994) SPD Danmark F. 866 et 867/90 ( 1994) talt | | I all Mål 5n fiskeri SPD Danmark (1994) Mål 5h SPD Danmark (1994) 1 ALT ' Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999. | 30,5 210. 5 241. 0 7,0 47,1 54,1 -0,2 23,0 22,8 9,3 43,8 53,1 584. 3| 268,11 42,()| 127,0| 87. 7| 3K,9| 7,0| 13,0| 354,4 213,6 568,0 100. 3 26,7 127,0 17,0 5,1 22,1 50,3 10,5 60,8 134% 93% 98% 47%| 33%| 50% 39% 48% 2,1 1. 6 3,7 6,4 17,3 23,7 91% 37% 44% 41,0| 115,2| 43% 7,7| I0,7| 27% 16,4 5,7 22,1 32,9 8,4 41,3 33% 31% 32% 43S. 8J I39,9| 23,3| 69,9| 50%| 0,0| 30,3| 22% 204/1 2. 124. 2 54,0 682,0 3. 7 120,9 13,5 337,2 25% 49% 0,1 74,5 5,8 226,9 11% 33% 2. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Danmark deltager i otte EU-initiativer, URBAN, KONVER, EMPLOI, ADAPT, SMV, PESCA, LEADER og INTERREG. Fem EU-initiativprogrammcr var blevet godkendt på nationalt plan mellem 1994 og 1995, og fire INTERREG-programmer var blevet godkendt. De tre EU-initiativprogrammer, der endnu manglede at blive godkendt, nemlig SMV- og LEADER-programmct og et INTERREG-program med Sverige blev godkendt i 1996. 6 Støtteberettigede områder: Nordjylland, Viborg, Ringkøbing, Sønderjylland, Øerne. jgQ 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Danmark: Udviklingen af informationssamfundet i Danmark er fastsat som mål i EU-initiativprogrammerne INTERREG, KONVER og SMV. INTERREG-programmerne mellem Danmark og Tyskland tager endvidere sigte på at bryde de tre regioners isolation (Planungsraum V og Sønderjyllands Amt, Ostholstein, Lubeck og Storstrøms Amt samt Kern og Fyns Amt) og afhjælpe isolationens negative følger for regionernes økonomier ved at stimulere FTU, almen uddannelse, uddannelse i FTU samt udvikling af SMV'er (2,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 5,7 mio. ). I lighed hermed indeholder programmet for grænseoverskridende samarbejde i Østersøområdet (Danmark, Polen og de baltiske lande) foranstaltninger, der skal støtte udvikling af SMV'er (f. eks. Det Baltiske Hus), uddannelse og samarbejde på kommunikations- og medieområdet (0,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,3 mio. - eksempel: Det Baltiske Mediecenter). Programmet mellem Danmark og Sverige indeholder specifikke foranstaltninger vedrørende nye teknologier under felterne industriel udvikling, medier, FTU og højere uddannelse. KONVER-programmet fokuserer på de nye teknologier som middel til at styrke regionernes konkurrenceevne gennem en udvikling af de menneskelige ressourcer og virksomhedernes ledelser, navnlig ved hjælp af virksomhedskonsulenter, udvikling af knowhow eller tilslutning af virksomheder til de avancerede kommunikationsnet. Endelig støtter SMV-programmet den "klippekortordningen") er påkrævet for at sikre kontinuiteten og konkurrenceevnen i virksomhederne og skabe nye arbejdspladser. teknologiske udvikling, når en sådan støtte (efter Tre nye EU-initiativprogrammer blev vedtaget i 1996. SMV-programmet blev vedtaget i marts 1995 og vedrører mål 2 og 5b-områderne. Derfor har dette program samme overvågningsudvalg som SPD'erne for mål 2 og 5b. Programmet er en udbygning af et eksisterende nationalt program, nemlig "klippekortordningen" for iværksættere, som herved far mulighed for at skaffe sig "à la carte" rådgivning og uddannelse, når virksomheden skal etableres og virksomhedsplanen udarbejdes. Et andet program, der blev vedtaget i april 1996, er INTERREG-programmet mellem Danmark og Sverige. Danmark deltager nu i fem INTERREG-programmer, nemlig tre med Tyskland, ét med Østersøregionerne og ét med Sverige. De fem programmer forløber planmæssigt. For så vidt angår INTERREG II C (4 mio. ECU) er Danmark sammen med nabolandene ved at udarbejde to programmer, ét for Nordsøområdet og ét for Østersøområdet. Endelig blev LEADER-programmet vedtaget i juni 1996. Dette program tager sigte på at forebygge affolkningen og tiltrække nye beboere, sikre indkomstkilderne og skabe nye arbejdspladser, sikre adgang til serviceydelser, forbedre befolkningens kvalifikationer og beskytte og forbedre det naturlige miljø, alt med henblik på at holde liv i landsbysamfundene. For at gøre programmet effektivt vil højst 50% af mål 5b-områderne være omfattet af interventionerne. Der er ydet 13,5 mio. ECU i ekstrabevillinger, som stammer fra EU-initiativreserven. Disse bevillinger vil gå til ADAPT-, EMPLOI-, LEADER- og navnlig PES C A-initiativerne og det nye afsnit INTERREG II C. For så vidt angår de eksisterende programmer blev arbejdet med opbygningen af centret for en bæredygtig byudvikling påbegyndt i 1996 som led i URBAN-programmet, som vedrører Aalborg (mål 2, Nordjylland), og som har det samme overvågningsudvalg som SPD'et for mål 2. KONVER- programmet for 1995-1997 til fordel for Karup (Jylland) og København forløber planmæssigt. Da dette program ikke får tildelt ekstrabevillinger fra EU-initiativreserven, vil det ikke blive forlænget ud over 1997. EMPLOI- og ADAPT-projekterne blev operationelle i første halvår 1996. Der er 42 ADAPT- projekter og 30 EMPLOI-projekter (8 Youthstart, 15 Horizon, 7 NOW). Initiativtagerne er hovedsagelig de traditionelle institutioner, undtagen for Horizon-projekternes vedkommende, hvor der især er tale om græsrodsbevægelser. De gennemgående temaer er kvindelige iværksættere, udvikling af handicappedes evne til at anvende informationsteknologier, lettelse af overgangen fra skolegang til videreuddannelse, støtte til SMV'er og indførelse af jobrotationsordninger, der egner sig til danske forhold. Kun få PESCA-projekter blev afsluttet i 1996, men 27% af rammebevillingen er allerede afsat til individuelle projekter, og ved udgangen af 1996 besluttede Kommissionen at disponere på én gang over hele støtten for perioden 1994-1999. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 181 Tabel V-8: Danmark - EU-initiativer - 1996 i programmering for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initlativprogrammer) Samlede omkostning. S. F. -stotte* Forpligtelser 1996 ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) SMV(l) KONVER(l) URBAN (1) I alt(7) INTERREG/REGEN (5)** heraf programmer godkendt i 1996: LEADER SMV(l) I alt (2) INTERREG (1)*** • Ekskl. reserve •• Se detaljerne i kapitel VII, tabel 2. 2. *•* Se detaljerne i kapitel I. B. l. EU-initiativer. 65,7 20,7 26,7 48,6 5,1 5,3 3,0 175,2 26,7 5,1 31,8 (1) 29,5 10,6 8,2 16,4 2,6 2,4 1,5 71,1 8,2 2,6 10,7 24,2 9,0 6,5 9,5 2,6 0,0 0,2 51,9 6,5 2,6 9,1 Forpligtelser 1994-1996 (2) (2V(D Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V0) 29,5 10,6 6,5 12,3 2,6 2,4 1. 5 65,3 6,5 2,6 9,1 100% 100% 80% 75% 100% 100% 100% 92% 80% 100% 85% 6,2 2,4 2,0 0,8 0,8 0,0 0,1 12,2 2,0 0,8 2. 7 8,9 3,2 2,0 2,2 0,8 1,2 0,5 18,6 2,0 0,8 2,7 30% 30% 24% 13% 30% 50% 32% 26% 24% 30% 25% 182 3. TYSKLAND 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 3. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Tyskland: Mål 1: Der lægges stor vægt på den teknologiske udvikling i strategierne for udvikling af og omstilling i de nye tyske delstater. 4,2% af fællesskabsbevillingerne anvendes til forskning, teknologisk udvikling og innovation. Det prioriterede felt vedrørende F&Uog innovation har tilformål at øge antallet og kvaliteten af de menneskelige ressourcer i F&. U-virksomheder gennem grund- og efteruddannelse for at støtte udviklingen af de virksomheder, der fremstiller produkter og anvender produktionsprocesser, som afhænger af teknologisk knowhow. EFRU's deltagelse i dette prioriterede felt repræsenterer 7% af de samlede EFRU- bevillinger til EFSR'en. Disse mål søges opnået gennem OP'er, der tager sigte på den økonomiske udvikling i hver delstar gennem et prioriteret felt vedrørende støtte til FTU og innovation. OP'erne omfatter investeringer i forskningsafdelinger og industrilaboratorier, udviklings- og konstruktionsrådgivning, støtte til FTU-baserede virksomheder, investeringer i FTU-infrastruktur er og innovationscentre. De tager ligeledes sigte på at fremme samarbejdet mellem virksomhederne inden for produkt- og procesudvikling, modernisering af informations- og kommunikationsteknikker og støtte til udvikling af metoder til brug for teknologisk rådgivning. Udenfor dette felt støtter EFSR'en også FTU i virksomhederne gennem teknologiinvesteringer, stimulering af innovationscentre og udvikling af fælles uddannelsescentre for virksomhederne. • Eksempel på et projekt, der finansieres i Sachsen: Der ydes støtte til et teknologiorienteret "væksthus"for virksomheder i Landkreis Riesa-Grofihain. Teknologicentret arbejder hovedsagelig med vedvarende energikilder og anvendelsen af laserteknikken i behandlingen af råstoffer. Centret har mulighed for at gennemføre demonstrationer af laserteknikken til udstansning og svejsning af metal. Centret samarbejder med Fraunhofer-Institut (specialiseret i solenergisystemer) i Friburg om at producere en brændselscelle. Der tilbydes også virksomhedsrådgivning og uddannelsesaktioner. De støtteberettigede investeringer beløber sig til 250. 000 ECU, hvoraf 150. 000 kommer fra EFRU. Mål 2 (1994-1996): I samtlige SPD'er er der fastsat foranstaltninger til støtte for den teknologiske udvikling, navnlig FTU (20,7% af fællesskabsbevillingerne), enten inden for rammerne af et felt, der alene vedrører dette mål, eller som led i andre prioriteter i SPD'erne: byggeri; 0,5 mio. ECU; • Niedersachsen: Der er dels et felt, som støtter F&U i virksomhederne og innovation på produkt- og procesområdet gennem et samarbejde mellem virksomheder, forskningsinstitutter og undervisningsinstitutioner (3,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio. ), dels et felt, der støtter videregående forskningsuddannelse indenfor anvendt teknik (laser, turisme, kvalitetssikring inden for samlede omkostninger: 1,1 mio. ), og endelig på miljøbeskyttelsesområdet støtte til teknologier vedrørende begrænsning, genanvendelse og behandling af spildevand og affald, luft-, vand- og jordrensningsteknologier samt bioteknologier og biologisk nedbrydeligt materiale. Eksempel på et projekt, der finansieres i Niedersachsen: EFRU har støttet udviklingen af et elektrofilter, et projekt der gennemførers under ledelse af "Fachhochschule " / Braundschweig- Wolfenbuttel. Dette projekt ville ikke kunne gennemføres uden denne finansiering. Denne nye teknologi, som gør det muligt at genanvende meget pulveraffald, vil få stor udbredelse indenfor overfladebehandling. Der er taget patent på processen. • Saarland: Her opereres der med to specifikke felter, et vedrørende forskning og teknologi, som forudsætter etablering af en forskerpark og fremme af forskningsinstitutternes arbejde og anvendelsen af resultaterne heraf i SMV'erne (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 mio. ) og et vedrørende teknologi- og knowhow-overførsel, som støtter de organer, der er ansvarlige for teknologioverførsel og innovâtionsrådgivning (3,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 14,4 mio. ). Udenfor disse felter støtter SPD'et styrkelsen af kvalifikationerne inden for forskning, videnskab og teknologier og tilpasningen af kvalifikationsniveauet til arbejdsmarkedets behov som et supplement til de tidligere aktioner. • De øvrige SPD'er indeholder ingen specifikke felter vedrørende teknologisk udvikling, men cspektet er ikke forsømt af den grund. Med det formål at forbedre rammebetingelserne for SMV'er er der således i SPD'erne fastsat følgende aktioner: teknologisk udvikling (Bayern og Rheinland-Pfalz); støtte til innovation ved etablering af fonde med risikovillig kapital til investering i nye teknologier 7 Mecklemburg-Vorpommern: 71,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 457 mio. ); Brandenburg: 114,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 259,3 mio. ); Sachsen-Anhalt: 73,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 225,7 mio. ); Sachsen: 207,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 390,1 mio. ); Thurineen: 38,9 mio. ECU (samlede omkostninger: 145,1 mio. ); Østberlin: 61,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 111,3 mio. ) 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 183 og støtte til SMV'ernes selvfinansiering på teknologiområdet (Bremen), opbygning eller udvidelse af teknologiinfrastrukturer, teknologiparker og andre installationer (Bayern og Nordrhein- Westfalen), etablering af service-og rådgivningsorganer, bl. a. med henblik på teknologioverførsel (Bremen, Hessen og Nordrhein-Westfalen). For at fremme miljøbeskyttelsen tilskynder SPD'erne teknologioverførsel og tilpasning af produktionsprocesser til ligeledes til innovation, teknologier og miljøbeskyttelseskravene (Vestberlin) samt anvendelse af miljøvenlige tjenesteydelser (Bremen). Endelig lægges der i visse af disse SPD'er vægt på tilpasning af kvalifikationerne på forsknings-, videnskabs- og teknologiområdet og på rådgivning vedrørende efter- og videreuddannelse (Bayern, Hessen og Schleswig-Holstein). Eksempler på projekter finansieret mellem 1994 og 1996 : Hessen: EFRU støtter oprettelsen i den tidligere Hindenburg-kaserne af væksthuset for virksomheder i Kassel, som skal stimulere oprettelsen af nye teknologiorienterede virksomheder. Væksthuset tilbyder rådgivning på en lang række områder og er i nær forbindelse med de regionale F&. U-organisationer for at forbedre teknologioverførslen. Synergieffekten mellem væksthuset og dets omgivelser søges systematisk udnyttet med det formål at styrke regionens virksomheder og tiltrække nye virksomheder. Dette projekt er et godt eksempel på retablering af tidligere militærområder. Det indebærer en samlet investering på 6,5 mio. ECU, heraf 2,3 som led i SPD'et for mål 2. Nordrhein-Westfalen: Der ydes støtte til EUROMAT GmbH, en forskningsvirksomhed, som har specialiseret sig i nyskabende materialer og fabrikationsprocesser, varmebestandige råstoffer og overfladebehandlingsteknikker. Støtten går navnlig til udvikling af nye teknologier. EUROMAT stiller sin viden til rådighed for SMV'er, som ikke selv har en forskningsafdeling. Aktionerne vedrører navnlig fremstilling af nye materialer, der skal anvendes på nye områder, nye råstoffer og overfladebehandlingsteknologi. Støtten til disse teknologioverførselsaktioner udgør i alt over 4,3 mio. ECU. I alt går 4,5% af strukturfondbevillingerne i Tyskland til støtte til den teknologiske udvikling (mål 1, 2, 5b). Tabel V-9' Tyskland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 1 ALT S. F. 1. 600,0 223,8 81,3 % 84% 12% 4% 575,1 99,2 23,6 1. 905,1 100% 697,9 M i ll M il 2 M il 5b I ALT % 36% orient. 3 8 4 ,7 116,9 3 6 ,0 44% 29% 37% Medlemsstat P r i v a te l a it 640,2 1. 024,9 7,7 124,6 21,7 57,7 5 3 7 ,6 669,6 1. 207,2 Strukturfondenes finansieringer % 6 4% 5 6% 7 1% 63% NB: Programme ringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig forti ilkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med a idre omrader som f. eks. industri og FTU. 100% lOFTU 184 MALI» Fig. V-12: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Prioriterede felter: Erhvervsinvesteringer (a) Støtte til SMV'er (b) F&U, innovation (c) Miljø (d) Menneskelige ressourcer, uddannelse (e) Landbrug, landdistrikter, fiskeri (0 Teknisk bistand (g) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 6. 860,9 4. 092,0 2. 644,5 83,5 13. 680,9 1 EFSR/18 OP'er Gennemsnit pr. OP| Vigtigste resultater i 199o9 50% 30% 19% 1% 100% 760,0 8. årsbetning om strukturfondene (1996) (f)24% (9)2% (a) 18% (e) 27% (d) 8% Interventionerne i forbindelse med denne EFSR kan underinddeles i syv prioriterede felter. For hver delstat samles og koordineres EFRU's, ESF's og EUGFL's aktioner i tre OP'er (i Østberlin er strukturfondinterventionerne samlet i ét OP). I EFSR'en er der afsat 13,640 mia. ECU i 1994-priser, hvilket svarer til 13,920 mia. ECU i 1996-priser efter pristalsregulering. Ikke alle beslutninger, der følger af denne pristalsregulering, blev vedtaget i 1996, men de fleste af de EFRU-støttede programmer blev ændret i 1996. For Thuringen blev provenuet af pristalsreguleringen 38,8 mio. ECU, således anvendt til infrastiTakturfeltet, og hele medfinansieringen kom fra delstaten. For Berlin vil provenuet af pristalsreguleringen (14 mio. ECU) blive anvendt til at styrke alle prioriterede udviklingsfelter inden for rammerne af EFRU. I Mecklemburg-Vorpommern blev det EFRU- dominerede OP forhøjet med de ekstrabevillinger, som pristalsreguleringen medførte, dvs. 16,3 mio. ECU. I Sachsen skete der tre ændringer af det EFRU-dominerede OP, herunder pristalsreguleringen, som gjorde det muligt at hæve EFRU-bevillingerne med 3,2 mio. ECU (til 2,1 mia. ECU i 1996-priser). For Sachsen-Anhalt blev de ESF-bevillinger, der ikke var blevet disponeret over i 1995, overført til 1996-1999, og provenuet af pristalsreguleringen (66,3 mio. ECU) er endnu ikke blevet anvendt. Det samme gælder for Brandenburg (1,7 mio. ECU). i alt Gennemførelsen af EFSR'ens prioriterede felter har allerede givet konkrete resultater. Feltet for støtte til erhvervsinvesteringer og supplerende investeringer i infrastruktur tager navnlig sigte på oprettelse af filialer, datterselskaber og nye virksomheder samt renovering af industri- og håndværksområder, lokale kommunikationsveje og teknologicentre. Inden for rammerne af dette prioriterede felt havde over 4. 000 projekter modtaget støtte ved udgangen af 1996, 38. 000 arbejdspladser var skabt og ca. 90. 000 bevaret. I Thuringen blev der f. eks. ydet støtte til etablering af 56 håndværkszoner, 28 turistinvesteringer, 27 vandrensningsanlæg, 13 kulturinstitutioner, 2 vejprojekter og 1 teknologicenter. Også værd at bemærke er udvidelsen af et produktionscenter for elektroniske konnektorer i Wismar (Mecklenburg-Vorpommern). Den tekniske omstrukturering og forøgelsen af produktionskapaciteten har gjort det muligt at øge antallet af varige stillinger med 170. 1 Berlin kan nævnes støtten til et større 8 Støtteberettigede områder: Østberlin, Brandenburg, Mecklemburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt og Thuringen. 9 I forbindelse med EFSR'en for 1991-1993 til fordel for de nye delstater er der endvidere betalt 119,5 mio. ECU (42,6 mio. fra EFRU, 52,2 mio. fra ESF, 24,5 mio. fra EUGFL og 0,2 mio. fra fiskeribevillingene). EFRU-betalingerne vedrører alene Mecklemburg-Vorpommern (10,9 mio. ECU) og Sachsen (31,6 mio. ECU). I alt er der af de samlede disponible EFRU-bevillinger vedrørende EFSR'en for 1991-1993 (1,567 mia. ECU) betalt 1,479 mia. , dvs. 95%. De endelige rapporter vedrørende Mecklemburg-Vorpommern, Sachsen og Sachsen-Anhalt blev fremlagt i 1996. Betalingsfristen blev forlænget til den 31. december 1996 for Østberlin, Thuringen og Brandenburg. Forlængelsen var nødvendig på grund af administrative problemer, endnu uafklarede spørgsmål om ejendomsret og forsinkede investeringer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 185 projekt vedrørende rationalisering og modernisering af produktionsanlæggene i en elektroteknisk virksomhed, som vil betyde 200 nye arbejdspladser. Tabel V-10: Iværksættelse af det prioriterede felt "Erhvervsinvesteringer og infrastrukturer med direkte økonomiske følgevirkninger" i 1996 : Delstat Østberlin Brandenburg Mecklemburg-Vorpommern Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Felt 1 i alt Støttede projekter 81 338 969 251 2. 171 215 4. 025 Nye arbejdsplads. 608 5. 273 3. 488 12. 129 12. 570 3. 868 37. 936 Bevarede arbejdsp. 3. 449 12. 246 4. 430 11. 801 48. 234 9. 756 89. 916 SMV-feltets aktioner har til formål at stimulere SMV'ernes investeringer og stille tjenesteydelser til deres rådighed. Dette prioriterede felt falder i to dele, én vedrørende erhvervsinvesteringer (investeringer i oprettelse af SMV'er, udvidelser, rationaliseringer og omstillinger) og én, som navnlig vedrører tjenesteydelser til SMV'erne (etablering og ibrugtagning af infrastrukturer med direkte rådighed af følgevirkninger, økonomiske teknologicentrene, oprettelse lokale udviklingspotentiale, sikkerhedsstillelse, støtte til markedsadgang og virksomhedsledelse). Ved udgangen af 1996 var der som led i dette prioriterede felt ydet støtte til ca. 10. 000 projekter, skabt godt 50. 000 arbejdspladser og bevaret ca. 84. 000 arbejdspladser. I Sachsen-Anhalt blev der f. eks. ydet støtte til virksomheden "DTS Systemoberflåche", som EFRU bidrog til med over 1,3 mio. ECU. Denne virksomhed, som har specialiseret sig i overfladebehandling og finering for træ- og møbelindustrien, benytter sig af et patenteret materiale ("ELESGO-film"). Støtteaktionen forventes at føre til oprettelse af 12 varige stillinger. lokaler og kollektive ydelser, som stilles af erhvervsuddarmelsesstrrikturer, udnyttelse til af det Tabel V-ll: Iværksættelse af det prioriterede felt "SMV" i 1996 : Lander Østberlin Brandenburg Mecklemburg-Vorpommern Sachsen-Anhalt Sachsen ThUringen Felt 2 i alt (situation pr. 31. 12. 96) Støttede projekter 620 1. 038 4. 146 903 2. 627 605 9. 939 Nye arbejdsplads. 2. 349 5. 405 13. 251 7. 846 13. 815 6. 067 48. 733 Bevarede arbejdsp. 6. 423 10. 924 7. 288 11. 979 30. 054 17. 610 84. 278 Som led i det prioriterede felt vedrørende forskning, teknologisk udvikling og innovation var der ved udgangen af 1996 ydet støtte til 650 projekter, heraf 268 i Sachsen og 251 i Østberlin. Støtten i forbindelse med det prioriterede felt "miljøbeskyttelse og -forbedring" vedrører navnlig industriens investeringer i miljøbeskyttelse, investeringer i virksomheder, som i supraregional målestok tilbyder varer og tjenester, der har tilknytning til miljøsektoren, infrastnikturer, der gavner miljøet (retablering af industriområder, spildevandsrensning, miljøteknologiske virksomheds- og innovationscentre osv. ). EFRU's deltagelse i dette prioriterede felt repræsenterer 12% af samtlige EFRU-bevillinger til denne EFSR. Ved udgangen af 1996 havde 764 projekter, heraf 340 i Sachsen, modtaget støtte under dette prioriterede felt. For så vidt angår feltet "bekæmpelse af arbejdsløshed og fremme af menneskelige ressourcer, erhvervsuddannelse og efteruddannelse" har OP'erne vedrørende beskæftigelse, som navnlig hører under ESF, til formål at forbedre erhvervsuddannelsen, efteruddannelsen og omskolingen samt beskæftigelsessituationen. Fra 1994 til 1996 deltog over 800 000 personer i foranstaltninger medfinansieret af ESF vedrørende indledende uddannelse (34%), videreuddannelse (53%) eller støtte til beskæftigelse (13%). 54% af deltagerne var kvinder, 43% unge og 17% langtidsledige eller personer truet af langtidsledighed. Virkningerne på beskæftigelsen er betydelige, men vanskelige at fastslå. Uddannelsen gennem oplæring af 26 285 unge ugunstigt stillede personer i 1996, som i vidt omfang blev medfinansieret af ESF, har tilsyneladende formindsket ungdomsarbejdsløsheden med 3% 186 8. årsbetning om strukturfondene (1996) til 14,2%. Set under ét udgjorde arbejdsløsheden 17% ved udgangen af 1996, og den ville have kunnet være på ca. 28% uden de foranstaltninger, som ESF i vidt omfang har medfinansieret. EFRU bidrager til fremme af menneskelige ressourcer med 584,1 mio. ECU (dvs. 8,5% af de samlede EFRU- bevillinger) for perioden 1994-1999. Ved udgangen af 1996 havde EFRU-bevillingerne gjort det muligt at støtte 187 projekter vedrørende erhvervsuddannelsesinfrastrukturer. Programmerne for udvikling af landdistrikter, som navnlig vedrører EUGFL, er omfattet af feltet "landbrug, udvikling af landdistrikter og fiskeri", og har til formål at forbedre den økonomiske situation i landbrugssektoren og udvikle landdistrikterne. Den økonomiske situation i de nye delstaters landdistrikter er dog endnu vanskelig. Arbejdsløsheden ligger meget højt, navnlig for kvindernes vedkommende. Derfor er oprettelsen af varige arbejdspladser hovedmålet for EUGFL's interventioner. Faktisk er der oprettet eller bevaret tusinder af arbejdspladser såvel inden for landbrugsproduktion som inden for agrolevnedsmiddelindustrien. Men infrastrukturen er endnu uudviklet og er ikke tilstrækkelig tilpasset virksomhedernes og befolkningens krav. Udviklingen af landsbyer har i øvrigt vist sig at være et glimrende instrument for en integreret politik for udvikling af landdistrikter baseret på tværfaglighed og "6otføm-w/?"-metoden, som giver borgerne stor indflydelse på planlægningen og prioriteringen af de forskellige investeringer. EUGFL bidrager med, 2,608 mia. ECU til disse foranstaltninger. EFRU bidrager til dette prioriterede felt med 425,3 mio. ECU (dvs. 6% af samtlige EFRU-bevillinger). Ved udgangen af 1996 havde EFRU-bevillingerne gjort det muligt at støtte 615 projekter, hvoraf de fleste vedrørte etablering af infrastrukturer i landområder. Inden for samme prioriterede felt findes fiskeri-OP'et (FIUF-støtte på 83,5 mio. ECU - 1994-priser), som forløber tilfredsstillende. Efter omprogrammeringen i 1995, der skulle tage højde for fremskyndelsen af investeringerne på flere interventionsområder, var der ved udgangen af 1996 ca. 200 projekter (navnlig vedrørende forarbejdningsindustrien og modernisering af fiskerflåden) i gang. De støtteberettigede investeringer beløb sig til ca. 55 mio. ECU. Endelig var der ved udgangen af 1996 godkendt 396 aktioner vedrørende teknisk bistand, som EFRU skulle bidrage til. Aktionerne skal navnlig lette gennemførelsen af OP'erne og sikre overvågningen af dem. MÅL210 Fig. V-13: P. m. , programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: (c) 18% (d)7% (e)2% (a) 33% EFRU ESF lait 481,0 222,4 703,4 9 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 70% 30% 100% 78,2 (b) 40% 10 Støtteberettigede områder: Niedersachsen, Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 187 1996 i programmeringen for 1994-19961 ] Ved udgangen af december 1994 var der for programmeringsperioden 1994-1996 vedtaget ni SPD'er vedrørende mål 2 for de forskellige delstater. Der var især tale om programmer til fremme af beskæftigelsen ved at stimulere erhvervsinvesteringerne i regionerne, skabe infrastrukturer til gavn for erhvervslivet, støtte små SMV'er og fremme forskning og udvikling. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over samtlige bevillinger til samtlige programmer. Trods den beskedne udnyttelse af forpligtelserne i programmeringsperiodens begyndelse havde det således ved en målrettet indsats været muligt at genoprette situationen. For fem af SPD'erne var der dog fremført bevillinger til perioden 1997-1999 (Bayern, Berlin, Hessen, Nordrhein-Westfalen og Saarland). Der var tale om i alt 40,1 mio. ECU12 (6,5% afden oprindelige støtte). til foranstaltninger til FTU, således overført For alle programmer blev beløbene pristalsreguleret i 1996, og det medførte en lang række ændringer, især i forbindelse med foranstaltningerne og de finansielle overførsler. For Berlin blev bevillinger, der oprindelig var beregnet til fremme af private investeringer, og støtten til fysisk planlægning i visse områder blev udvidet. For Bremen blev der vedtaget en ny fordeling af EFRU-bevillingerne fra en aktion til en anden og fra et år til et andet, og det blev præciseret, hvorledes ESF-bevillingerne skulle anvendes. I SPD Hessen blev visse mindre aktioner annulleret, og i SPD Niedersachsen faldt det prioriterede felt "erhvevsinvesteringer" bort på grund af manglende national medfinansiering (1994-tranchen blev fremført til 1995 og 1996, og der blev fastsat en ny fordeling af bevillingerne til fordel for infrastrukturer med direkte økonomiske følgevirkninger). I forbindelse med SPD Nordrhein-Westfalen blev fordelingen af bevillingerne mellem forskellige aktioner ligeledes taget op til overvejelse, og der blev foretaget visse mindre ændringer af ordlyden af bestemmelserne om teknisk bistand. For så vidt angår Bayern, Saarland, Rheinland-Pfalz og Schleswig-Holstein vedrørte de fa ændringer styrkelse af den fysiske planlægning for visse områder, fordi en foranstaltning til fordel for turismen ikke var blevet afsluttet inden for de fastsatte frister (Rheinland-Pfalz), vedtagelse af en ny foranstaltning vedrørende etablering af nye teleservicevirksomheder (Saarland) og styrkelsen af Kiel-Hôrn-projektet ved en pristalsregulering (Schleswig-Holstein). i af og var især 1996 forberedelsen Programafviklingen af præget midtvejsevalueringerne (udbudsbetingelser, udbud, metoder) for de programmer, hvortil Fællesskabet bidrager med over 40 mio. ECU. Midtvejsevalueringen var bestilt hos eksterne eksperter, hvis evalueringsrapporter skulle foreligge i april 1997 samtidig med beregningen af de grundlæggende data vedrørende mindre programmer (Hessen, Schleswig-Holstein, Bayern og Rheinland-Pfalz). Tilrettelæggelsen af overvågningen fortsatte ligeledes, idet der blev oprettet underovervågningsudvalg for de SPD'er, der modtager den største fællesskabsstøtte, dvs. støtte på over 40 mio. ECU. Dette gælder programmerne for Berlin, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen og Saarland. Disse nye udvalg gik i gang med arbejdet i 1996 og har allerede været behjælpelige med udarbejdelsen af de nye programmeringsdokumenter for perioden 1997-1999. påbegyndelsen 11 I forbindelse med EFSR'en for perioden 1992-1993, som omfattede syv OP'er fordelt på seks delstater, blev der udbetalt i alt 23 mio. ECU (3,3 mio. fra EFRU og 19,8 mio. fra ESF). Med udgangen af 1996 havde de seks delstater i alt modtaget 188,9 mio. ECU fra strukturfondene. Ser man nærmere på OP'erne, aftegner følgende situation sig: for Bremen og Emden er de sidste ansøgninger om betaling indgivet, de endelige rapporter godkendt og betalingerne gennemført i 1996; Saarland og Rheinland-Pfalz havde lige som Nordrhein-Westfalen og Berlin ansøgt om udskydelse af betalingsfristen til den 31. december 1996. Alle disse fase af projektgennemførelsen (visse private investorer trak sig ud i Berlin, kraftig forurening af jordbunden i Rheinland-Pfalz, klager over projekterne i Saarland osv. ). skyldes uforudsete vanskeligheder, som opstod under den sidste forsinkelser 12 Følgende bevillinger blev fremført for hvert program: Bayern 2,5 mio. ECU (17% afden oprindelige støtte); Berlin 5,2 mio. ECU (3%); Hessen 5 mio. ECU (23%); Nordrhein-Westfalen 26,1 mio. ECU (7%) og Saarland 1,2 mio. ECU (2%). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 19 forskere fra mål 1-regionerne i vidt omfang i forskningsprojekterne under det fjerde FTU- rammeprogram, idet 40% af projekterne under FTU-programmerne i 1996 havde mindst én deltager fra mål 1-regionerne. Vedvarende forskelle Trods de fremskridt, der er gjort, viser de videnskabelige og teknologiske indikatorer, at "den teknologiske kløft" mellem medlemsstaterne og regionerne fortsat er stor. For så vidt angår udgifter til FTU er forskellene mellem samhørighedsstaterne og de øvrige medlemsstater meget store, både når man ser på forholdet mellem bruttoudgifter og BNP, og når man ser på den private sektors deltagelse og/eller antallet af forskere og ingeniører beskæftiget med FTU. Det er i samhørighedslandene vanskeligere at finde midler til at finansiere innovationen, og der er store underskud på den inden for disse fire medlemsstater er forsknings- og teknologiske handelsbalance. Også innovationsaktiviteterne meget koncentreret om visse regioner, som regel omkring hovedstederne. FTU - Nyttige oplysninger fra rapporten om den økonomiske og sociale samhørighed: De mest dynamiske og produktive virksomheder og laboratorier i Europa ligger midt i Europa i "innovationsøer", som er hjemsted for næsten 80% af de laboratorier, der deltager i det tværnationale FTU-samarbejde. Disse laboratorier er indbyrdes forbundet ved netværk og fmder inspiration hos hinanden, når de skal udvikle nye produkter og produktionsprocesser. På 10 år er forholdet mellem de nationale FTU-udgifter og BNP steget fra 0,4% til 0,63% for Portugal, fra 0,34% til 0,6% for Grækenland og fra 0,8% til 1,24% for Irland. I Spanien er det steget fra 0,48% til 0,93%. Hvad angår medlemsstaternes deltagelse i FTU-rammeprogrrammerne er situationen i visse henseender opmuntrende. Selv om den procentvise fordeling af udgifterne mellem medlemsstaterne ikke har udviklet sig fra det andet til det tredje FTU-rammeprogram, er de fire samhørighedslandes andel vokset fra det ene rammeprogram til det andet. I Frankrig, Det Forenede Kongerige og Tyskland er der kun sket en svag stigning eller måske et lille fald. Deltagerne i rammeprogrammerne fra mål 1-regionerne har navnlig været offentlige forskningsinstitutter eller universiteter, mens den private sektor kun har været svagt repræsenteret. Men deltagelsen har givet mulighed for at erhverve ny viden og anvende denne viden hurtigt til at udvikle nye produkter og produktionsprocesser. De mindre virksomheder har dog haft vanskeligheder med at udnytte programmerne. Disse programmer har styrket forbindelserne mellem partnerne i Syd- og Nordeuropa, men der er fare for, at tilnærmelserne vil medføre, at der forskes i emner, der er mindre relevante i forhold til de ugunstigt stillede regioners økonomiske og industrielle behov. Også tilpasningen til informationssamfundet, som først og fremmest kræver et veludviklet telekommunikationssystem, sker meget langsommere i samhørighedsregionerne. Disse har langt dårligere adgang til telenet, dårligere finansieringsmuligheder og dårligere muligheder for at udnytte informationssamfundets er telekommunikationsinvesteringerne i samhørighedslandene 40% lavere end i de centralt beliggende lande20. Fællesskabet. Generelt tjenesteydelser resten end af 20 Se bl. a. : "Europæisk rapport om videnskabelige og teknologiske indikatorer - 1994" (november 1994, EUROP); "Femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomisk udvikling" (1994, EUROP); "Første rapport om økonomisk og social samhørighed"; meddelelsen "Samhørighed og informationssamfundet" (KOM (97)7 endelig udg. af 22. januar 1997). 188 8. årsbetning om strukturfondene (1996) Forberedelse af perioden 1997-1999 Som led i forberedelsen af programmeringsperioden 1997-1999 blev de nye udviklingsplaner, der skulle tjene som grundlag for de senere forhandlinger mellem Kommissionen og forbundsstaten og delstaterne, forelagt Kommissionen i maj 1996 på en baggrund, der ikke havde ændret sig i forhold til programmeringsperioden 1994-1996. Kommissionens beslutninger vedrørende de nye programmer skulle foreligge i foråret 1997. MÅL3 0G4 Fig. V-l4: Mål 3 - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1996-priser): Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Teknisk bistand og pilotprojeker (e) 944,1 ESF \ 442,0 78,1 160,2 57,7 1. 682,1 1 EFSR/12 OP'er Ialt| (d)10% (8)3% (c) 5% (b) 26% (a) 56% Gennemsnit pr. OP | 14ÔJ Det gik godt med gennemførelsen af EFSR og de 12 OP'er i 1996, hvilket illustreres af, at der ved udgangen af 1996 var disponeret over halvdelen af bevillingerne for perioden 1994-1999. Dette er positivt, når man tager i betragtning, at OP'erne blev vedtaget ved udgangen af 1994, og at de fleste af dem først var nået op på fuld hastighed i andet halvår 1995. Der var uventet stor interesse for forbunds-OP'et "AFG-Plus", som supplerer llArbeitsforderungsgesetz" - "AFG"). Den meste populære foranstaltning er den uddannelsesydelse, der gives deltagere, som ikke er berettiget til en sådan ydelse i henhold til AFG. Der er i de fleste tilfælde tale om kvinder, således at foranstaltningen bidrager til at fremme de lige muligheder. Den store efterspørgsel har medført en begrænsning af foranstaltningerne til fordel for handicappede, og Kommissionen og de tyske myndigheder har indledt drøftelser for at finde en måde, hvorpå disse foranstaltninger kan bevares, uden at det ud over "AFG-Plus"- programmet. Som led i de regionale OP'er er der nu oprettet non-profit vikarbureauer. Disse bureauer får langtidsledige ind på virksomheder på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter med det formål senere at få dem fastansat i virksomheden på kontrakter uden tidsbegrænsning. I de perioder, hvor disse arbejdstagere ikke har nogen arbejdskontrakt, har de mulighed for at følge en uddannelse og således øge deres chancer for at finde fast arbejde i en virksomhed. Denne model er en slags indslusningsforløb, som tilbyder erhvervserfaring kombineret med en uddannelse, som praktikperioden har vist, at der er behov for. Således kan virksomhederne ansætte personer, som opfylder deres behov. I øvrigt beskæftigede overvågningsudvalget sig mere med beskæftigelsespolitiske spørgsmål, bl. a. spørgsmålet om, i hvor høj grad ESF's interventioner under mål 3 afspejler den europæiske beskæftigelsespolitiske strategi (drøftelserne fokuserede navnlig på jobskabelse og forbedring af personers beskæftigelsesegnethed). Endelig blev midtvejsevalueringen iværksat, idet der på grundlag af en indkaldelse afbud blev valgt 12 vurderingsmænd for hvert OP og én vurderingsmand med ansvar for EFSR'en og koordineringen af de 12 øvrige evalueringer. Rapportudkastet ventes at foreligge omkring midten af 1997. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 189 Fig. V-1S: Mål 4 - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1996-priser): Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejds markedet og erhvervsuddannelsesbehov (a) Erhvervsuddannelse, omskoling, erhvervsvejl. og rådg. (b) Forbedring af erhvervsuddannelsen (c) Teknisk bistand (d) ESF 29,1 187,0 34,7 14,5 265,3 lait (c) 13% (d) 5% (a)11% 1SPD (b) 71% SPD'et, som blev vedtaget i 1994 for perioden 1994-1996 består af 11 regionale programmer og ét program på forbundsstatsplan. Mange af delstaterne har overvundet de startvanskeligheder, der var i 1995. I andre delstater samt på forbundsplan var der behov for yderligere tid til at oprette de nyskabende kurser, som kræves i SPD'et. Udnyttelsen af bevillingerne blev bedre i årets løb. Programmet blev forlænget i maj 1996 til at omfatte perioden 1994-1999 med et samlet ESF-bidrag på 265,3 mio. ECU, et bidrag fra det nationale budget på 87 mio. ECU, fra delstaternes budgetter på 144 mio. ECU og et privat bidrag på 151,8 mio. Foranstaltningerne er de samme, men de kraftige nedskæringer i de offentlige budgetter gør det stadig vanskeligere at skaffe den nationale medfinansiering, der er fastsat i SPD'et. De tyske myndigheder og Kommissionen har dog bestræbt sig på at gøre finansieringsstrukturerne mere fleksible for at afhjælpe denne situation. Et meget positivt aspekt er, at virksomhederne ofte tager initiativ til at deltage i programmet efter at have opnået gode resultater i de første projekter. Endelig vil midtvejsevalueringen af SPD'et eventuelt føre til en omprogrammering, som vil sikre programmets succes. MÅL 5a landbrug Tabel V-12: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) l a it 1. 086,5 Foranstaltninger Produktion Afsætning 868,2 218,3 % 80% 20% Foranstaltningerne til forbedring af produktionsstrukturerne omfatter ifølge de reviderede prognoser en EU-støtte på 868,2 mio. ECU. Udligningsgodtgørelserne i de dårligst stillede områder, som dækker 51% af det udnyttede landbrugsareal, tegner sig for to tredjedele af dette beløb. Ca. 220. 000 landbrugere modtog udligningsgodtgørelser i 1994, dvs. lidt færre end i 1993. Der er afsat 113 mio. ECU til fordel for unge landbrugere, mens investeringsstøtten udgør 15%. 1. 800 landbrugere modtog i 1994 investeringsstøtte, navnlig i Bayern, Schleswig-Holstein og Niedersachsen. Da artikel 38 i forordning (EØF) nr. 2328/91 om særlige vilkår for investeringsstøtte i de nye delstater skulle udløbe landbrugsinvesteringsprogram i forbindelse med det den 1. januar 1997, blev der (Agrarinvestitionsfôrderprogramm 1997-2000) ved udgangen af 1996 vedtaget fælles regler for de gamle og nye delstater for at sikre en harmoniseret anvendelse i hele landet. tyske Hvad angår forarbejdning og afsætning af produkterne blev gennemførelsestempoet for de ti SPD'er øget efter en vis forsinkelse i begyndelsen. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over ca. 40% af fællesskabsbidraget til fordel for godkendte projekter. Støtten er koncentreret om frugt og grønsager, kød, mælk og mejeriprodukter samt blomster og planter. Som følge af markedsudviklingen, navnlig i kødsektoren, blev der indgivet en række ansøgninger om ændring af de eksisterende programmer. 190 MAL 5a fiskeri Fig. V-16: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): I F I UF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Bcskytlcdc havområder (c) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) 6,8 0,0 12,3 7,1 0,0 5,6 39,4 2,5 pm 1,8 76,0 I a l tl 8. årsbelning om strukturfondene (1996) (i) 0% ( h ) 3% (i) 2% (a)9% (c) 17% (d) 9% (07% (g) 53% Programforløbet er tilfredsstillende. Antallet af projekter er nået op på ca. 350 (navnlig vedrørende forarbejdningsindustrien og moderniseringen af fiskerflåden), og de støtteberettigede investeringer beløber sig til 75 mio. ECU. En del af 1996 blev brugt på evalueringen (valg af vurderingsmand, drøftelse af de foreløbige resultater). Den endelige rapport, som skulle foreligge i foråret 1997, vil danne grundlag foren midtvejsrevision af programmet. MÅL 5b13 Fig. V-17: Mål 5b • P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: I | 7 823 96 178 mio. ECU EFRU I ESF EUGFL I a l t| 475,11 231,0 522,9 1229,o| 8 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 39% 19% 43% 100% 153,6 • Diversificering og tilpasning af landbrugsstrukturerne (a) (c) 19% (d)0,1% • Udvikling af sektorer unden for landbruget (b) (a) 42% (b) 39% Q Udvikling af menneskelige ressourcer (c) • Miljøbeskyttelse (Saarland (d) Størrelsen af finansieringerne voksede i 1996 på grund af en vågnende erkendelse hos befolkningen af 'problemerne i forbindelse med udviklingen af landdistrikter og de gode resultater, der var opnået i perioden 1989-1993. Herved blev det muligt på to år at gennemføre den programmering, der var vedtaget for de tre år 1994-1996, trods budgetnedskæringerne i delstaterne. Som det allerede var konkluderet i den efterfølgende evaluering af tre af programmerne for perioden 1989-1993, viste strategien med anvendelse af de nationale støtteordninger som kilde til national medfinansiering sig endnu en gang at være meget effektiv, således at programmerne kunne gennemføres hurtigt og gnidningsløst i 1996. For så vidt angår overvågningen af programmerne gennemgik overvågningsudvalgene de årlige situationsrapporter. Derudover behandlede de for to SPD'ers i vedkommende ændringen af de nationale støtteordninger overensstemmelse med den faktiske gennemførelse. Endelig drøftede overvågningsudvalgene for samtlige SPD'ers vedkommende udarbejdelsen af retningslinjer for midtvejsevalueringen af programmerne. En første delrapport blev udarbejdet af vurderingsmændene ved udgangen af 1996, og de endelige rapporter skulle foreligge i april 1997. for at bringe programmerne 13 Støtteberettigede områder: Baden-Wurtcmbcrg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Niedersachsen, Bayern, Hessen, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 191 Tabel V-13: Tyskland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesir) Samlede omkostning. SF-stette Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 f3) % om) M a li Regionale OP'er OP Berlin (Øst) (1994) OP Brandenburg (1)( 1994) OP Brandenburg (2) (1994) OP Brandenburg (3) (1994) OP Mecklemburg-Vorpommern (1994) OP Mecklemburg-Vorpommern (2) (1994) OP Mecklemburg-Vorpommern (3) (1994) OP Sachsen (1) (1994) OP Sachsen (2) (1994) OP Sachsen (3) (1994) OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) OP Thuringen (1) (1994) OP Thuringen (2) (1994) OP Thuringen (3) (1994) Tværregionale OP'er OP Fiskeri (1994) OP Uddannelse af arbejdskraften (1994) Mal 2* SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayern (1994) SPD Berlin (1994) SPD Bremen (1994) SPD Hessen (1994) SPD Nordrhein-Westfalen (1994) SPD Rheinland-Pfalz (1994) SPD Saarland (1994) SPD Schleswig-Holstein (1994) Mil 3 Regionale OP'er OP Baden-Wurtemberg (1994) OP Niedersachsen (1994) OP Bayern (1994) OP Berlin (1994) OP Bremen (1994) OP Hamburg (1994) OP Hessen (1994) OP Nordrhein-Westfalen (1994) OP Rheinland-Pfalz (1994) OP Saarland (1994) OP Schleswig-Holstein (1994) Tværregionale OP'er OP på forbundsstatsplan (1994) (11 743,1 964,8 729,9 471,9 801,4 676,6 366,0 2. 110,6 621,5 630,4 1. 190,8 583,5 590,6 1. 060,6 521,0 457,9 2. 442,9 6. 141,4 2. 417,8 889,1 5. 851,6 1. 880,7 814,5 8. 993,3 1. 679,4 909,1 9. 488,8 2. 058,9 974,2 5. 467,4 2. 432,9 778,6 118,9 99,9 115,6 74,9 141,4 111,5 66,3 352,4 177,8 84,3 1. 0 93,9 101,5 159,3 79,5 63,9 330,3 326,2 322,9 209,7 365,7 408,1 170,9 942,5 357,6 230,5 339,7 267,8 262,6 450,6 229,0 194,7 197,2 2. 360,5 55. 778,4 83,5 1. 076,7 13. 680,9 27,5 171,3 2. 041,0 46,5 478,0 S. 933,1 lait talt 95,7 30,5 401,5 177,6 48,0 1. 262,2 49,7 240,6 32,4 2. 338,2 115,8 276,8 125,3 113,0 93,5 86,1 135,4 674,8 65,8 90,9 912,8 43,1 12,3 155,4 47,6 16,6 340,4 23,8 48,6 15,6 703,4 52,4 121,2 56,5 50,8 39,5 39,1 49,6 280,6 29,5 40,9 34,4 29,6 0,5 67,0 32,6 -4,7 225,4 0,2 28,1 0,2 379,1 8,6 37,2 16,3 8,3 6,5 11,5 8,1 55,8 4,6 6,1 11,3 43,1 14,2 116,2 47,6 16,6 340,4 23,7 48,6 15,6 66S. 9 25,0 55,8 25,0 24,2 18,8 17,5 23,6 98,8 14,8 19,1 23,5 I all 2. 589. 7 S. 279,8 887,6 1. 682,1 338,2 512,6 474,3 820,4 44% 34% 44% 44% 46% 60% 47% 45% 58% 37% 29% 46% 44% 42% 44% 4 3% 56% 44% 43% 100% 115% 75% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 95% 48% 46% 44% 48% 48% 45% 48% 35% 50% 47% 68% 5 3% 49% Mil 4 SPD Tyskland (1994) M il 5a. landbrug SPD Niedersachsen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bayern F. 866 og 867/90 (1995) SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Hamburg F. 866 og 867/90 (1995) SPD Hessen F. 866 og 867/90 (1995) SPD Baden- Wurtemberg F. 866 og 867/90 (1994) SPD Nordrhein-Westfalen F. 866 et 867/91 (1994) SPD Rheinland-Pfalz F. 866 et 867/90 (1994) * Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 (1) Økonomisk udvikling (2) Udvikling af landdistrikter (3) Arbejdsmarkedet | 648,l| 265,3| 26,6| 56,2| 2I%| 99,6 342,2 4,5 24,1 84,0 127,1 132,5 76,6 29,9 85,5 0,7 4,3 21,0 21,8 30,1 18,8 5,7 16,3 0,1 0,0 6,3 5,1 10,0 3,6 10,4 29,8 0,2 0,7 9,6 8,6 14,8 6,6 35% 35% 35% 16% 46% 40% 49% 35% 94,2 107,2 103. 5 71,4 152,6 106,0 40,6 382,9 112,6 123,0 174,2 76,3 110,2 202,5 93,7 42,8 201,2 263,0 265,5 175,8 329,6 262,4 110,1 774,8 254,9 207,7 303,0 200,5 212,9 321,4 183,1 140,7 15,1 85,6 2. 194,4 26,7 331,0 4. 564,5 7,2 2,4 15,8 6,7 0,9 127,1 2,6 18,4 1,7 182,7 8,1 36,9 8,2 6,7 4,2 9,4 8,6 50,6 3,8 7,3 9,6 13,9 11,7 45,8 17,1 11,5 184,6 14,3 31,4 9,4 339,7 18,7 46,2 15,1 19,4 14,0 14,2 18,6 85. 0 10,4 17,7 19,3 27% 27% 36% 37% 4 1% 39% 30% 37% 4 1% 3 3% 25% 34% 36% 30% 35% 3 1% 32% 3 1% 33% 32% 95% 29% 36% 70% 54% 60% 6 5% 60% 48% 36% 38% 27% 38% 36% 36% 38% 30% 35% 4 3% 56% 134,2 287,5 243,1 521,8 27% 31% 8. 7J 1,4 12,2 0,1 0,0 4,0 4,9 7,7 2,8 23,5| 9% 3,8 19,0 0,2 0,3 5,6 6,7 11,6 13% 22% 25% 8% 27% 3 1% 38% 5,3 28% 192 8. årsbetning om strukturfondene (1996) Program (godkendelsesir) Samlede omkostning. SF-stettc Forpligtelser 1996 SPD Saarland F. 866 og 867/90 (1995) SPD Schleswig-Holstein F. 866 og 867/90 (1995) Prognoser Tyskland F. 2328/91 (1994) 17,8 10,2 (1) 3,1 3,1 lait 3. 538,3 4. 456,8 868,2 1. 086,5 Forpligtelser 1994-1996 (2) % OM« Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 1,5 0,0 143,3 191,8 2,0 0,5 431,3 514,6 65% 16% 50% 47% 1,2 0,0 143,0 177,3 1,5 0,2 333,1 387,2 46% 8% 38% 36% M il 5a fiske ri SPD Tyskland (1994) Mil 5b SPD Baden-Wurtemberg (1995) SPD Nordrhein-Westfalen (1995) SPD Saarland (1995) SPD Niedersachsen (1994) SPD Bayern (1994) SPD Hessen (1994) SPD Rheinland-Pfalz (1994) SPD Schleswig-Holstein (1994) I ALT | 376,9| 76,0| 12,8| 37,6| 50%| 3,9| 20,0| 26% 450,8 117,9 108,0 687,1 2. 933,4 232,3 426,8 229,6 5. 185,9 74. 064,1 74,9 46,8 24,1 245,1 560,2 80,8 111,3 85,9 1. 229,0 18. 723^ 14,3 6,2 1,2 33,0 79,7 10,9 22,4 20,2 187,7 3. 351,6 23,0 11,7 4,0 77,4 215,1 34,5 42,6 41,1 449,5 8. 477,2 3 1% 25% 17% 32% 38% 4 3% 38% 48% 37% 4 5% 6,8 5,0 0,5 36,8 118,3 10,8 15,0 19,3 212,6 2. 967,2 11,2 7,8 2,3 62,5 185,8 23,6 27,5 26,2 346,8 6. 203,4 15% 17% 9% 25% 3 3% 29% 25% 3 1% 28% 3 3% lait 3. 2. Iværksættelse af EU-initiativer i 1996 P. m. : Tyskland deltager i samtlige EU-initiativer undtagen REGIS. De fleste af EU-initiativprogrammerne var blevet godkendt af Kommissionen i 1995. Ved udgangen af 1995 manglede i alt 19 programmer at blive godkendt. De vedrørte LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SMV og KONVER, hvortil kom et INTERREG-program. Disse programmer blev godkendt i 1996 (2 LEADER, 6 SMV, 1 RECHAR, 3 KONVER, 1 RESIDER, 1 RETEX, 2 URBAN og 1 INTERREG med Østrig). Herved nåede antallet af EU- initiativprogrammer iværksat i Tyskland op på 83 og antallet af INTERREG-programmer på 18. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Tyskland: De fleste af SMV-programmerne giver teknologisk udvikling høj prioritet. I Nordrhein-Westfalen er der afsat 2,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 13 mio. ) til støtte til teknologi og innovation, i Bayern 3,7 mio. ECU (samlede omkostninger 10,6 mio. ) til fremme af kvalitet og innovation i SMV'er og 0,7 mio. ECU i Schleswig- Holstein (samlede omkostninger: 1,4 mio. ) til nyskabende virksomheder. I de nye delstater bidrager SMV- programmerne ligeledes kraftigt til jobskabelsen, idet der i programmet for Sachsen-Anhalt er afsat 4,9 mio. ECU (samlede omkostninger: 11 mio. ) til F&U inden for distancearbejde, etablering af netværk og patentanmeldelser, mens der i programmet for Sachsen er afsat 16,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 47,2 mio. ) til indførelse af nye teknologier. For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling opfordres der i KONVER-programmerne direkte til teknologisk udvikling som prioriteret foranstaltning til støtte for diversificeringen af erhvervslivet. I de fleste af programmerne er der fastsat aktioner vedrørende omstilling af de militære teknologier i virksomhederne til civile teknologier (Bayern, Saarland - eksempel: genanvendelse af automobiler og produktion af tankvogne, Schleswig-Holstein, Bremen - eksempel: produktionsteknisk institut) samt vedrørende støtte til innovation og teknologioverførsel (Sachsen-Anhalt, Bremen og Brandenburg) og til fremme af samarbejdet mellem forskere på europæisk plan (Bremen). I programmerne for Sachsen-Anhalt og Bremen er der afsat henholdsvis 2,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,3 mio. ) og 1,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 2, 9 mio. ) til gennemførelse af disse foranstaltninger. Som led i RESIDER-initiativet støtter Brandenburg-programmet uddannelse og erhvervsuddannelse på området "nyskabende miljø- og infrastrukturteknologier". I RETEX-programmerne gives der også prioritet til teknologisk udvikling i to tilfælde, nemlig i Sachsen i form af støtte til F&U i virksomhederne og teknologicentrene (12,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 33,5 mio. ) og i Thuringen som støtte til overførsel og indførelse af nye teknologier gennem en forbedring af virksomhedernes knowhow og udvikling af samarbejdet (3,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,2 mio. ). Inden for rammerne af INTERREG-initiativ et vedrører samarbejdet mellem Tyskland og Danmark problemet med tre regioners isolation (Planungsraum V og Sønderjyllands Amt, Ostholstein, Liibeck og Storstrøms Amt, samt Kern og Fyns Amt) og denne isolations indvirkning på deres økonomier14. FM- initiativprogrammerne mellem Tyskland og Luxembourg (Euroregio), Frankrig (Saarland, Lorraine, Pfalz) og Polen (Mecklemburg-Vorpommern) prioriterer FTU og teknologioverførsler højt, mens der i programmet med Frankrig og Schweiz (Rhin supérieurer) er afsat 2,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,9 mio. ) til stimulering af F&U og til udvikling af telekommunikation. 14 Se kapitel V. 2. Danmark. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 193 Samtlige EU-initiativprogrammer er nu godkendt af Kommissionen. De er endnu i den indledende fase. I 1996 blev 16 nye EU-initiativprogrammer godkendt, heraf fem alene i Brandenburg. De fleste af de godkendte programmer vedrører SMV-initiativet, nemlig seks programmer, hvortil strukturfondene bidrager med i alt 26,1 mio. ECU. Fem programmer vedrører de gamle delstater, mens det sjette vedrører en af de nye delstater. Brandenburg-programmet fokuserer på tekniske aktioner eller virksomhedsledelse og supplerer den traditionelle investeringsstøtte. I Niedersachsen lægges der i EU- initiativprogrammet vægt på kvalitetssikring og immaterielle overførsler. I Schleswig-Holstein vedrører aktionerne kvalitetsstyring og bearbejdning af innovationsmarkederne. Ud fra devisen "fra kulmineområde til moderne industriområde" støtter det nye RECHAR-program i Brandenburg aktioner, som skal skabe og bevare arbejdspladser ved at forbedre miljøet og erhvervsstrukturen. Endvidere blev to URBAN-programmer godkendt, nemlig ét for Saarbriicken og ét for Halle. I Halle vil et kvarter med et areal på 1,1 km2, hvor der bor 5. 000 mennesker, blive renoveret for at øge kvarterets tiltrækning og gøre det til et mødested. Der er bl. a. planer om at skabe et ungdoms- og fritidscenter i et tidligere kafferisteri og at anlægge 10. 000 m2 grønne områder. Der blev også godkendt flere programmer vedrørende industriel omstilling. Tre KONVER- programmer vedrørte Baden-Wurtemberg, Sachsen og Brandenburg. Brandenburg-programmet tog bl. a. sigte på at integrere forladte bygninger i regionens erhvervsliv og udnytte det økonomiske potentiale. I Sachsen var hovedmålet at fremme retableringen af de bygninger og grunde, der var forladt af SNG-tropperne, og at tilskynde de berørte kommuner til at anvende bygningerne og grundene på en rationel måde (ved at etablere eller oprette virksomheder). RESIDER-programmet for infrastruktur, miljøressourcer og menneskelige Brandenburg vedrører aktioner på områderne ressourcer. Det er meningen, at der ved særlige aktioner som f. eks. retablering af gamle fabriksbygninger med henblik på at bruge dem til erhvervsformål eller samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre skal skabes varige arbejdspladser. RETEX-programmet i Brandenburg har også til formål at øge diversificeringen af erhvervslivet, bl. a. ved at fremme samarbejdet mellem salgs- og indkøbs virksomheder. Endelig blev det sidste LEADER-program, nemlig programmet for Schleswig-Holstein, godkendt af Kommissionen. Generelt blev den "bottom-up"-moaû, der lægges op til i dette initiativ, betragtet som velegnet til at opfylde behovene i de tyske landdistrikter i de gamle såvel som i de nye delstater. De lokale grupper har udarbejdet mange lovende projekter, og der er oprettet 60 lokale aktionsgrupper og 15 andre kollektive organisationer i de gamle delstater. LEADER Il-seminaret i Tyskland var rammen om en frugtbar udveksling af synspunkter mellem de lokale grupper og de forskellige berørte forvaltninger. Man er ikke nået lige langt med gennemførelsen af programmet i de forskellige delstater, men alt i alt afvikles programmerne planmæssigt. PES C A-programmet havde visse startvanskeligheder på grund af de komplicerede forvaltningsregler. På baggrund af behovene i de fiskeriafhængige områder og de mange ansøgninger er det rimeligt at forvente fremskridt inden for den nærmeste fremtid. Programmet blev i øvrigt ændret to gange i 1996, nemlig for at vedtage at disponere over bevillingerne på én gang og for at koncentrere bevillingerne ved at overføre bevillinger fra ESF til EFRU og FIUF. For så vidt angår initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer, som i vid udstrækning gennemføres på regionalt plan, idet delstaterne er ansvarlige for 85% af de disponible midler (idet de sidste 15% går til forbundsstatens finansiering af projekter, som ikke kun har regional interesse), blev der udvalgt projekter efter de første indkaldelser af projekter. Der er tale om 242 EMPLOI-projekter, heraf 24 på forbundsstatsplan (NOW 73, HORIZON 120 og Youthstart 49 projekter). I alle tre afsnit drejer projekterne sig især om uddannelse. Men også aktiviteterne vedrørende udvikling af lokale partnerskaber og samarbejde med virksomhederne for at skaffe deltagerne en reel erhvervserfaring er godt repræsenteret. Et af de dominerende temaer i NOW-projekterne er kvindelige iværksættere. Mange af Youthstart-projekterne tager sigte på at forberede unge til erhvervsuddannelse, og i HORIZON-projekterne lægges der vægt på samtlige faser, der fører til erhvervsmæssig integrering. Hvad angår ADAPT blev 220 projekter udvalgt, heraf 17 på forbundsstatsplan. Ligesom i EMPLOI's tilfælde er uddannelsesaktiviteterne godt repræsenteret. Men mange af projekterne koncentrerer sig om de problemer, som den økonomiske udvikling rejser for virksomheder, visse erhverv og visse regioner. 194 8. årsbetning om strukturfondene (1996) Aktiviteterne dækker meget bredt og omfatter f. eks. SMV'ernes behov for ledelsesteknikker, strategier for udvikling af virksomheder ved at erobre nye markeder eller udvikle nye produkter, jobskabelse, bl. a. ved at indføre nye teknologier og nye former for arbejdstilrettelæggelse eller etablering af netværk mellem regionale arbejdsmarkedsaktører for at stimulere beskæftigelsen. En række programmer blev tilpasset, da en omprogrammering var nødvendig i visse tilfælde (f. eks. ny fordeling af bevillingerne mellem prioriteterne, nydefinering af støtteberettigede foranstaltninger), men navnlig for at anvende de beløb, der kom ud af pristalsreguleringen15. I alt kom der næsten 25 mio. ECU ud af pristalsreguleringen i 1996 til fordeling mellem de pågældende initiativer, nemlig INTERREG, KONVER, RESIDER, SMV, RECHAR, URBAN og RETEX. Endvidere fik Tyskland tildelt 317,7 mio. ECU fra reserven. Over en tredjedel af disse ekstrabevillinger blev tildelt KONVER, efterfulgt af INTERREG og EMPLOI, og de vil bl. a. gøre det muligt at iværksætte to nye URBAN- programmer (Zwickau og Kiel) og styrke INTERREG Il-C-programmerne16. Tabel V-14: Tyskland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostning. F. S. - stotte* O) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (15) PESCA (1) SMV (15) RECHAR (7) KONVER (16) RESIDER (9) RETEX (8) URBAN (10) I alt (83) INTERREG/REG EN (18)** Heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Schleswig-Holstein LEADER Teknisk bistand (etablering af nationalt netværk) SMV Rheinland-Pfalz SMV Brandenburg SMV Niedersachsen SMV Saarland SMV Baden-Wurtemberg SMV Schleswig-Holstein RECHAR Brandenburg KONVER Brandenburg KONVER Sachsen KONVER Baden-Wurtemberg RESIDER Brandenburg RETEX Brandenburg URBAN SaarbrQcken URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) I alt (16) INTERREG (1)*** * Ekskl. reserve ••Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. ••• Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 480,4 298,4 401,0 62,0 402,3 450,1 548,4 606,4 290,4 298,3 3. 837,8 16,6 2,0 4,6 20,9 9,5 3,1 1,8 3,6 49,3 53,9 40,9 51,7 42,4 6,0 22,6 5,2 334,0 228,8 156,8 177,4 23,0 184,2 158,6 233,9 192,8 70,3 97,3 1. 523,2 6,6 1,0 2,3 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 8,0 2,7 179,2 33,8 26,8 15,9 19,4 41,7 62,6 89,0 36,6 9,5 12,0 347,2 6,6 1,0 2,3 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 5,6 2,7 176,8 76,7 50,0 140,5 23,2 142,9 118,5 219,6 99,1 32,3 91,0 993,7 6,6 1,0 2,3 14,9 4,7 1,5 0,9 1,8 30,3 37,1 25,1 12,7 26,2 3,3 5,6 2,7 176,8 % Betalinger 1996 (2VO) 34% 32% 79% 101% 78% 75% 94% 51% 46% 93% 65% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 70% 100% 99% 17,3 29,5 14,3 0,0 26,3 23,2 70,8 20,8 8,6 11,3 221,9 2,0 0,4 1,2 4,5 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18,6 12,5 6,3 13,1 1,6 1,7 1,4 81,9 Betalinger 1994-1996 (3) 38,8 41,0 53,1 1,9 57,1 50,0 109,5 52,0 16,7 34,5 454,7 2,0 0,4 1,2 4,5 1,4 0,8 0,4 0,9 15,1 18,6 12,5 6,3 13,1 1,6 1,7 1,4 81,9 % own 17% 26% 30% 8% 31% 32% 47% 27% 24% 35% 30% 30% 40% 50% 30% 30% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 21% 50% 46% 15 SMV Mecklemburg-Vorpommem, KONVER Mecklemburg-Vorpommern og Hessen, RETEX Baden- Wurtemberg, RESIDER Niedersachsen, URBAN Rostock, INTERREG Tyskland (Sachsen)-Polen-Tjekkiet. 16 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 195 4. G R Æ K E N L A ND at af og nye skabe telematik, territorial (4,8% af Forbedring som baner henblik på vej felter tjenesteydelser. infrastrukturer; infrastrukturerne til visse områder. i alle prioriterede Telekommunikation til 90% og fremskyndet fællesskabsbevillingerne). telekommunikationsnettene (forhøjelse af digitaliseringsgraden integration gennem udvikling af de store i Grækenland, samt FTU er gennemgående elementer så lovende ud ved udgangen af 1993, var netkvaliteten i Unionen, hvilket stemmer med, at investeringsniveauet Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Grækenland: Støtten til den teknologiske udvikling spiller en vigtig rolle i den udviklingsstrategi, der er lagt i den græske for EFSR i informationssamfundet EFSR'en, nemlig af forbedring levevilkårene; udvikling af erhvervsstrukturen; udvikling af menneskelige ressourcer; beskæftigelsesfremme; samt udligning af regionale skævheder og brydning af øområdernes isolation gennem de 13 regionale programmer. (på EFSR-niveau, 250,7 mio. ECU; Gennem en forbedring og modernisering af telekommunikationen samlede omkostninger: 452,2 mio. ) vil man forbedre forbindelserne Telekommunikation indgår i et tværregionalt OP (203,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 383,8 mio. ), som ligger i direkte (CRASH-programmet, 1992-1993). Selv om resultaterne forlængelse afden tidligere programmeringsperiode stadig af den foregående programmeringsperiode installationer). ringe (fejlmeldingsprocenten var den højeste i Unionen, og der var meget lang ventetid på nye Nettet var også det mindst digitaliserede pr. tager ikke alene indbygger i Grækenland var det laveste i hele Unionen. OP 'et vedrørende telekommunikation indførelse sigte på at forbedre af avancerede teknologier - ISDN, ATM - og pilottjenester) men også på at tilskynde virksomhederne til at anvende de nye teknologier. Midlet hertil er uddannelse, moderne ledelsesmetoder og stimulering af markedet med og i almindelighed er ikke alene et mål i dette tværregionale OP, men også i de fleste af basisinfrastrukturerne de regionale OP'er i dem, hvor (Peloponnes, det græske fastland, De Joniske Øer osv. ) og navnlig hovedstrategien er udvikling af turismen (de nordlige og sydlige Ægæiske Øer osv. ). Der er ganske vist ikke noget OP, der specifikt vedrører udvikling af telematiske applikationer, men dette mål støttes (sundhed og forsorg) og i udvikling af menneskelige ressourcer (uddannelse og offentlig forvaltning). En af hovedforanstaltningerne OP 'et vedrørende sundhed er således udvikling af et edb-system for sundhedsvæsenet og modernisering af de (telemedicin). I OP'et vedrørende uddannelse er der også afsat videnskabelige infrastrukturer og faciliteter 40,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 54 mio. ECU) til undervisningsministeriets net, mens OP 'et vedrørende modernisering af den offentlige forvaltning med et budget på 117,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 235 mio. ECU) har tilformål at forbedre forvaltningen af (skat, told, finanser og menneskelige ressourcer og effektiviteten hos de ansatte budget) gennem osv. ) og indførelse af nye ledels esteknikker. Men det meste af støtten går til FTU. Strategien i EFSR 'en går ud på at øge landets tekniske og økonomiske formåen ved at udnytte det grundlag, der var lagt i det første OP på FTU-området samt ved STRIDE- initiativet og Fællesskabets forskningsprogrammer. FTU-underfeltet indgår i et tværregionalt OP, hvortil der er bevilget 316,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 579,1 mio. ECU). Af alle de interventionsområder, der er af omfattet af dette program, teknologioverførslen gennem erhvervelse af licenser, mindre projekter vedrørende forskning, udvikling af de eksisterende teknologiparker, forbedring af informationsnettene), der modtager størst støtte. Støtten går i (bioteknologi, nye materialer osv. ), som kræver et tæt erhvervssektorer af stor økonomisk betydning samarbejde mellem produktionsenhederne og det videnskabelige og teknologiske personale; nyorientering og udbygning ajforsknings infrastrukturerne; fornyelse af det menneskelige potentiale ved at opdatere forskernes teknologier og uddanne FTU- og innovationsteknikere og - viden, uddanne nye forskere tildelt 7 mio. ECU, vedrører også udviklingen af forvaltere. En del af FTU-programmet, der har fået universiteternes og forskningscentrenes net og formidling af forskningsresultaterne (databaser, multimedier osv. ). Der er ligeledes fastsat støtte til FTU på regionalt plan: tværregionale OP 'er, som vedrører forbedring af levevilkårene i finansforvaltningerne større til at koble universiteter og tekniske skoler (de største støttemodtagere først): udvikling af FTU informationssystemer teknologioverførsels- innovationssektoren (intensivering (telematiknet, i avancerede til følgende teknologier industriel områder er det nævnes i flere og der regioner, få græske (en af de • Centralmakedonien råder over uddannelses- udarbejdelse af læseplaner for kandidatuddannelser, og forskningsinstitutioner): forbedring af disse institutioners infrastrukturer (bygning af nye auditorier og laboratorier) og udvikling af båndene mellem forskningsprogrammer nyskabende produkter, patentanmeldelser og overførsel af nye teknologier i samarbejde med universiteter og tekniske institutter); tilsvarende bestemmelser er fastsat for Kreta (også en region med stort FTU-potentiale): 34,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 56,5 mio. ) til fordel for FTU og innovation; • Vestgrækenland: udbygning af Patras-universitetets og de eksisterende (støtte til SMV'er, der fremstiller og erhvervslivet teknologiske • infrastrukturer og styrkelse af deres rolle i udviklingen afden teknologiske forskning institutters i Grækenland. 196 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Endelig er der OP'et vedrørende (samlede omkostninger: 2,8 mia. ), der som led i udviklingen af erhvervsstrukturen, navnlig moderniseringen af i virksomheder, der investeringsprojekter industrien og servicesektoren, materielt og kvalitativt støtter anvender avancerede teknologier. Endvidere fremmes forskningen i fiskerisektoren med henblik på at udvikle fiskeri-, akvakultur- og industri og service, hvortil der er ydet 720 mio. ECU fiskeforarbejdningsindustrierne. Tabel V-15: Grækenland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. % 100% % 55% Offcntl. 352,0 Medlemsstat lait 546,2 Private 194,2 S t r u k t u r f o n d e n es f i n a n s i e r i n g er 9% 25% % 45% 661,4 Mål 1 NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 1. 207,6 en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. DFTU I Telekom. • Telematik 66% 4. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt nå mål i 1996 MALI Fig. V-18: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser): Prioriterede felter: Store infrastrukturer (a) Forbedring af livskvaliteten (b) Erhvervssektorens konkurrenceevne (c) Menneskelige ressourcer og beskæft, (d) Mindskelse af de regionale forskelle (e) Teknisk bistand (f) Fordeling på fonde: 2. 895,6 1. 456,8 2. 740,4 2. 633,9 4. 541,2 71,1 (e) 32% (a) 20% EFRU ESF EUGFL FIUF lait 9. 643,7 2. 638,1 1. 853,0 131,1 14265,9 / EFSR/32 OP'er Gennemsnit pr. OP| Vigtigste resultater i 1996 (d) 18% 68% 18% 13% 1% 100% 445,8 i regioner og ministerier. Anvendelsen Arbejdet med de gennemførelsesmekanismer, der var aftalt med de græske myndigheder, nåede langt i 1996. Således fik man oprettet ELKE ("one-stop-shop "-organisation), der beskæftiger sig med erhvervsinvesteringer, og MOU (management organisation unit) med henblik på at forbedre ledelsespotentialet som programmeringsværktøj blev udvidet til at omfatte alle EFSR'ens programmer, og man kom videre med oprettelsen af særlige kontorer, der skulle sørge for iværksættelse af de større projekter (EGNATIA S. A. med henblik på udbygning af øst-vestmotorvej en, ERGOSE med henblik på jernbaneprojekter og KTIMATOLOGIO S. A. med henblik på matrikelordningen). Samtlige disse kontorer forventes at være fuldt operationelle i 1997. De vil kunne effektivisere gennemførelsen af større projekter og således forbedre den finansielle gennemførelse. De græske myndigheder vedtog ligeledes at finansiere større transportprojekter (navnlig vejprojekter) på grundlag af koncessioner. Dette skulle gøre det muligt at tiltrække privat kapital og bygge nye vejafsnit, som det hidtil ikke har været muligt at finansiere over de offentlige budgetter (det græske budget og Fællesskabets budget). af projektdatablade Et nyt program blev vedtaget i 1996. Det drejer sig om OP'et vedrørende teknisk bistand, som især vedrører dels MOU-aktionerne, hvortil forberedelserne begyndte i 1996, dels en informations- og reklamekampagne på EFSR-niveau og endelig teknisk bistand til modernisering af de offentlige kontorer og virksomheder. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 197 Med hensyn til de allerede eksisterende programmer blev de nationale OP'er vedrørende jernbaner og telekommunikation samt de regionale OP'er vedrørende Vestmakedonien og Vestgrækenland styrket ved pristalsreguleringen af EFRU-bevillingerne. Ligesom OP'et vedrørende teknisk bistand og byudvikling omprogrammering. genstand Finansieringsplanerne for disse programmer blev tilpasset de faktiske forhold (tekniske ændringer). I efteråret 1997 skulle der blive påbegyndt en grundigere revision af samtlige programmerne (midtvejsrevision) på grundlag af den faktiske gennemførelse og resultaterne af de foreliggende evalueringer. programmer finansiel disse blev for en landbrugs-OP forløb godt, navnlig takket være mål 5a- Gennemførelsen af det nationale foranstaltningerne, og ikke mindst foranstaltningerne til fordel for bjergområder og ugunstigt stillede områder samt skovbrugsaktionerne. Der blev ligeledes godkendt en lang række projekter vedrørende forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. På grund af de nye prioriteter, der blev optaget i OP'et, fik programmet tildelt en del af beløbet fra pristalsreguleringen. Der blev disponeret over 1997- tranchen i 1996, og det første forskud blev betalt. Visse af de nyskabende foranstaltninger i OP'et, hvortil der kun var bevilget et beskedent beløb, var vanskeligere at sætte i gang, f. eks. indførelsen af et "geografisk" driftssystem kombineret med edb-systemer (GIS), som skulle sikre en ensartet og integreret informationsforvaltning. Trods forbedringer i 1996 var der stadig stor forskel på, hvor langt man var nået med de regionale OP'ers foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, og de forsinkelser, der var opstået i starten, blev kun delvis indhentet. Således var resultaterne meget gode for visse OP'er (Thessalia, de sydlige Ægæiske Øer, Kreta, Østmakedonien og Thrakien) i modsætning til andre, hvor det ikke lykkedes at indhente hele forsinkelsen (Epirus, det græske fastland, de nordlige Ægæiske Øer). De øvrige OP'er ligger midt i mellem disse to poler. I forbindelse med OP'et for fiskeri og akvakultur skete der en omprogrammering, der blev indbygget en deflator for 1995 (1,8 mio. ECU), en analyse for sektorerne "forarbejdning og afsætning af fiskeriprodukter" og en specifik aktion vedrørende ny opmåling af en række fiskerfartøjer blev godkendt, ligesom der blev udpeget en programleder. Ved udgangen af 1996 var der gjort gode fremskridt med hensyn to øvrige underprogrammer vedrørende henholdsvis forarbejdning/afsætning af produkter og akvakultur var sakket bagud. På baggrund af de indgåede forpligtelser må det imidlertid formodes, at situationen bliver bedre i 1997, når der har været tid til at gennemføre de besluttede aktioner. til underprogrammet vedrørende fiskerflåden, mens de Generelt var 1996 afgørende for EFSR'ens succes. Forbedringen af de vigtigste makroøkonomiske indikatorer førte til stigende private investeringer. Navnlig er de private investeringer som led i OP'et vedrørende industri og service vokset betydeligt i forhold til 1995, og det går også godt med de større projekter, som skal gennemføres med privat finansiering på grundlag af et koncessionssystem. Dette kombineret med den væsentlige forbedring af gennemførelsesmekanismerne skaber gunstige vilkår for den heldige gennemførelse af EFSR'en for Grækenland, både målt i bevillingsudnyttelse og målt i makroøkonomisk effekt samt jobskabende eller -bevarende effekt. 1997-budgettet for offentlige investeringer er i øvrigt betydeligt større end 1996-budgettet trods vanskeligheden med at fa nedbragt underskuddet på statsfinanserne. Dette skulle sikre national medfinansiering af EFSR-aktionerne samt en høj udnyttelsesgrad for 1997, hvorved en del af de forsinkelser, der opstod i årene 1994-1996, vil blive indhentet. 1996 i programmeringen for 1994-1999 For så vidt angår den finansielle gennemførelse af EFSR'en ved udgangen af 1996 lå Grækenland nogenlunde i midten af mål 1-landene. Hvis man medregner de ansøgninger om EFRU- forpligtelsesbevillinger, som de græske myndigheder indgav i december 1996, og som ikke kunne imødekommes i 1996 på grund af manglende budgetbevillinger, er situationen for alle strukturfondene under ét følgende: Ved udgangen af 1996 repræsenterede de bevillinger, der var disponeret over, 46% af de programmerede bevillinger, mens de betalte bevillinger repræsenterede 32% af den samlede støtte (eller 69% af de indgåede forpligtelser). For EFRU's og EUGFL's vedkommende var man endog nået længere med gennemførelsen end programmeret. De EUGFL-bevillinger i det nationale landbrugsprogram, der var disponeret over ved udgangen af 1996, udgør 60% afden samlede støtte for e i (GD XVI) samarbejde med Generaldirektoraterne Denne rapport er udarbejdet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og Samhørighed for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V), Landbrug (GD VI), Fiskeri (GD XIV) og med bidrag fra Generaldirektoraterne for Konkurrence (DG IV), Transport (GD VII), Miljø, Nuklear Sikekrhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), Telekommunikation, Informationsmarked og Udnyttelse af Forskningsresultater (GD XIII), Det Indre Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), Energi (GD XVII), Budgetter (GD XIX), Finanskontrol (GD XX) og Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD XXIII). 20 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 0-1: Generelle FTU- og telekommunikationsindikatorer | EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL | UK | Forskel 0,47| 0,87| 0,911 0,5 1,69| l,54| 2,811 2,42| 1,38| 2,06| 2,21 0,68 2,02 0,l| 0,52| 0,55| 0,12 0,32 1,23| 0,85| 2,02| 1,48| 0,77| 1,11| 1,47 1,27 1,4| 2,2| 5| 1,1 4,4| 3,8| 5,9| 5,11 3,2| 4| 4,6 2,42 4,43 0,2| 0,6| 1,6| 0,1 2,4| 1,5| 3,8| 2,3| 1. 3| 1,6| 2,8 FTU (1) Samlede udgifter (%afBNP) Private udgifter (% af BNP) Forskerre og ingeniører i alt (% af ansatte) Forskere og ingeniører i den private sektor (% af ansatte) TELEKOMMUNIKATION (2) Abonnentlinjer (% pr. 100 indbyggere) Fejl (pr. 100 linjer) Digitallinjer (%) Tilslutning til mobiltelefon (USD) Mobiltelefoner (% pr. 100 indbyggere) Kabeltv (% husstande) 0,55 40,2 32,6 60,6 83,8 3,7 8 32,3 0,2 0,6 2,24 54,3 11,3 71,2 64,6 9,1 51,4 85 2,4 5,3 ISDN-dækning (%) ISDN-abonnementer (% pr. 100 indb. ) Internet-brugere (% pr. 100 indbyggere)) (1) Kilde: Femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske udvikling; referenceår 1992 (2) Kilde: Meddelelsen "Samhørighed og informationssamfundet" (K0M(97)7 endelig udg. ) -66% -75% -45% -75% -26% + 188% -15% +30% -59% -84% -62% -1% -89% Accelererende teknologisk udvikling Den teknologiske udvikling er i de senere år begyndt at gå så hurtigt, at Fællesskabet og de dårligst stillede regioner ikke altid er rustet til at tage udfordringen op. I hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse" peges der på de faktorer og vilkår, der skal styrke den globale konkurrenceevne på baggrund af den accelererende økonomiske, sociale og teknologiske udvikling. Dels skal innovationsprocessen ikke længere betragtes som lineær, men som resultat af et samspil mellem forskningslaboratorier og virksomheder, som udvikler eller anvender nye teknologier. Samspillet opstår, når efterspørgslen vokser efter teknologi, der kan opfylde de nye behov. Selve innovationen antager former og tager sigte på såvel produkter og produktionsprocesser, som virksomhedsorganisation. I denne forbindelse skal virksomhedernes (navnlig SMV'ernes) egne immaterielle investeringer samt tilpasningen mellem teknologisk udbud og efterspørgsel (navnlig på regionalt plan) have høj prioritet. Forsknings- og udviklingsaktiviteten skal således føre til formidling af resultaterne og teknologiske overførsler og bør stimuleres af nødvendigheden af at tilfredsstille nye samfundsmæssige behov (f. eks. i tilknytning til miljø, sundhed, bioteknologi og kultur). flere Informationssamfundets udvikling vender op og ned på virksomhedernes organisation, og det samme vil snart ske for arbejdstilrettelæggelsen og de måder, folk lever på. Denne udvikling kræver en stor tilpasningsevne samt ledsageforanstaltninger på flere indbyrdes forbundne planer. Det er nødvendigt at forbedre infrastrukturerne og de basale teleydelser for at færdiggøre de europæiske telenet, som skal dække hele Fællesskabets område. Men det er ligeledes nødvendigt at sprede anvendelsen af de nye IKT-applikationer (informations- og kommunikationsteknologier), navnlig til SMV'erne, og der må derfor tilskyndes til teknologisk nytænkning og FTU på dette område. Disse forandringer kan kun sikres accept, såfremt brugerne af de nye IKT-teknologier får den nødvendige uddannelse. Derfor er det nødvendigt at styrke uddannelsen såvel afden brede befolkning og brugerne (gennem en tilpasning af undervisningen og uddannelsen) som af teknologiproducenterne (gennem erhvervsuddannelse og omskoling). 2. Strukturfondene og udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne Strukturfondene, et instrument i den bæredygtige teknologiske udviklings tjeneste Den ovenfor opridsede baggrund har påvirket strukturfondenes interventioner for perioden 1994-1999. Som nævnt i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed kræver regionernes teknologiske udvikling til fremme af den teknologiske udvikling i virksomhederne og tilpasning af arbejdskraften med henblik på at modernisere og diversificere de ledsageforanstaltninger 198 8. årsberetning om strukturfondene (1996) perioden 1994-1999, mens de betalte bevillinger udgør 49%. Med hensyn til de 13 OP'er vedrørende udvikling af landdistrikter under ét udgør de EUGFL-bevillinger, der var disponeret over indtil udgangen af 1996,44% af støtten, mens de betalte bevillinger udgør 29% af støtten. Gennemførelsen "i marken" er tilfredsstillende, idet udnyttelsesgraden for de udgifter, der var programmeret med ved udgangen af 1996 for alle fonde, lå på 7 1% (73% alene for 1996). Af de grunde, der er nævnt ovenfor, skulle resultatet blive endnu bedre i 1997. Tableau V-16: Grækenland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Program (godkendclsesår) Samlede omkostn. SF-stette Forpligtelser 1996 Mali Regionale OP'er 0PAttika(1994) OP Kreta (1994) OP De nordl. Ægæiske øer (1994) OP De syd. Ægæiske Øer (1994) OPEpirus(1994) OP Det græske fastland (1994) OP Vcstgrækcnland (1994) OPDeJoniskeØer(1994) OP Ccntralmakedonien (1994) OP Vestmakedonien (1994) OP Makedonien-Thrakien (1994) OP Peloponnes (1994) OPThcssalia(1994) Tværregionale OP'er OP Teknisk bistand (1996) OP Kultur-turisme (1995) OP Postvæsen (1995) OP Telekommunikation (1995) OP Landbrug (1994) OP Jernbaner (1994) OP Byudvikling (metro) (1994) OP Undervisning og "EFG" (1994) OP Energi (1994) OP Miljø (1994) OP Social udstødelse (1994) OP Den offentlige tjeneste (1994) OP Efter- og videreuddannelse (1994) OP Naturgas (1994) OP Industri og service (1994) OP Fiskeri - Akvakultur (1994) OP Forskning - Teknologi (1994) OP Veje - Havne - Lufthavne (1994) OP Sundhed - Forsorg (1994) I ALT (1) 685,7 312,3 210,2 224,1 236,5 371,8 310,7 170,7 588,5 244,0 494,3 286,0 375,8 67,3 229,1 78,0 203,7 1. 264,4 329,1 783,0 1. 385,7 352,1 376,7 246,0 168,6 756,0 354,6 720,0 150,0 316,2 1. 327,4 226,4 13. 844,9 938,5 435,3 327,9 380,0 346,9 623,0 513,9 228,2 816,9 332,0 689,0 440,2 560,9 84,8 795,6 117,1 383,8 "2. 826,7 548,0 1. 566,0 1. 847,6 946,3 515,0 328,0 305,4 1. 283,0 825,4 2. 808,9 311,7 579,1 2. 542,4 339,0 25. 586,4 4. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % ro/m Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 3,4 9,5 0,0 33,1 31,9 46,8 44,4 24,9 161,7 32,1 73,0 6,8 71,2 13,5 54,5 0,0 43,4 216,8 85,4 62,6 0,0 59,8 62,2 0,0 0,0 104,7 85,3 0,0 0,0 47,2 184,5 31,5 1. 590,0 302,1 140,5 89,8 99,6 125,1 156,7 133,9 75,3 336,4 96,5 219,8 91,8 182,8 13,5 74,0 10,8 89,3 744,8 223,5 473,6 395,8 212,5 157,5 68,8 48,2 313,5 201,7 182,2 42,8 127,2 640,4 57,3 6. 127,6 44% 45% 43% 44% 53% 42% 43% 44% 57% 40% 44% 32% 49% 20% 32% 14% 44% 59% 68% 60% 29% 60% 42% 28% 29% 41% 57% 25% 29% 40% 48% 25% 44% 121,2 46,4 29,0 32,6 62,6 36,8 29,4 17,0 86,2 25,0 55,5 40,2 44,2 6,7 33,0 4,9 62,2 200,6 10,4 139,2 0,0 112,1 28,1 0,0 10,2 120,4 0,0 51,6 11,2 42,5 164,5 22,2 1. 646,1 279,2 119,5 77,5 76,1 104,4 121,5 97,3 56,2 220,4 75,7 166,9 79,3 131,9 6,7 42,7 5,4 63,9 602,8 120,9 352,1 252,2 189,3 77,2 40,2 35,3 251,9 94,9 143,9 26,7 91,0 364,7 35,1 4. 403,1 41% 38% 37% 34% 44% 33% 31% 33% 37% 31% 34% 28% 35% 10% 19% 7% 31% 48% 37% 45% 18% 54% 20% 16% 21% 33% 27% 20% 18% 29% 27% 16% 32% P. m. : Grækenland deltager i samtlige EU-initiativer undtagen REGIS, og samtlige EU-initiativprogrammer (et pr. initiativ) blev godkendt i 1994 og 1995. Det er således 10 programmer, der gennemføres på nationalt plan, hvortil kommer tre INTERREG-programmer (to REGEN og et for grænseoverskridende samarbejde). Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Grækenland: De græske EU-initiativprogrammers økonomiske bidrag til den teknologiske udvikling er meget mindre end mål 1-programmernes. De eneste initiativer, som direkte berører dette område, er SMV og INTERRED. I SMV-programmet er der afsat 2,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 6,7 mio. ECU) til udvikling af telematiske applikationer for at forbedre de græske SMV'ers internationale konkurrenceevne. IINTERREG- programmet (ydre grænser) er der afsat 8 mio. ECU (samlede omkostninger: 16,5 mio. ECU) til stimulering af det grænseoverskridende samarbejde mellem Grækenland, Albanien og Bulgarien om basisinfrastrukturerne for telekommunikation. Ifølge ADAPT-programmet skal der etableres et net samt databaser vedrørende beskæftigelse, mens EMPLOI vedrører unges og andre svage gruppers brug af fjernundervisning, distancearbejde og 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 199 multimediecentre. Blandt initiativerne vedrørende industriel omstilling støtter KONVER udviklingen af et elektronisk netværk, der skal bringe de forsvarsafhængige SMV'er på fode igen. I 1996 blev SMV-, RESIDER-, RECHAR- og URBAN-programmernes gennemførelse forberedt. Gennemførelsen af RETEX- og INTERREG-REGEN- (gas) programmerne forløb planmæssigt. Det er af miljøårsager vanskeligt at få lokale italienske myndigheders accept af REGEN-programmet vedrørende en kabelforbindelse mellem Grækenland og Italien. INTERREG-programmet vedrørende ydre grænser var kommet godt i gang, men er nu gået i stå på grund af dens politiske og sociale situation i nabolandene (Bulgarien og navnlig Albanien). INTERREG Grækenland-Italien skulle godkendes i 1997 i lighed med INTERREG II C (afsnittene vedrørende tørke, oversvømmelse og samarbejde om fysisk planlægning). SMV- og REGEN (gas) -programmerne blev genstand for en finansiel omprogrammering og pristalsregulering, mens landbrugsafsnittet blev indføjet i INTERREG- programmet vedrørende ydre grænser. For LEADER II var 1996 det år, hvor den endelige evaluering af de reviderede finansieringsplaner for de forskellige lokalgrupper og underskrivelsen af aftalerne mellem lokalgrupperne og landbrugsministeriet fandt sted. Lokalgrupper, som havde fremlagt et integreret program, fik fortrinsstilling. Den konkrete gennemførelse af aktionerne vil blive påbegyndt i løbet af 1997. Med hensyn til PESCA blev der udpeget et formidlerorgan til forvaltning af programmet. Men trods den store indsats, der er gjort, har det ikke været muligt at fa programmet i gang. EMPLOI-programmet går derimod bedre, idet der nu er 107 godkendte projekter, som er ved at blive gennemført (29 NOW-projekter, 44 Horizon-projekter og 34 Youthstart-projekter). NOW- afsnittet støtter navnlig etablering af rådgivnings- og erhvervsvejledningssystemer, bl. a. med henblik på kvindelige virksomhedsledere. Youthstart-afsnittet vedrører uddannelse og erhvervsvejledning inden for vækstområder som f. eks. turisme, miljø og kultur. I forbindelse med Horizon-afsnittet vedrørende handicappede gøres der navnlig forsøg med beskyttede værksteder, et område, der hidtil har været forsømt i Grækenland, samt ledsageordninger for handicappede på arbejdspladsen. Flygtninge og indvandrere fra det tidligere Sovjetunionen udgør et problem for Grækenland, som søges løst gennem Horizon-projekter. Disse projekter tegner sig for en stor del af det samlede budget, nemlig 45%. 115 ADAPT-projekter er godkendt. Det dominerende tema er indførelse af nye forbedring af virksomhedernes produktivitet og teknologier og nyskabende metoder konkurrenceevne. I såvel EMPLOI- som ADAPT-initiativet er der navnlig tale om offentlige initiativtagere, mens den private sektor bidrager med 10% afden samlede finansiering af aktionerne. til Det skal i øvrigt bemærkes, at overvågningen af EU-initiativprogrammerne er blevet rationaliseret. Visse overvågningsudvalg har nemlig faet kompetence til at overvåge flere programmer af fælles interesse (f. eks. SMV og RESIDER). SMV-initiativet er blevet det forum, hvor alle EFSR'ens og EU- initiativernes SMV-aktioner bliver behandlet. Endelig må nævnes, at det ved fordelingen af EU- initiativreserven har været muligt at forøge bevillingerne til alle græske programmer, undtagen SMV- programmet, med 72,5 mio. ECU. Ekstrabevillingen er navnlig afsat til det nye INTERREG II C- afsnit, LEADER og KONVER17. Alt i alt er det endnu for tidligt at udtale sig om udsigterne for EU-initiativprogrammerne, som for de flestes vedkommende endnu er i startfasen. Givet er det, at INTERREG-REGEN (gas) er godt på vej og supplerer OP'et vedrørende naturgas. INTERREG vedrørende ydre grænser skulle også gøre fremskridt, når først den politiske og sociale situation i nabolandene er blevet normaliseret. 17 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 200 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel V-17: Grækenland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. - stotte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % ro/m Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) SMV (1) RECHAR (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (1) I alt (10) INTERREG/REGEN (3)** ' Ekskl. reserven Se detaljerne i kapitel VII, tabel 2. 2. 44,6 86,9 263,6 54,6 156,9 2,0 20,3 8,9 145,3 67,2 850,3 30,1 64,4 148,0 27,1 83,3 1,5 12,9 4,7 87,5 45,2 504,8 20,3 4,6 0,0 22,3 18,3 0,2 0,0 0,6 50,2 1. 1 117,5 27,4 12,6 22,6 26,8 28,8 1,5 11,5 4,7 62,0 5,6 203,4 91% 20% 15% 99% 35% 100% 89% 100% 71% 12% 40% 4,8 2,3 0,0 0,3 9,2 0,1 0,0 0,3 25,9 0,6 43,4 8,4 6,4 11,3 2,6 14,4 0,8 5,7 2,3 35,0 2,3 89,1 28% 10% 8% 9% 17% 50% 44% 50% 40% 5% 18% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 201 5. SPANIEN 5. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Spanien: Mål 1: Støtte til teknologisk udvikling går igen af flere af EFSR-prioriteterne. I alt repræsenterer denne støtte 5% af fællesskabsbevillingerne til EF-støtterammerne. FTU, som indgår i det prioriterede felt "forbedring af produktionssystemet", tegner sig for 1,5% af EFSR-bevillingerne. FTU-bevillingerne er tiltænkt de største erhvervssektorer samt virksomhederne, hvis FTU-investeringer i 1994 kun fællesskabsgennemsnittet. Prioriteten vedrører: lå på halvdelen af • styrkelse af de offentlige og private FTU-aktiviteter, tilskyndelse af virksomheder til at deltage i FTU- og innovationsprojekter, finansiering af stipendier til den private sektor med henblik på deltagelse i kurser på højt niveau, alt som led i den tværregionale under-EFSR og visse regionale OP'er, (Andalucia, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia), som støtter private FTU- investeringer, samt styrkelse af virksomhedernes samarbejde med universiteter og forskningscentre; foranstaltninger rettet mod industri og håndværk: som led i den tværregionale under-EFSR, som gennemføres ved et OP vedrørende regional støtte til erhvervsaktiviteter (387 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,126 mia. ): indhentning af det teknologiske efterslæb på virksomhederne, spredning af nye teknologier, virksomheders deltagelse i internationale projekter om industrielt teknologisk samarbejde; som led i visse regionale OP 'er (Andalucia, Castilla-La-Mancha, Castilla y Leon, Valencia, Asturias, Murcia: støtte teknologioverførsel) og visse globaltilskud (Murcia, Andalucia). til produktionsteknologisk innovation og • FTU spiller også en vigtig rolle i forbindelse med moderniseringen af landbrug og fiskeri, hvis ringe produktivitet ofte forbindes med et lavt teknisk stade. En af prioriteterne i Andalucia, Castilla-La-Mancha, Valencia, Murcia, Asturias og Galicia er at udbrede kendskabet til de mest relevante teknikker for at forbedre og diversificere landbrugsproduktionen, samtidig med at denne tilpasses den fælles landbrugspolitik. For så vidt angår fiskerisektoren er akvakulturforskning fastsat som hovedforanstaltning i OP'et for Murcia. For at opnå en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer tager den tværregionale under-EFSR sigte på at teknologioverførselskontorer, der findes på universiteterne. Det drejer sig om foranstaltninger, der ofte iværksættes gennem globaltilskuddene til Andalucia, Salamanca, Castilla y Leon og Murcia og i de fleste tilfælde suppleres af regionale OP 'er. OP 'erne støtter: forskningscentre og universiteter og virksomheder, forskere på styrke de uddanne • uddannelse i FTU for virksomhederne (Andalucia og Valencia) og udarbejdelse af • multimedieundervisningsmateriale med henblik på at sprede nye teknologier og ledelsesteknikker (Andalucia), forskningsprojekter til fremme af diversificeringen af erhvervslivet (Canarias) og til styrkelse af relationerne mellem den offentlige forskning og erhvervslivet (Cantdbrica, Castilla-La-Mancha, Extremadura), • udvikling af FTU-infrastrukturer og -faciliteter (Cantabria, Valencia, Galicia, Murcia), • grundforskning, anvendt forskning samt kompetitiv og pr ækompetitiv forskning (Valencia, Galicia) og universitetsforskning (Murcia, Extremadura); formidling af teknologisk information (Extremadura). • Støtten til telekommunikation på 2,5% af det samlede EFSR-budget fortjener herudover særlig opmærksomhed på grund af dens rolle i bestræbelserne på at "samle" landet. Støtten er en videreførelse af bestræbelserne i den foregående programmeringsperiode på at udjævne de regionale skævheder med hensyn til telenet og offentlige tjenester. I samtlige regionale OP 'er er der tale om udbygning af infrastrukturerne, således at disse kommer hele befolkningen til gode, samt modernisering af infrastrukturerne og intensivering af brugen af netværk gennem indførelse af nye avancerede tjenester (ISDN: fra 37% til 65% i 1999). Mål 2 (1994-1996): I EFSR 'en fastlægges en strategi, hvor der lægges stor vægt på støtte til FTU og innovation. De syv OP'er indeholder et prioriteret felt for FTU og informationsteknologier (i alt 111,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 176,8 mio. ). I disse OP'er anvendes EFRU-bevillingerne til finansiering af infrastrukturer (opførelse og udvidelse af bygninger, erhvervelse af videnskabeligt udstyr, laboratorieudstyr) og forskningsprogrammer samt fremme af forskningscentres deltagelse i aktioner vedrørende teknologisk udvikling til brug for SMV'er. ESF-interventionerne vedrører hovedsagelig uddannelse af forskere og ledere af forskningscentre, rekruttering af forskere samt stipendier til videregående uddannelser inden for forskning, videnskab, teknologi og innovation. Blandt de vigtigste regionale OP 'er kan nævnes: • Aragon: udbygning af det videnskabelige fakultet på Saragossas universitet, laboratoriet for forskning i brændselsteknologi og det teknologiske institut i Aragon samt universitetsuddannelse (9,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,6 mio. ECU); 202 8. årsberetning om strukturfondene (1996) • Cataluna: byggeri af og udstyr til fakulteter, avancerede tekniske institutter og centre for levnedsmiddelforskning samt oprettelse af et center for havundersøgelser ved Middelhavet (20,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 42 mio. ECU); • Madrid: udbygning af og udstyr til universiteternes forskningscentre i Alcala de Henares og Carlos III, forskeruddannelse, universitetsstipendier (26,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 53,5 mio. ECU); • Navarro: udstyr til det regionale offentlige universitet samt teknologicentret i Navarra, forskerstipendier og støtte til uddannelse på højt niveau (4,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 mio. ECU): • Pais Vasco: udstyr til specialiserede teknologiske centre og universitetsafdelinger, medfinansiering af forskningsprogrammer i disse centre og forskeruddannelse (31 mio. ECU; samlede omkostninger; 67,2 mio. ECU). Disse interventioner suppleres af støtte til oprettelse og udvikling af teknologiparker og støtte til den teknologiske udvikling af virksomheder, som hører under det prioriterede felt vedrørende "forbedring af til udstyr til Centret for Avanceret virksomhedernes konkurrenceevne" i EFSR'en. Støtten går f. eks. Teknologisk Uddannelse i Zaragoza (Aragon), bygning af et teknologicenter for virksomheder (Baléares), udvidelse af teknologiparken i Alcalà de Henares (Madrid), forskning i bilmotorer (Cataluna). OP'erne for Cataluna, La Rioja og Pais Vasco tager også sigte på virksomhedernes forskningsaktiviteter. I de regionale OP'er lægges der mindre vægt på telekommunikation og telematiske applikationer. Udvikling heraf støttes dog, navnlig i forbindelse med telekommunikation, som er omfattet af et af EFSR-underfelterne, hvor kommunikationsudviklingen prioriteres højt. Mål 3: ESF yder støtte til gennemførelse af aktioner vedrørende teknologisk uddannelse og omskoling i de mest lovende sektorer til udviklingen af overførsel og anvendelse af forskningsteknikker, bioteknologier og informationsteknologier. I projektet vedrørende Centret for Modedesign i Madrid (FUNDISMA) indgår industrielle, kommercielle, markedsføringsmæssige, teknologiske og uddannelsesmæssige aspekter af tekstil- og konfektionssektoren. Projektet omfatter uddannelsesaktioner med henblik på erhvervsmæssig integrering af unge, herunder uddannelse i de nye design- og produktionsteknikker. Den teoretiske uddannelse efterfølges af praktik Mål 5b: I SPD-felterne vedrørende fornyelse og diversificering af erhvervslivet er der fastsat støtte til mekanisering og udvikling af nye teknologier. I SPD'et for Aragon støttes f. eks. indførelsen af nye teknologier i produktionsprocesserne i de fleste landbrugsvirksomheder i Bandenas-området, og SPD 'et for Pais Vasco fremmer forskning i tilknytning til udviklingen af regionale kvalitetsprodukter. Disse foranstaltninger suppleres med støtte til videnskabelig og teknisk uddannelse samt til forskningscentre. I alt repræsenterer fællesskabsfinansieringerne vedrørende teknologisk udvikling i Spanien 5,1% af strukturfondbevillingerne (mål 1,2, 5b). Tabel V-18: Spanien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. Måll Mål 2 Mål 5b I ALT 2. 404,2 234,3 13,9 2. 652,4 % 91% 9% 1% 100% 1. 282,3 111,3 0,8 1. 394,4 % 53% 48% 6% 53% Offentl. 1. 121,9 121,9 13,1 1. 256,9 Medlemsstat lait 1. 121,9 123,0 13,1 1. 258,0 )| Private 0,0 1,1 0,0 1,1 % 47% 52% 94% 47% 47% NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmader indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informalionssamfundsudgiftcr, som oflc forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 2% 49% tIMIttMIIÊUÊIim \ 49% DFTU H Telekom. • Telematik 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 203 MÅL l18 Fig. V-19: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Priorilerede felter: Tilpasning af produktionssystemet (a) Menneskelige ressourcer (b) Isolationsbekæmpelse (c) Basisinfrastrukturer (d) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF l a it 14. 998,4 6. 118,7 3. 309,6 1. 008,7 25. 435,4 1ESFR/64 OP'er Gennemsnit pr. OP| Vigtigste resultater i 1996 (d) 7% (a) 35% (c) 25% 59% 24% 13% 4% 100% 397,4 (b) 33% 11 nye interventioner blev vedtaget i 1996 til et samlet beløb af 703,2 mio. ECU, dvs. under 3% af EFSR'ens samlede fællesskabsbidrag. Interventionerne omfatter tre større EFRU-projekter, to EFRU- globaltilskud, to EFRU- og EUGFL-OP'er og fire enkeltfonds-OP'er (to EFRU og to ESF). De tre større projekter vedrører energiinfrastrukturer. Det første, gasledningen mellem Gibraltar og Cordoba, er et af de ti prioriterede energiprojekter, der blev vedtaget på topmødet i Essen i december 1994. Ledningen skal indgå i de transeuropæiske energinet. Det andet projekt, gasledningen mellem Valencia og Catagena (første fase Paterna - Callosa del Segura), vil komme til at spille en strategisk rolle for hele transportsystemet for naturgas, da ledningen vil blive forbundet med det fremtidige forgasningsanlæg i Catagena, hvorved forsyningssikkerheden for hele transportnettet vil blive forbedret. Det tredje større projekt, nemlig ombygningen af lossefaciliteterne for LNG-tankskibe i Huelva, vil øge den mængde flydende naturgas, som anlægget i Huelva kan modtage, og således medføre en diversificering af forsyningen og en større sikkerhed og fleksibilitet for hele naturgastransporten på Den Iberiske Halvø. Projektet vil også bidrage til spredning af energikilderne og forbedring af miljøet. Globaltilskuddet til IDAE (Instituto para la Diversificaciôn y el Ahorro Energético - institut for energispredning og -besparelser) er en EFRU-intervention. Globaltilskuddet skal forbedre energiudnyttelsen og fremme vedvarende energikilder. Tilskuddet til Castilla-La-Mancha har til formål at indføre finansielle produkter, der er bedre tilpasset de faktiske forhold i regionerne. Af de nye OP'er, der blev vedtaget, vedrører to EFRU. OP PITMA II (Programa Industrial y Tecnolôgico Medioambiental - industrielt og teknologisk miljøprogram) har som mål dels at udvikle udbuddet af teknologier, anlægsaktiver, økologiske produkter og miljøservice til industrien, dels at begrænse eller fjerne den forurening, der skabes af industrien og industriprodukterne. OP'et vedrørende teknisk bistand har til formål at støtte de administrative myndigheder for at opnå de bedst mulige resultater i programmeringen, forvaltningen, administrationen og evalueringen af EFSR-interventionsformerne. To af OP'erne er hovedsagelig enkeltfonds-OP'er finansieret af EUGFL. Det drejer sig om OP'et vedrørende udvikling og diversificeringen af erhvervslivet i landdistrikter samt programmet vedrørende teknisk bistand til statistisk opdatering. Med hensyn til iværksættelsen i 1996 af hele EFSR'en bemærkes det, at overvågningsudvalget for denne EFSR, som holdt møde i december, besluttede at optage et nyt underfelt, nemlig "informationssamfund". Formålet er en bedre udnyttelse af edb-fremskridtene i den offentlige forvaltning, i jobsskabelsesindsatsen og i den teknologiske innovation og sikring af lige adgang til information. Endvidere har Kommissionen anmodet om en analyse til brug for en forenkling og rationalisering af støtteprogrammerne gennem et kontrol- og overvågningssystem for at forhindre kumulation af støtte. For så vidt angår evaluering er rapporterne vedrørende den første del allerede 18 Støtteberettigede områder: Andalucia, Asturias, Canarias, Cantabria, Castilla y Leôn, Castilla-La-Mancha, Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta y Melilla. 204 8. årsberetning om strukturfondene (1996) udarbejdet og forelagt de forskellige overvågningsudvalg. EFSR-rapporten skal udarbejdes i andet halvår 1997. 1996 i programmeringen for 1994-1999 95% af det beløb, der oprindelig var fastsat i EFSR'en, er programmeret (769,4 mio. ECU fra EFRU mangler at blive programmeret). De selvstyrende områder med den bedste udnyttelsesgrad er Valencia, Ceuta, Canarias, Cantabria og Galicia. Det felt, hvor der er gjort størst fremskridt, er "integration og forbedring af de interne forbindelser" efterfulgt af feltet "udvikling af erhvervsstrukturen" og feltet "støtteinfrastrukturer til fremme af økonomiske aktiviteter". Med hensyn til institutionerne er centralforvaltningen nået længst med gennemførelsen, efterfulgt af de regionale forvaltninger, offentlige virksomheder og lokalforvaltninger. I forbindelse med fiskeriprogrammet er der disponeret over 100% af 1994-tranchen, 80% af 1995- tranchen og 25% af 1996-tranchen, således at det har været muligt at udbetale det andet forskud for 1996 til Spanien (dvs. 34% af det samlede programmerede beløb for perioden 1994-1999). Men i november blev den årlige forfaldsplan omprogrammeret, hvilket indebar overførsel af 56 millioner ECU fra 1995-tranchen til 1996-tranchen og medtagelse af pristalsreguleringen 1995/94 ved beregningen af 1996-tranchen. MÅL219 Fig. V-20: P. m, programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation}, Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: (d)4% ( e ) 1% (c) 15% EFRU ESF lait 787,6 208,6 996,2 1 EFSR/8 OP'er Gennemsnit pr. OP| 79% 21% 100% 124,5 (b) 28% (a) 52% 1996 i programmeringen for 1994-1996 De otte OP'er under EFSR for 1994-1996 blev gennemført som planlagt i 1996. De blev afsluttet for så vidt angår forpligtelsesbevillingerne, og det uudnyttede restbeløb blev overført til perioden 1997- 99. For alle OP'ers vedkommende var afslutningen baseret på den faktiske anvendelse af forpligtelsesbevillingerne inden udgangen af december 1996, som svarer til en fællesskabsfinansiering på 990 mio. ECU, dvs. 88% af det bidrag, der oprindelig var fastsat i EFSR'en. Disse strukturfondfinansieringer udgøres af dels et beløb på 781,4 mio. ECU finansieret af EFRU (dvs. 90%» af den oprindelige tildeling), hvoraf 368,3 mio. ECU faktisk kom til udbetaling i Spanien i årene 1994-1995, dels et samlet beløb på 208,6 mio. ECU finansieret af ESF (dvs. 80% afden oprindelige tildeling), hvoraf 98,6 mio. ECU vedrørte faktiske betalinger, der fandt sted i 1994 og 1995. indebar overførsel af 139,3 mio. ECU, der ikke var disponeret over, til Afslutningen programmeringsperioden 1997-1999 (12% af den oprindelige EFSR-støtte), hvortil kom 16,1 mio. ECU20, som stammede fra pristalsreguleringen af EFSR'en for årene 1995 og 1996. Disse overførsler vedrørte de syv regionale OP'er under EFSR'en og varierede fra 6% afden oprindelige OP-størte (Pais Vasco) til 38% (Aragon). 19 Støtteberettigede områder: Aragon, Baléares, Cataluna, La Rioja, Madrid, Navarra, Pais Vasco. 20 Dette beløb blev fordelt mellem fem OP'er: Cataluna (6 mio. ECU), Pais Vasco (5 mio. ), Madrid (3 mio. ), Aragon (1,1 mio. ) og Navarra (1 mio. ). 8. i årsberetning om strukturfondene (1996) 205 Tabel V-19: Mål 2 - Spanien - Fordeling af resultaterne for 1994-1996 på prioriterede felter i EFSR (mio. ECU) Prioriteret felt 1. Beskæftigelse og virksomhedernes konkurrenceevne 2. Miljøbeskyttelse 3. Forskning, teknologi og innovation 4. Transport i forbindelse med erhvervsaktiviteter 5. Lokal- og byudvikling 6. Teknisk bistand I ALT EFRU ESF I ALT 240,3 22,1 31% 3% 100,9 0,0 48% 0% 341,2 22,1 34% 2% 77,7 10% 47,5 23% 125,2 13% 269,9 167,6 3,9 781,4 35% 21% 0% 100% 0,0 55,4 4,8 208,6 0% 27% 2% 100% 269,9 223,0 8,6 990,0 27% 23% 1% 100% Forberedelse af perioden 1997-1999 De spanske myndigheder fremlagde i august 1996 omstillingsplanen for 1997-1999 samt otte OP- forslag (en EFRU/ESF-intervention for hver af de syv selvstyrende områder, som støtten er beregnet til, samt en tværregional ESF-intervention for samtlige regioner). Den spanske centralforvaltninger har ligesom i 1994-1996, trods Kommissionens henstillinger, valgt at anvende tretrinsproceduren (omstillingsplan, ESFR og OP). Ligesom EFSR for 1994-1996 er denne plan bygget op om seks prioriterede felter, og der foreslås én medfinansieringssats på 50% for samtlige aktioner21. Fællesskabsstøtten foreslås fordelt med 1,023 mia. ECU i EFRU-bevillinger og 295,2 mio. i ESF- bevillinger. I oktober og december 1996 blev der afholdt forberedende møder mellem de centrale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Efter godkendelsen af EFSR'en må OP-forslagene revideres grundigt under hensyntagen til de prioriterede felter, der er fastsat i EFSR'en, og til overførslerne af bevillinger for perioden 1994-1996. M ÅL 3 OG 4 Fig. V-21: Mål 3-P. m, programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1995-priser): Prioriterede felter Erhvervsmæssig interegrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 519,9 ESF 743,7 165,7 65,2 1. 494^5 1 EFSR/11 OP'er Ialt| (c) 11% (d)4% (a) 35% (b) 50% Gennemsnit pr. OP| 135,9 lette adgangen tager sigte på at 1996 var det andet gennemførelsesår for mål 3-EFSR'en, der er vedtaget for perioden 1994-1999, og som til arbejdsmarkedet ved at styrke den aktive arbejdssøgningsproces, forbedre arbejdsmarkedets funktion og stimulere jobskabelsen samt forbedre de faglige kvalifikationer gennem en reform af erhvervsuddannelsessystemet. I EFSR'en koncentreres midlerne om en forbedring af adgangen til og kvaliteten af uddannelserne samt om anvendelse af pakkeløsninger med henblik på erhvervsmæssig (vekseluddannelse, praktik, arbejdsformidling). Fire af de 11 OP'er (71% af det samlede beløb) forvaltes af nationale instanser, og syv (29%) af de selvstyrende områder. Den gennemsnitlige gennemførelseshastighed er tilfredsstillende, idet der blev disponeret over samtlige bevillinger for 1996, nemlig 244,1 mio. ECU, mens 75% blev betalt i form af forskud. Partnerskabet og overvågningsudvalgets strategiske rolle blev styrket. Overvågningsudvalget, som sørger for, at fremgangsmåden i programmeringsdokumentet overholdes, godkendte visse tilpasninger, der bragte programmeringerne i overensstemmelse med målene, prioriteterne og de reelle behov på arbejdsmarkedet. Endvidere blev der oprettet en teknisk integrering 21 Den regionale fordeling af de nye bevillinger, der er tildelt Spanien for denne periode (1,318 mia. ECU) er følgende: Aragon 82,9 mio. ECU; Baléares 13,1 mio. ; Cataluna 636,5 mio. ; Madrid 178,2 mio. ; Navarra 25 mio. ; La Rioja 14,7 mio. ; Pais Vasco 367,6 mio. 206 8. årsberetning om strukturfondene (1996) evalueringsgruppe, som skal bistå overvågningsudvalget med midtvejsevalueringen i 1997 (bevillinger til teknisk bistand vil blive anvendt til dette formål). Fig. V-22: Mål 4 - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU - Prioriterede felter Foregribelse, erhvervsvejledning og rådgivning (a) Efter- og videreuddannelse af arbejdstagere (b) Teknisk bistand (c) 1SPD lait 1994-priser): ESF 36,9 308,4 23,3 368,6 (c) 6% (a) 10% (b) 84% Man nåede ikke så langt som forventet med gennemførelsen af SPD'et for mål 4, men der skete dog en væsentlig forbedring, idet der blev disponeret over 53% af det beløb, der var til rådighed for 1995 (beløbet omfatter 1995-tranchen, der var fastsat i den oprindelige plan, samt beløb, der ikke var blevet disponeret over i 1994). Det blev imidlertid nødvendigt at foretage en finansiel omprogrammering i december 1996 for at overføre de ikke-udnyttede beløb i 1995-tranchen til årene 1996, 1997, 1998 og 1999. Med hensyn til de kvalitative aspekter erindrede Kommissionen om prioriteterne i SPD'et, nemlig fokusering på uddannelsen i SMV'er og på de mindst kvalificerede arbejdstagere samt fremme af lige muligheder. Der blev ligeledes lagt vægt på den horisontale karakter af uddannelsesfeltet under mål 4, dvs. at aktionerne skal koncentreres om tværgående kvalifikationer, der er fælles for flere sektorer, og om sammenhængen mellem foregribelse og uddannelse. MÅL 5a landbrug Tabel V-20: P. m. , gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): l a it 276,0 Foranstaltning Produktion Afsætning 157,0 119,0 % 57% 43% Gennemførelsesprognosen vedrørende forbedring af produktionsstrukturerne blev nedsat til 157 mio. ECU for perioden 1994-1999 (ekskl. støtten til frugt- og grønsagssektoren) mod de 207 mio. ECU, der oprindelig var blevet fastsat i 1994. Spanien besluttede nemlig i 1996 at overføre en del af de bevillinger, der oprindelig var tildelt disse foranstaltninger, til støtten til forarbejdning og afsætning af produkterne. Beslutningen vedrørende det tilsvarende SPD skulle træffes i 1997. Størstedelen afden ajourførte støtte skulle ydes i form af investeringsstøtte (46 mio. ECU), støtte til ugunstigt stillede regioner (43 mio. ) og støtte til unge landbrugere (35 mio. ). I øvrigt var det efter udarbejdelsen i 1994 af SPD'et vedrørende forarbejdning og afsætning af produkterne muligt at normalisere anvendelsen af foranstaltningen de følgende år. I de regioner, der ikke er omfattet af mål l22 har Fællesskabet bevilget i alt 68 mio. ECU (32 mio. i 1995 og 36 mio. i 1996) til 496 investeringer. De støtteberettigede omkostninger i den forbindelse beløber sig til i alt 313 mio. ECU (146 mio. i 1995 og 167 mio. i 1996). Over 50% af investeringerne i regionerne under og uden for mål 1 er gået til frugt- og grønsagssektoren og kødsektoren. 22 EUGFL-støtten andrager 351 mio. ECU (120 mio. i 1995 og 131 mio. i 1996). De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de 1. 235 støttede investeringer beløber sig til i alt 821 mio. ECU (394 i 1995 og 427 i 1996). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 207 MÅL 5a fiskeri Fig. V-23: Mål 5afiskeri -P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): I Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) I alt FIUF ~ 40,6 0,0 35,9 7,2 1,8 6,0 23,9 1,8 pm 2^4 121,9 (h) 2% (j) 2% (I) 0% (g) 20% (a) 33% (c) 30% SPD'ets gennemførelse svarede til en udnyttelsesgrad på 100% af 1994-tranchen, 80% af 1995- tranchen og 25% af 1996-tranchen, hvilket gjorde det muligt at udbetale det andet forskud for 1996 til Spanien. Det var dog nødvendigt med en omprogrammering for at overføre 8 mio. ECU fra 1995- tranchen til 1996-tranchen samt for at indregne pristalsreguleringen for 1994/94 i 1995- og 1996- trancherne. MÅL 5b23 Fig. V-24: Mål 5b - P. m. , programmering 1994-1999 (1994-priser) Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EUGFL EFRU ESF lait 414,6 160,8 88,6 664,0 7 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 1. 731 85. 223 mio. ECU 62% 24% 13% 100% 94,9 (e)13% ( a ) 3 1% (d) 10% (c) 2 2% D Basisinfrastrukturer (a) B Diversificering af erhvervslivet (b) • Beskyttelse af de naturlige ressourcer (c) • Forbedring af bolig standarden på landet (d) (b) 24% • Menneskelige ressourcer (e) Gennemførelsen af SPD'erne for mål 5b var tilfredsstillende i 1996, både med hensyn til bevillingsanvendelsen og med hensyn til konkrete resultater. Resultatet var, at der ved udgangen af 1996 var disponeret over 50% af tildelingen, mens 36% var blevet betalt. Situationen er meget tilfredsstillende for EUGFL (fire regioner har allerede disponeret over 1997-tranchen), men er noget mere problematisk i ESF's tilfælde, hvor to regioner ved udgangen af 1996 kun havde disponeret over knap 25% af bevillingerne for perioden. Støtten i henhold til fire af de syv SPD'er (Baléares, La Rioja, Navarra, Pais Vasco) blev pristalsreguleret, hvilket har medført i alt 2,9 mio. ECU i ekstra bevillinger til disse programmer. Overvågningsudvalgenes hovedopgave var dels at godkende programmerne vedrørende teknisk bistand for hver enkelt region (programmerne omfatter tre dele - oplysning om de i SPD'erne fastsatte aktioner, teknisk bistand til gennemførelsen og evaluering), dels at fordele det beløb, der var fremkommet ved pristalsreguleringen 1995-96, og som var bevilget til finansiering af disse programmer vedrørende teknisk bistand (disse bevillinger repræsenterer i gennemsnit 0,2% af de offentlige udgifter, der er fastsat i programmerne) og endelig at styrke nogle af de foranstaltninger, man var kommet længst med. Men den største indsats bestod i selve evalueringen, som bl. a. omfattede gennemførelse i alle syv regioner af undersøgelser vedrørende evalueringsegnetheden med henblik på af midtvejsevalueringen, godkendelse af den udbudsbetingelserne og udvælgelse af vurderingsmændene til midtvejsevalueringen (fire regioner overdrog opgaven til universiteter og tre til private virksomheder) samt afholdelse af et seminar inden for det nationale overvågningsudvalgs rammer om evaluering af programmerne vedrørende udvikling af landdistrikter. I seminaret deltog vurderingsmændene fra de syv regioner. evaluering og forberedelsen forudgående 23 Støtteberettigede områder: Aragon, Baléares, Cataluna, La Rioja, Madrid, Navarra, Pafs Vasco. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 21 regionale økonomiske strukturer. Strukturfondene bestræber sig ikke alene på at forsyne regionerne med de infrastrukturer, der er nødvendige for denne udvikling, men også på at opmuntre de regionale og lokale aktører til at styrke den regionale konkurrenceevne ved at satse på innovation og sektorer med høj værditilvækst. Af disse grunde er investeringerne i teknologisk udvikling vokset kraftigt mellem første og anden programmeringsperiode, idet de er steget fra 3,5 mia. ECU til 7,5 mia. ECU, dvs. 6% af fællesskabsfinansieringerne21. at udbygge FTU-infrastrukturerne22 Måden at gribe tingene an på har også ændret sig. I den første programmeringsperiode bestræbte strukturfondene sig især på at udvikle den regionale kapacitet på det videnskabelige og teknologiske område ved af kvalifikationspotentialet. Disse interventioner har medvirket til at bevidstgøre de offentlige forvaltninger om den teknologiske udviklings strategiske betydning for regionernes produktivitet, fremmet etableringen af bånd mellem universiteter og virksomheder, fremmet den private sektors deltagelse og har lettet adgangen til FTU-rammeprogrammet. Det er mål 2-regionerne, der har anvendt den største del af bevillingerne på FTU (9% af den samlede bevillingsramme mod 3% for mål 1- regionerne), men fællesskabsbevillingerne udgjorde i 1994 en femtedel af de nationale udgifter til forskning og udvikling i Irland og en tredjedel i Portugal. støtte udnyttelsen og ved at I programmerne for perioden 1994-1999 går bestræbelserne i en ny retning. For det første er den del af bevillingerne, som mål 1-regionerne bruger på udvikling af det teknologiske potentiale, vokset markant (6,5% mod 2% før), mens andelen for mål 2-regionerne er nået op på 19%». Også de øvrige mål samt EU-initiativerne tillægger de nye teknologier og formidlingen heraf stigende betydning. For det andet har det vist sig, at regionernes evne til at fremme innovationen og tilpasse de nye teknologier ikke blot afhænger af de regionale udbud (F&U-kapacitet og mekanismer til formidling af teknologien) men også og i stadig højere grad af efterspørgslen, nærmere bestemt erhvervslivets (navnlig SMV'ernes) modtagelighed over for nye teknologier, som ofte er utilstrækkelig på grund af manglende behovsformulering. De nuværende programmer søger således at fremme virksomhedernes deltagelse i den teknologiske innovationsproces, styrke teknologioverførslerne fra de mest udviklede til de dårligst stillede regioner, støtte uddannelsen af brugerne i takt med investeringerne i forskiiingsinfrastrukturer og fastlægge en færdig strategi på grundlag af efterspørgslen på markedet snarere end på det teknologiske og videnskabelige udbud. En nødvendig forøgelse af støtten til den teknologiske udvikling Selv om der unægtelig er sket kvalitative fremskridt, bl. a. på grund af den fremdrift, som EU- initiativerne og pilotprojekterne giver, har det vist sig nødvendigt at styrke interventionerne. På FTU- området gav året 1996 lejlighed til på ny at undersøge forholdet mellem samhørighedspolitik og FTU- politik. Dels er dette forhold blevet undersøgt i den første rapport om økonomisk og social samhørighed. Dels vedtog Kommissionen på grundlag af de konklusioner, som blev udarbejdet af panelet til evaluering af FTU-aktiviteterne i de sidste fem år, i april 1997 forslaget til det femte FTU- rammeprogram 1998-200223. I fortsættelse af "Grønbogen om innovation24 har den endvidere vedtaget en handlingsplan for innovation25. Endelig har Kommissionen besluttet at udarbejde en meddelelse om samhørighed, innovation, FTU og konkurrenceevne i fortsættelse af meddelelsen fra 1993. Meddelelsen skal vedtages i 1997. 21 Se kapitel LA. Interventioner pr. mål. 22 Gennem programmer som f. eks. Ciencia i Portugal (som har muliggjort oprettelsen af over 50 nye FTU- strukturcr og forbedring af næsten 100 eksisterende strukturer), den teknologiske og videnskabelige plan i Grækenland, programmerne vedrørende videnskabelige infrastrukturer i Spanien, det nationale program for forskning og teknologisk udvikling i Italien osv. 23 KOM(97)142 endelig udg. af 30. april 1997. Se endvidere meddelelserne "En ny fremtid - Europæisk forskning i borgernes tjeneste", KOM(96) 332 endelig udg. af 10. juli 1996; "Mod femte rammeprogram: nye punkter til debatten om retningslinjerne", KOM(96) 595 endelig udg. af 20. november 1996; "Mod det femte rammeprogram: videnskabelige og teknologiske mål", KOM(97) 47 af 12. februar 1997. 24 KOM(95) 688 endelig udg. af 13. december 1995. 25 c Første handlingsplan for innovation i Europa, KOM(96) 589 endelig udg. af 21. november 1996. 208 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel V-21: Spanien - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1994/99 (mio. ECU) Program (godkendelscsår) Samlede omkostn. SF-stottc Forpligtelser 1996 41,4 16,3 27,5 298,5 27,4 1. 894,5 575,3 12,0 39,1 43,1 5. 559,0 440,4 1. 410,8 41,6 116,5 1. 179,4 218,2 154,4 1. 779,5 47,5 628,5 2. 752,3 172,6 746,3 70,9 225,5 1. 577,5 209,9 299,8 2. 493,4 242,0 464,1 82,4 518,0 767,3 59,4 127,3 536,6 110,8 158,6 3. 691,7 418,4 274,2 Mali Regionale OP'er GT Castilla-La-Mancha (1) (1996) 0PCcutayMellila(2)(1996) OP Handel og turisme (2) (1996) SP Gasledning Gibraltar-Cordoba (1) (1996) GP Naturgasanlæg Huelva (1) (1996) GT Andalucia (1995) OP Andalucia (3) (1995) 0PCantabria(2)(1995) GT Salamanca (1995) GT Sodical (Castilla y Léon) (1995) OP Andalucia (1) (1994) OP Andalucia (2) (1994) OP Asturias (1) (1994) OP Asturias (2) (1994) OP Asturias (3) (1994) OP Canarias (1) (1994) OP Canarias (2) (1994) OP Canarias (3) (1994) OP Castilla-La-Mancha (1) (1994) OP Castilla-La-Mancha (2) (1994) OP Castilla-La-Mancha (3) (1994) OP Castilla y Lc6n(l) (1994) OP Castilla y Leon (2) (1994) OP Castilla y Leôn (3) (1994) 0PCeuta(l)(1994) OP Dofiana Fase 2 (4) (1994) OP Extremadura (1) (1994) OP Extremadura (2) (1994) OP Extremadura (3) (1994) OP Galicia (1) (1994) OP Galicia (2) (1994) OP Galicia (3) (1994) 0PMclil!a(1994) GTMurcia(l)(1994) OP Murcia (1) (1994) OP Murcia (2) (1994) OP Murcia (3) (1994) OP Tværregionalt OP Cantabria (1) (1994) OP Tværregionalt OP Cantabria (3) (1994) OP Regional OP Cantabria (1) (1994) OP Valencia (1) (1994) OP Valencia (2) (1994) OP Valencia (3) (1994) Tværregionale OP'er OP Opdatering af statistiske data (1996) OP Teknisk bistand (1) (1996) OP Udvikling af landdistrikter (1996) SP Gasledning Valencia-Cartagena (1) (1996) GT IDAE (1)(1996) 0PPITMAI1(1-5)(1996) OP Teknisk bistand (3) (1995) GT Handelskammer (1995) OP Regionalstøtte (1994) GT SMVers konkurrenceevne (1994) (1) Enkeltfonds-OP-EFRU (2) Enkeltfonds-OP - ESF (3) Enkeltfonds-OP - EUGFL (4) Inkl. bevillinger til nyskabende aktioner (budgetpost B2-1820) (5) Industrielt og teknologisk miljøprogram 79,4 26,7 538,2 60,7 964,6 623,7 18,4 37,0 3. 125,9 344,9 i ll 6,5 13,1 20,6 99,0 7,3 223,9 342,0 9,0 12,9 6,5 2. 938,9 330,3 809,2 31,2 81,1 694,7 185,4 80,7 936,6 35,6 288,4 1. 612,6 129,4 381, 47,4 146,6 1. 011,9 167,9 169,8 1. 544,5 181,5 303,5 42, 79,2 487,3 44,6 55,6 343,0 54,3 105,0 1. 207,9 313,8 103,5 59,6 20,0 275,4 23,8 118,3 59,7 13,8 19,2 387,0 241,5 Forpligtelser 1994-1996 m Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 01 awn PW» 1,6 13,1 20,6 89,8 7,3 34,7 29,8 0,0 0,0 0,0 613,7 62,6 213,1 5,3 16,2 137,2 0,0 9,7 203,9 6,3 37,9 381,3 44,5 66,3 7,1 0,2 155,8 45,7 24,8 296,1 29,5 59,5 12,2 13,3 0,0 12,3 8,1 113,0 11,7 0,4 210,1 54,0 22,5 20,1 8,0 41,4 23,8 23,7 7,7 0,0 0,0 55,6 36,0 1,6 13,1 20,6 89,8 7,3 102,7 133,5 1,4 6,3 3,6 1. 647,6 136,6 516,0 15,8 41,3 505,6 54,8 39,5 514,0 18,0 123,2 784,4 64,2 171,6 35,4 58,1 372,0 67,1 72,2 1. 102,7 78,2 142,1 28, 25,6 228,7 17,9 25,5 247,7 17,0 15,0 936,4 181,3 54,9 20,1 8,0 41,4 23,8 23,7 7,7 2,0 1,1 220,1 102,7 25% 100% 100% 91% 100% 46% 39% 15% 49% 55% 56% 41% 64% 51% 51% 73% 30% 49% 55% 51% 43% 49% 50% 45% 75% 40% 37% 40% 43% 71% 43% 47% 67% 32% 47% 40% 46% 72% 31% 14% 78% 58% 53% 34% 40% 15% 100% 20% 13% 14% 6% 57% 43% 0,8 3,9 10,3 71,8 5,8 54,3 58,5 0,0 1,9 0,0 159,4 56,6 122,5 5,0 17,3 66,4 0,0 12,2 102,0 5,8 41,3 225,7 33,1 62,8 8,6 17,5 97,2 33,2 32,2 318,4 23,6 65,4 4,4 16,8 67,8 9,9 12,2 66,9 6,0 0,2 174,1 51,8 25,5 10,0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 0,0 0,6 44,5 24J 0,8 3,9 10,3 71,8 5,8 54,3 110,3 0,7 5,0 1,8 986,5 105,4 282,3 13,3 37,4 342,3 27,4 36,1 374,5 14,3 95,5 548,1 43,0 147,1 31,2 46,4 270,1 43,8 60,9 776,9 61,0 131,5 13,4 22,9 196,6 11,9 23,3 121,4 10,2 7,5 623,7 147,0 51,4 10,0 4,0 20,7 19,0 0,0 0,0 1,0 0,6 191,9 77. 5 12% 30% 50% 73% 80% 24% 32% 8% 39% 28% 34% 32% 35% 43% 46% 49% 15% 45% 40% 40% 33% 34% 33% 39% 66% 32% 27% 26% 36% 50% 34% 43% 32% 29% 40% 27% 42% 35% 19% 7% 52% 47% 50% 17% 20% 8% 80% 0% 0% 7% 3% 50% 32% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 209 Program (godkendclscsir) Samlede omkostn. SF-stottc Forpligtelser 1996 OP Lokalt miljø (1994) OPFORCEM(1994) OP Agroicvnedsmiddelindustri (1994) OP INEM (6) (1994) OP Forskningsinfrastruktur (1994) Lokalt OP (1994) OP Undervisningsministeriet (1994) OP Ministerier (1994) OP Uafhængige organer (1994) OP Fiskeri (1994) GT Industriteknologi (1994) Teknisk bistand Mål 2* Regionale OP'er OP Aragon (1995) OP Baléares (1995) OP Catalufla (1995) OP La Rioja (1995) OP Madrid (1995) OP Navarra (1995) OP Pais Vasco (1995) Tværregionale OP'er Tværregional OP (2) (1995) Mål 3 Regionale OP'er OP Aragon (1994) OP Baléares (1994) OP Catalufla (1994) OP La Rioja (1994) OP Madrid (1994) OP Navarra (1994) OP Pais Vasco (1994) Tværregionale OP'er OP Diverse organer (1994) OP INEM (6) (1994) Tværregionalt OP (1994) OP Universiteter (1994) Mil 4 SPD Spanien (1994) Teknisk bistand Mil 5a landbrug Prognosre Spanien F. 2328/91 (1994) SPD Spanien F. 866 og 867/90 (1994) Mil 5a fiskeri SPD Spanien (1994) Mil 5b SPD Baléares (1995) SPD Aragon (1994) SPD Catalufla (1994) SPD La Rioja (1994) SPD Madrid (1994) SPD Navarra (1994) SPD Pafs Vasco (1994) lait lait lait lait lait I alt 828,6 447,6 3. 028,6 3. 433,7 479,4 812,5 1. 953,6 72,2 416,6 1. 685,6 472,6 0,5 50. 001,0 148,7 57,6 4. 665,3 64,9 327,1 102,6 1. 889,0 64,7 7. 319,9 45,1 28,8 210,3 9,6 250,2 94,6 279,2 75,6 1. 364,4 730,6 201,2 3. 289,6 1. 045,0 0,2 1. 045,1 396,7 396,7 793,4 0) 580,6 262,5 1. 220,0 2. 575,3 342,2 580,6 1. 465,2 54,2 299,2 1. 008,7 143,2 0,5 25. 435,9 40,5 8,7 448,2 8,5 128,3 21,4 311,6 29. 1 996,2 20,3 12,9 94,6 4,3 112,6 42,6 125,7 34,0 614,0 328,8 90,5 1. 480,3 368,6 0,2 368,8 157,0 119,0 276,0 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger Betalinger % ! (3) (3)/(l) 0,0 41,3 215,3 564,2 60,5 0,0 246,6 14,3 0,0 158,3 26,3 0,3 4. 614,8 39,0 -0,2 159,2 -0,5 49,1 0,0 130,6 0,0 377,2 0,3 0,0 15,8 0,0 6,9 10,3 21,0 0,1 110,7 44,1 30,6 239,9 49,5 0,0 49,5 0,0 25,0 25,0 96,8 138,8 658,8 1. 340,4 196,1 193,5 565,6 19,9 92,7 462,8 52,8 0,3 12. 987,3 52,8 10,2 448,2 11,4 128,3 22,8 323,0 39,7 1. 036,4 20,3 12,9 46,9 4,3 43,7 23,8 62,3 34,0 277,8 102,4 38,0 666,5 167,6 0,2 167,8 51,7 50,7 102,4 17% 53% 54% 52% 57% 33% 39% 37% 31% 46% 37% 66% 51% 131% 117% 100% 134% 100% 107% 104% 137% 104% 100% 100% 50% 100% 39% 56% 50% 100% 45% 31% 42% 45% 45% 99% 46% 33% 43% 37% 0,0 20,6 205,7 682,4 55,8 48,4 281,9 10,5 1,6 229,5 25,1 0,0 3. 833,6 16,8 2,6 55,3 3,2 38,3 0,0 30,3 12,8 159,3 2,8 2,0 8,9 0,2 9,6 9,8 20,3 2,3 143,6 53,0 19,6 272,1 10,0 0. 0 10,0 8,7 20,0 28,7 48,4 69,4 525,6 1. 252,9 108,5 125,8 527,6 13,3 51,8 338,7 47,5 0,0 9. 403,6 23,7 7,8 275,7 9,1 67,8 16,7 178,7 27,7 607,2 5,4 3,0 31,9 0,9 32,2 19,9 46,1 4,8 255,7 93,6 23,3 516,7 75,9 0,2 76,0 44,0 40,5 84,5 8% 26% 43% 49% 32% 22% 36% 25% 17% 34% 33% 4% 37% 59% 90% 62% 107% 53% 78% 57% 95% 61% 27% 23% 34% 20% 29% 47% 37% 14% 42% 28% 26% 35% 21% 99% 21% 28% 34% 31% | 326,4| 121,9| 19,9| 59,7| 49%| 32,7| 42,7| 35% 147,3 763,6 366,7 184,7 112,9 162,8 82,1 1. 820,1 64. 595,4 46,5 298,6 148,0 39,7 49,3 57,8 27,1 666,9 29. 346,0 10,1 80,5 27,8 13,5 7,9 24,9 7,6 172,3 5. 498,7 18,3 159,4 62,4 19,7 19,2 41,4 14,0 334,4 15. 354,5 39% 53% 42% 50% 39% 72% 52% 50% 52% 6,7 53,3 21,3 11,0 6,1 21,3 4,7 124,4 4. 460,9 13,4 110,1 45,9 14,9 13,9 35,4 9,2 242,8 10. 973,6 29% 37% 31% 38% 28% 61% 34% 36% 37% I ALT * Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 (1) Enkeltfonds-OP-EFRU (2) Enkeltfonds-OP - ESF (3) Enkeltfonds-OP - EUGFL (4) Ink), bevillinger til nyskabende aktioner (budgetpost B2-1820) (5) Industrielt og teknologisk miljøprogram (6) Nationalt beskæftigclsesinstitut 210 _ _ _ _ __ *• ^beretning om strukturfondene (1996) 5. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Spanien deltager i samtlige EU-initiativer. Hvert initiativ undtagen LEADER iværksættes i form af et samlet program på nationalt plan (17 globaltilskud i hvert selvstyrende område, heraf 10 i mål 1-regioner). 23 af disse EU-initiativprogrammer og to INTERREG-programmer var blevet vedtaget i 1994 og 1995. Fem af de seks programmer, der manglede at blive vedtaget (INTERREG Spanien-Frankrig, INTERREG Spanien, Marokko, RECHAR, RESIDER, SMV) blev vedtaget i 1996 (KONVER-programmet mangler at blive vedtaget). af til støttes til nye forbedring foranstaltninger ARTE-aktionerne initiativer gennem tekniske evalueringer 134,4 mio. ). Endvidere individuelle SMV'er eller til at anvende avancerede for kommunikationstjenester (13,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 36,9 mio. ) samt FTU (56,9 mio. ECU; i Spanien: teknologisk udvikling. For at forbedre Støtten til udviklingen af det teknologiske potentiale SMV-programmet SMV'ernes er det, der gør mest ud af konkurrenceevne støtter EU-initiativprogrammet uddannelse i informationsteknologier og udbredelse af disse teknologier samlede omkostninger: virksomhedernes for at lette virksomhedernes kontakt med kunder, leverandører og myndigheder. Alle telematikforbindelser disse prioriteter iværksættes igennem ARTE-programmet, som tilskynder SMV'erne til at anvende avancerede finansiering kommunikationssystemer. af vedrører støtte virksomhedsgrupper, undersøgelser, analyser og til tilskyndelse virksomheden, en indsats for at finde nyskabende løsninger på grundlag af telematiske applikationer og styrkelse af centrene for teknologisk servicering af virksomheder. I INTERREG-programmerne teknologisk telekommunikationstjenester til samarbejde mellem forsknings- og Hvad angår AD APT-initiativ et tilskynder EU-initiativprogrammet uddannelsescentre og den offentlige og private sektor, mens der i EMPLOI-programmet lægges vægt på telematiske applikationer (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 15,1 mio. ) som middel til at fjerne visse hindringer for handicappede, samt på udnyttelse af databaser Endelig fremmer udviklingen af det lokale potentiale på Canarias på grundlag af teknologioverførsler mellem universitetet og den private sektor, samt projekter, der skal forsyne en stor del af erhvervslivet med avancerede tjenester og infrastrukturer. Endvidere går 2% af budgettet til FTU, nemlig til udvikling af Det Astrojysiske Institut på Canarias. med Frankrig, Portugal og Marokko er størstedelen af budgettet fibre (10,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 24,8 mio. ). oprettelsen af et avanceret kommunikationscenter, finansierer REGIS-programmet for avancerede ved at forbedre (NOW-afsnittet). informationen indførelse oprettelse udvikling optiske afsat der og til af af Ved udgangen af 1996 var alle EU-initiativprogrammer undtagen KONVER vedtaget. Blandt de programmer, der blev vedtaget i 1996, er SMV-programmet med bevillinger på 251,1 mio. ECU samt RESIDER-programmet, som vedrører flere regioner - Asturias, Cantabria, Valencia, Galicia, Navarra og Pais Vasco - der er støtteberettigede under mål 1 og 2. Også RECHAR-programmet blev godkendt i 1996 til fordel for flere kulmineområder i Andalucia, Aragon, Asturias, Cataluna, Castilla y Leôn og Galicia, alle i mål 1-, 2- eller 5b-områder. Også INTERREG-programmet Spanien-Marokko, hvortil der ydes EFRU-støtte på 101,4 mio. ECU og ESF-støtte på 1,1 mio. ECU, blev godkendt. Endvidere modtager Spanien 312,96 mio. ECU i ekstra bevillinger fra EU-initiativreserven. Dette beløb vil blive anvendt dels på initiativerne ADAPT, EMPLOI, LEADER, PESCA, RETEX, URBAN men især på det nye afsnit INTERREG II C24. Blandt de programmer, der var vedtaget de foregående år, kan nævnes REGIS-programmet, som kom godt fra start ligesom LEADER-programmerne. I forbindelse med LEADER-programmerne, som var blevet godkendt i juli 1995, gik 1996 med udarbejdelsen af innovationsprogrammerne. 15 grupper under uddannelse udarbejdede programmerne, mens 20 innovationsgrupper iværksatte dem. I forbindelse med EMPLOI-initiativet blev næsten 500 projekter udvalgt efter den første indkalde !se af bud (174 NÔW-projekter, 230 Horizon-projekter og 94 Youthstart-projekter). I alle tre afsnit lægges der vægt på uddannelse og fremme af nye tjenester, navnlig i landdistrikter. Blandt de gennemgående temaer i NOW-projekterne er udvikling af beskæftigelsesprogrammer og fremme af traditionelle erhverv i landdistrikter. En lang række Youthstart-projekter tager sigte på gennemførelse af indslusningsforløb med henblik på erhvervsmæssig integrering. I Horizon-projekterne lægges der vægt 24 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 211 på fjernelse af hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet samt fremme af vejledningssystemer og anvendelse af nye teknologier. Som led i ADAPT-initiativet blev 184 projekter udvalgt efter den første indkaldelse af bud. Uddannelsesaktiviteterne er godt repræsenteret, navnlig på de områder, der har forbindelse med de nye teknologier. Andre aktiviteter tager sigte på at vejlede virksomheder, således at disse sikres en ledelse af høj kvalitet og bliver i stand til at leve op til miljøkravene. Der er også projekter vedrørende lokaludvikling i landdistrikter og fremme af socioøkonomiske virksomheder. PES C A-programmet var først kommet rigtigt i gang i slutningen af 1995, og der fandt ikke yderligere betalinger sted i 1996. Nogle af foranstaltningerne blev erstattet af andre, og de derved frigjorte beløb blev fordelt igen mellem fondene. Tabel V-22: Spanien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. SF-stotte* Forpligtelser 1996 ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (17) PESCA (1) SMV(l) RECHAR (1) REGIS (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (1) I alt (26) INTERREG/REGEN (4) *• heraf programmer godkendt i 1996: SMV RECHAR RESIDER I alt (3) INTERREG (2)*** * Ekskl. reserve •* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. *** Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 403,2 571,4 1. 162,1 93,0 1. 383,1 60,0 385,5 464,3 361,1 248,7 5. 132,5 1. 383,1 60,0 464,3 1. 907,4 (1) 256,4 386,6 354,8 41,5 251,1 34,2 216,9 73,6 90,4 162,6 1. 868,2 251,1 34,2 73,6 358,9 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3VO) 33,7 56,0 9,5 0,0 35,3 32,7 47,4 7,6 0,0 33,2 255,4 35,3 32,7 7,6 75,6 81,8 114,7 121,6 6,9 35,3 32,7 75,4 7,6 38,5 56,0 570,6 35,3 32,7 7,6 75,6 32% 30% 34% 17% 14% 95% 35% 10% 43% 34% 31% 14% 95% 10% 21% 18,7 35,3 9,8 0,0. 17,6 16,3 59,9 3,8 0,0 22,7 184,2 17,6 16,3 3,8 37,8 42,7 64,6 44,7 3,5 17,6 16,3 59,9 3,8 34,2 34,1 321,4 17,6 16,3 3,8 37,8 17% 17% 13% 8% 7% 48% 28% 5% 38% 21% 17% 7% 48% 5% 11% 212 6. FRANKRIG 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 6. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 199625 Støtten til Udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne i Frankrig: Mål 1: Samtlige SPD 'er tager hensyn til teknologifaktoren. På FTU- og innovationsområdet er det SPD 'erne for Corse og Nord-Pas-de-Calais, der bedst udnytter mulighederne i den teknologiske udvikling: • i Nord-Pas-de-Calais: FTU-feltet (38,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 86,8 mio. ) omfatter: FTU's udbredelse i virksomhederne, forøgelse af det teknologiske samt strategiske udbud fra forskningscentre og netværk samt teknologisk uddannelse og stimulering af forskningen i den videregående uddannelse. Disse foranstaltninger suppleres med udvikling af miljøteknologier (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 31,8 mio. ) og tilskyndelse til miljøforskning (1,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 3 mio. ); • på Corse: programmet fokuserer på landbrugs- og havbrugsproduktion (1,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,7 mio. ) og i virksomhederne, på forskning (1,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,5 mio. ) og på udviklingen af menneskelige ressourcer på disse områder (0,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio. ). teknologioverførsler inden for forøgelse af den regionale F&U- og samt forbedring af Mål (1994-1996): I SPD'erne tillægges FTU og innovation en meget vigtig rolle (20,9% af støtten fra strukturfondene). I flere af dem er derfor et samlet beløb 236,15 mio. ECU (samlede omkostninger: 531,8 mio. ) fastsat prioriterede felter vedrørende udvikling af uddannelse og forskning til fordel for virksomhederne (174,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 371,4 mio. )26, innovationskapacitet (42,9 mio. ECU; samlede omkostninger 114,3 mio. )27 virksomhedernes teknologiske rammer (Pays-de-la-Loire: 19 mio. ECU; samlede omkostninger: 46,2 mio. ). Disse felter og foranstaltningerne i andre SPD'er afspejler et generelt ønske om at stimulere F&U og innovation. Dette indebærer støtte til nyskabende projekter (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie og Champagne-Ardenne), støtte til forskning28 (12,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 40,3 mio. ) og mere konkret udvikling af miljøteknologier29 samt af nye informations- og kommunikationsteknologier (Nord-Pas- de-Calais: 8,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 16,6 mio. ECU). Ud over disse foranstaltninger tager SPD 'erne sigte på mere specifikt at støtte virksomhedernes teknologiske udvikling (i alt 61,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 172,4 mio. ) ved at stimulere efterspørgslen30 efter eller udbuddet31 af FTU gennem en styrkelse af programmerne vedrørende teknologisk udvikling (Basse- internationalt forskningssamarbejde (Haute-Normandie), styrkelse af Normandie), tværregionalt og eksisterende forskningscentre og net samt tilskyndelse til F&U-aktiviteter i virksomhederne32, samt støtte til teknologiformidling (Alsace), herunder støtte til teknologioverførsel til SMV'er (14,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 46,3 mio. )33. SPD 'erne indeholder ligeledes foranstaltninger vedrørende F& U- og teknologioverførselsstrukturer (23,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 51 mio. )34, samt universitets- og forskningsudstyr (Centre: 1,2 mio. ECU; 25 Udover interventionerne for perioden 1994-1999, som beskrives nedenfor, var 1996 det år, hvor man begyndte at afslutte en række interventioner, der var blevet vedtaget af Kommissionen før 1989. Der blev betalt et restbeløb på ca. 36 mio. ECU. Tre større projekter, der var vedtaget i 1989 (Guadeloupe, Champagne-Ardenne) og 1992 (Midi-Pyrénées); 3 IUA (Tarn-Aveyron, Nord-Pas-de-Calais, Bretagne) som var vedtaget i 1986-88; IMP Languedoc-Roussillon og Aquitaine, som var vedtaget i 1987; NPIF'erne Lorraine, Pôle Européen de Développement og Charente-Maritime, som var vedtaget i 1986-87; EU- initiativprogrammerne RECHAR Bourgogne og ENVIREG Provence-Alpes-Côte d'Azur, som var vedtaget i 1990; 5 mål 2-programmer fra perioden 1989-1991 (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, PACA); og mål 5b- programmet for Limousin, som blev godkendt i 1990. 26 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 27 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 28 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 29 Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-la-Loire, Basse-Normandie, Picardie. 30 Aquitaine: 5,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 39,8 mio. ). 31 Champagne-Ardenne: 9,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 23 mio. ). 32 Nord-Pas-de-Calais, Rhône-Alpes. 33 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne- Ardenne. 34 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 213 samlede omkostninger: 3,9 mio. ), og udvikling af superforskningscentre (f. eks. : bioindustri i Basse- Normandie (2,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,7 mio. ) og teknologiske strukturer i Aquitaine) (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 41 mio. ). I de fleste af SPD 'erne ledsages denne FTU- og innovationsstøtte af foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer. Der er tale om både generelle foranstaltninger vedrørende styrkelse af det forskningsrelaterede uddannelsessystem (i alt 18,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 54,1 mio. )35, og mere specifikke foranstaltninger (i alt 49,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 96,3 mio. ) vedrørende udvikling af højvidenskabelige uddannelser36, forbedring af undervisningen i teknik på sekundærtrinnet og i de videregående uddannelser i forbindelse med områdets forskningscentre37 samt finansiering af forskningsstipendier til teknologioverførselscentre38, opbygning af erhvervsuddannelsescentre39, uddannelse afledere og teknikere til forskningsinstitutter40 og af forskere, ledende teknikere og konsulenter på F&U- området41, eller teknologisk udstyr til uddannelses- og læringsinstitutioner42. Ud over disse aktioner gør visse programmer forøgelsen af uddannelseskapaciteten afhængig af en styrkelse af båndene mellem forskningsaktiviteter, forskningscentre, højere læreanstalter, tekniske skoler og virksomheder (i alt 79,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 173,2 mio. )43, en fremgangsmåde, som også følges ved andre foranstaltninger som f. eks. tilpasning af arbejdssøgendes kvalifikationer til arbejdsmarkedet (Bretagne: 2,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 5,2 mio. )), støtte til sammenkædning mellem beskæftigelse og uddannelse (Bretagne: 2,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 4 mio. )); Picardie: 15,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 31,5 mio. )). Mål 5b: De 20 SPD'er støtter den teknologiske udvikling i landdistrikter som led i styrkelsen af iværksætter- og industristrukturen i landdistrikter. Der er tale om støtte til nye teknologier (Haute-Normandie, Auvergne og bjergområderne i Languedoc-Roussillon), udvikling af forskning (Haute-Normandie, Languedoc- Roussillon, Rhône-Alpes), indførelse af nye produktionsprocesser (Haute Normandie), teknologioverførsel (Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire) samt uddannelse i innovation (Midi-Pyrénées) og forskning (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) og fremme af konkurrencedygtig knowhow (f. eks. : Auvergne, Massif Central). FTU spiller også en væsentlig rolle i tilpasningen og diversificeringen af landbrugs- og skovbrugssektoren (Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). I alt repræsenterer støtten til teknologisk udvikling i Frankrig 7% af strukturfondenes bevillinger (mål 1, 2 og 5b). Tabel V-23: Frankrig - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. Medlemsstat % 19% 69% 12% 104,5 315,4 31,3 220,9 812,7 141,1 1. 174,7 100% 451,5 % 47% 39% 22% 38% Offentl. Private l a it 82,2 34,2 116,4 355,8 141,5 497,3 60,0 49,8 109,8 497,9 225,5 723,5 % 53% 61% 78% 62% Mail Mil 2 MilSb I ALT NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til inforrnationssamfundsudgiftcr, som ofte forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 4% 96% ID FTU -Telematik 35 Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence- Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 36 Midi-Pyrénées: 0,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,5 mio. ). 37 Bretagne: 9,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 18,4 mio. ); Picardie: 1,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 2,6 mio. ) 38 Bretagne: 0,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,8 mio. ) 39 Bretagne: 4,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 9 mio. ) 40 Centre: 0,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 0,4 mio. ) 41 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 41,4 mio. ) 42 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 21,7 mio. ECU). 43 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. 214 MALI 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fig. V-25:P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Avesnes-Doual-Valenciennes Prioriterede felter: Økonomisk opsving (a) Forskning og udvikling (b) Menneskelige ressourcer (c) Genrejsning af regionen (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: (d) 38% (e) 0. 5% (a) 32% EFRU ESF EUGFL lait 308,1 82,4 49,5 440,0 70% 19% 11% 100% (c) 21% (b) 9% 1SPD Fig. V-26: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Corse Prioriterede felter: Isolationsbekæmpelse (a) Landbrugs- og havbrugsprodukter (b) Universitet, forskning (c) Udvikling af turisme og kultur (d) Miljø (e) Erhvervsudvikling (f) Menneskelige ressourcer (g) Teknisk bistand (h) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 149,4 31,0 64,3 7,5 252,9* 59% 12% 25% 3% 100% 1SPD *Inkl. 0,7 mio. ECU, der endnu ikke er programmeret (9) 12% (h) 1% (f)7% (a) 27% (e) 12% (d) 6% (c) 5% (b) 30% Fig. V-27: P. m, programmering 1994-1999 (mio. ECU): Oversaiske departementer Prioriterede felter: Isolationsbek. , harmonisk fysisk planl. (a) Miljø- og infrastrukturer (b) Produktion, konkurrenceevne, industri, (c) menneskelige ressourcer, soc. ligevægt, (d) Landbrug, udv. af landdistrikter (e) Fiskeri og akvakultur (f) Turisme (g) Teknisk bistand (h) Fordeling på fonde: (e) 16% (9) f % (b) 20% EFRU ESF EUGFL FIUF lait 743,3 412,1 320,3 30,7 1. 506,4 4 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| Vigtigste resultater i 1996 49% 27% 21% 2% 100% 376,6 (d) 27% (c) 19% I 1996 blev de seks SPD'er, der var blevet godkendt i juli 1994, relanceret. Fire af disse, SPD'erne for Corse, Guyana, Guadeloupe og Martinique, blev ændret, særlig SPD Guadeloupe. Omprogrammeringen var nødvendiggjort af skaderne forårsaget af de cykloner, der passerede området i sommeren 1995. Cyklonerne havde nemlig gjort det vanskeligt at gennemføre programmerne for Antillerne. I Guyane var den finansielle gennemførelse af det nuværende program blevet forsinket, fordi nogle af midlerne skulle bruges til at afslutte programmet for den første periode. Der var derimod ingen problemer med at gennemføre Reunion-programmet - faktisk skulle der i begyndelsen af 1997 disponeres over de tre første trancher og de tilhørende forskud, som også skulle betales i begyndelsen af 1997. Men fiskeriprogrammerne kom ikke rigtig i gang i de oversøiske lande og territorier. Under 10 projekter var blevet godkendt ved udgangen af 1996. Der er næsten tale om en blokering, som 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 215 skyldes suspensionen af støtten til skibsbygningsindustrien og vanskeligheder med at få den private sektor til at fremlægge projekter inden for akvakultur og afsætning og forarbejdning af produkter. Visse projekter vedrørende fiskerihavnefaciliteter er i gang. På Corse forløber programmet mere tilfredsstillende (der er disponeret over 26% af de fastsatte investeringer). Med hensyn overvågningsudvalgene ved udgangen af 1996. til evalueringen var samtlige uafhængige vurderingsmænd udpeget af 1996 i programmeringen for 1994-1999 De fleste af SPD'erne var kommet langsomt i gang, og denne tendens bekræftedes, navnlig i Corse, Guadeloupe, Guyane og Martinique. For disse fire SPD'er nåede fællesskabsforpligtelserne op på ca. 31% og betalingerne på 22% af de samlede bevillinger for perioden 1994-1999. MÅL 244 Fig. V-28: P. m. , programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og situation) Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: (c) 18% (d)6% ( e ) 1% (a) 40% EFRU ESF lait 1. 339,5 242,1 1. 581,6 19 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 1996 i programmeringen 1994-1996 85% 15% 100% 83,2 (b) 35% I tæt samarbejde med de nationale og regionale myndigheder afsluttedes Frankrigs og Fællesskabernes forpligtelser i forbindelse med de 19 SPD'er for perioden 1994-1996. De fællesskabsbevillinger, der oprindelig var til rådighed for perioden 1994-1996, beløb sig til 1,763 mia. ECU i 1994-priser (1,790 mia. ECU efter pristalsregulering). Da SPD'erne blev afsluttet, var der anvendt 1,582 mia. ECU i alt, dvs. 88% af den oprindelige bevilling. Kun fire programmer (Alsace, Franche-Comté, Haute- Normandie, Poitou-Charentes) blev gennemført 100%. Det ikke anvendte beløb på 208,6 mio. ECU vil blive overført til de nye bevillinger for 1997-1999 til de samme regioner. • • Blandt de af strukturfondene medfinansierede projekter, som blev afsluttet i 1996, kan især nævnes: • i Provence-Alpes-Côte d'Azur: to industriprojekter vedrørende mikroprocessorer, nemlig ATMEL (ny fabrik, oprettelse af 700 nye arbejdspladser) og CGS THOMSON (fabriksudvidelse, oprettelse af 250 nye arbejdspladser); i Basse-Normandie: oprettelse af et bioindustrielt forskningscenter i Cherbourg. Der var tale om et specialiseret forsknings- og uddannelses værktøj, et center for teknologisk innovation med henblik på udvikling af nyskabende produktioner og et havteknologisk center. Projektet medførte oprettelse af 175 direkte arbejdspladser; i Nord-Pas-de-Calais: renoveringsprogrammet for Capécure-kvartererne i Boulogne-sur-Mer. Det drejede sig om et program for renovering og retablering af et industriområde, hvor der bl. a. blev forarbejdet fiskeriprodukter. Der blev budgetteret med investeringer på i alt 185 mio. ECU over seks år, som skulle benyttes til modernisering af virksomhederne (som skulle bringes op på europæisk standard), retablering af industriområder samt til havneinfrastrukturer og -faciliteter. I perioden 1994-1996 bidrog strukturfondene med 21,5 mio. ECU til finansiering af et program med 44 Støtteberettigede områder: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône- Alpes. 216 8. årsberetning om strukturfondene (1996) • • et budget på 118,5 mio. ECU til omstilling af industriområder og havneanlæg. 140 virksomheder var berørt (4. 000 direkte arbejdspladser og lige så mange indirekte arbejdspladser). i Haute-Normandie: fællesskabsinterventionen vedrørende beskæftigelsesområdet Dieppe, der har en stor arbejdsløshed (16%) har gjort det muligt at gennemføre et samlet program for renovering og modernisering af havnen (handel og færgefart), etablering af en vejforbindelse mellem havnen og det nationale og europæiske vejnet og etablering af en aktivitetspark, nemlig Eurochannel (industriområde, væksthuse for virksomheder, "virksomhedshotel"). Projektet fik tildelt 13 mio. ECU i EFRU-bevillinger. Eurochannel, har givet husly til næsten 50 internationale industri- og servicevirksomheder (Toshiba) og SMV'er (kunststofteknologi, havbrugsprodukter). Af de 7. 000 arbejdspladser, der findes i Dieppe-området, er næsten 1. 000 oprettet som følge af dette projekt; i Aquitaine: virksomheden SERMA Technologies' projekt i Pessac: det største europæiske center for afprøvning af elektroniske komponenter og fysisk og elektrisk mikroanalyse af materielle kredsløb, indebar en investering på 3,34 mio. ECU. Netto blev der skabt 42 arbejdspladser ud over de 23, som virksomheden allerede havde. Det tætte samarbejde, der siden 1994 har været med Université de Bordeaux I og det mikroelektroniske laboratorium (IXL), der er associeret med det nationale forskningscenter CNRS, giver en videnskabelig blåstempling af dette analyse-, afprøvnings- og ekspertcenter. Projektet blev gennemført med et EFRU-bidrag på 0,57 mio. ECU, der fungerede som katalysator og gjorde det muligt for virksomheden at investere hurtigere og at rekruttere flere ansatte og langt flere end der oprindelig var budgetteret med; • endnu et projekt i Aquitaine gennemføres af virksomheden S. A. SERTA (Société d'études et de réalisations techniques d'Aquitaine), en højt kvalificeret rådgivende ingeniørvirksomhed i Saint Jean d'Illac, der rådgiver om maskinproduktion, kedelsmederi, malearbejde, optisk polering og kvalitet (ISO9002-certificering). Ved udgangen af 1996 var der investeret 0,86 mio. ECU i produktionsudstyr til brug for højhastighedsmaskinbearbejdning samt datamatstøttet konstruktion og ledelse. EFRU-støtten, som svarede til 25% af investeringen, medførte oprettelse af ca. 20 nye arbejdspladser. Forberedelse af perioden 1997-1999 Ved slutningen af 1996 havde de franske myndigheder tilsendt Kommissionen 20 forslag til SPD'er (19 regionale og 1 nationalt program vedrørende teknisk bistand). MÅL 3 OG 4 Flg. V-29:Mål3 - Rnx, programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser), Priorité rede felter ESF Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af langtidsledighed (a) Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Teknisk bistand og pilotprojekter (e) 1SPD (c) 28% 690,7 976,6 710,3 18,0 166,8 2. 562,4 lait (d)1% (e)7% (a) 27% (b) 37% Udnyttelsesgraden for mål 3-bevillingerne lå i 1995 på 71%4 5. Det stigende forbrug af bevillinger i 1995 kom klart de svageste arbejdsløse til gode. De fleste af de personer, der var omfattet af aktionerne, var under 25 år (60%). I 1996 blev der disponeret over 421,6 mio. ECU af den årlige tranche på 478,9 mio. , og de to første forskud blev betalt. Udnyttelsesgraden lå i 1996 på 79%. På overvågningsudvalgets møde i november 1996 blev en omprogrammering foreslået, navnlig for at erstatte visse foranstaltninger under felt 1 (kompetencegivende kurser, aftaler om erhvervsmæssig reintegrering, ACCRE, aftaler om omstillingsorlov) samt felt 2 (partnerskabsfond) med nye 45 Pr. felt: erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse: 87%; erhvervsmæssig integrering af unge: 74%; integrering af personer, der er truet af udstødelse: 60%; lige muligheder: 70%; teknisk bistand: 16% og pilotaktioner: 19,5%. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 217 foranstaltninger. På det finansielle plan indebærer omproprammeringen en overførsel på ca. 200 mio. ECU fra felt 1 til felt 3 (integrering af personer, der trues af udelukkelse). I 1996 blev der desuden gjort en indsats for at afhjælpe visse ledelsesproblemer. Fig. V-30: Mål 4-P. m. , programmering 1994-1996 (mia ECU - 1996-priser): Prioriterede felter Foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov (a) Styrkelse af uddannelsesindsatsen (b) Forbedring af uddannelsen (c) Teknisk bistand (d) ESF \ 67,8 501,2 31,1 53,3 6537 1SPD Ialt| (c) 5% (d) 8% (a) 11% (b) 76% I 1996 fortsatte den stigning i antallet afmål 4-projekter, der var begyndt ved udgangen af 1995. Antallet voksede således fra 533 i slutningen af 1995 (heraf 484 regionale og 49 nationale) til 2. 076 i 1996 (heraf 2. 049 regionale og 27 nationale). Med hensyn til den finansielle programmering var der kun blevet disponeret over ca. 25%,af 1995-tranchen, mens der blev disponeret over ca. 58% af 1996- tranchen. 11995 var det feltet "Uddannelse", der havde tegnet sig for næsten alle projekter på bekostning af felt 1 og 3. Men i første halvår af 1996 voksede antallet af felt 1-og felt 3-projekter voldsomt. Endvidere blev der iværksat projekter, som gik på tværs af felterne. Denne tendens til spredning slog imidlertid ikke igennem på omkostningssiden, idet 91% af de regionale budgetter og 93%» af de nationale budgetter stadig var forbeholdt feltet "Uddannelse". I øvrigt var projekterne ganske godt fordelt efter sektor og virksomhedsstørrelse. 73% af deltagerne var ansat på virksomheder med under 250 ansatte. og Finansieringerne elektricitets/elektronikvirksomheder, men i 1996 skete der en spredning, særlig på regionalt plan. Dette var en konsekvens af, at der blev afsat færre midler til de store automobilprojekter (den andel af de regionale budgetter, der var afsat til virksomheder med over 1. 000 ansatte, faldt fra 35% til 20%, mens andelen for automobilsektorens vedkommende faldt fra 33 til 22%). Denne relative spredning fik ikke mærkbare konsekvenser for fordelingen efter køn og stillingstype. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at kvindernes andel er vokset svagt på regionalt plan (fra 20% til 24%), og at også andelen af funktionærer er vokset (fra 16% til 26%) på bekostning af andre stillingsgrupper, men projekternes karakter har ikke ændret sig meget afden grund. 1995 været koncentreret automobil- havde store om de i MÅL 5a landbrug Fig. V-25: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): A vesnes-Douai- Valenciennes Total 1. 745,5 Mesures Production Comm. 1. 486,6 258,9 % 85% 15% til fremme af produktionsslxukturernes effektivitet er støtten til De tre hovedforanstaltninger modernisering af landbrugsbedrifter, støtten til unge landbrugere og udligningsgodtgørelserne. Med hensyn til modernisering af landbrugsbedrifter vedrørte investeringsstøtten 9. 213 bedrifter i 1995 (antal godkendelser), dvs. 24% flere end i det foregående år, hvor der havde været en tilsvarende stigning (+27%). Denne stigning for andet år i træk bekræfter den tendens til en bedre udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne, som har gjort sig gældende siden 1993. For så vidt angår unge landbrugere blev 8. 435 ansøgninger om etableringsstøtte godkendt i 1995, dvs. en stigning på 6,2% i forhold til 1994. Efter det kraftige fald i 1992 og stagnationen i de følgende år viser dette tal en ny fremgang for etableringsstøtten, som er en prioritet i Frankrig. For så vidt angår udligningsbeløb, som hvert år ydes til ca. 140. 000 bedrifter, voksede det beløb, der ydes i ammekopræmie og til fareopdræt, fortsat i produktionsåret 1995-1996 for at afhjælpe opdrætternes dårlige indtjening (strukturbetinget). Selv om flere landbrugere deltog i ovennævnte foranstaltninger, var udgifterne for 1995 lavere, end man havde budgetteret med. 22 8. årsberetning om strukturfondene (1996) På informationsteknologiernes område har Kommissionen vedtaget en meddelelse med titlen "Samhørighed og informationssamfundet"26 for at opfordre til større hensyntagen til denne nye dimension i strukturfondprogrammerne. Meddelelsen bygger på en erkendelse af, at økonomisk og social samhørighed og informationssamfundets (IS) udvikling i Europa hænger nøje sammen. Der bør tilstræbes en udnyttelse af synergieffekten mellem disse to områder og en stadig højere grad af komplementaritet. Informationssamfundet har nemlig afgørende betydning for den regionale udvikling. De nye end påvirke beskæftigelsesmulighederne, livsstilen og den lokale og regionale organisering og fordeling af den økonomiske aktivitet. IS påvirker virksomhedernes evne til at differentiere og tilpasse deres produkter, søge ud på de regionale og lokale markeder og udtænke nye og mere effektive former for arbejdstilrettelæggelse. indvirkning på alle samfundsmæssige aktiviteter, dvs. uddannelse, sundhedspleje, fritidsaktiviteter, offentlig administration osv. , er også ved at skabe et nyt mønster i de sociale relationer. og kommunikationsteknologier IS's generelle informations- andet ikke kan Selv om Kommissionen i meddelelsen anerkender strukturfondenes bidrag til færdiggørelsen og forbedringen af telekommunikationsinfrastrukturerne, opfordrer Kommissionen også til nytænkning. En række faktorer skal være i orden, ikke alene på teleområdet, før informationssamfundet kan virkeliggøres. Det drejer sig bl. a. om befolkningens uddannelsesniveau, den offentlige og private sektors rolle i promoveringen af informationssamfundet, en bevidstgjort befolkning og om at råde over en organisation af investeringsmuligheder, der gør det muligt at følge en effektiv IS-strategi. I denne forbindelse erkendes det i meddelelsen, at der må gøres en ekstra indsats på teleinfrastrukturområdet og lovgivningsområdet for at opnå en bedre integration af samhørighedsdimensionen. I meddelelsen påpeges det imidlertid, at der bør gøres en stor indsats for at stimulere efterspørgslen ved at fastlægge regionale IS-strategier, udarbejde uddannelsesprogrammer for iværksætterne og de offentlige forvaltninger, støtte udviklingen af nye applikationer, iværksætte bevidstgørelseskampagner og etablere partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. Strukturfondene er det instrument, der gør det muligt at dreje udviklingen i retning af en større integration og samordning og eksperimentere med tværregionale partnerskaber. 26 KOM(97)7 endelig udg. af 22. januar 1997. 218 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Med hensyn til støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter blev SPD'et udarbejdet i 1994, mens de decentrale gennemførelsesstrukturer blev oprettet i 1995. 1 1996, hvor der blev indgået en aftale om anvendelse af støtten til kvalitetsfremmende investeringer i vinsektoren, blev fællesskabsinterventionen gennemført. Fællesskabsstøtten til disse foranstaltninger for perioden 1994- 1999 er på 259 mio. ECU. Af dette beløb havde de franske myndigheder ved udgangen af 1996 disponeret over 163 mio. , svarende til investeringer på i alt 862 mio. ECU de godkendte projekter. Over 50% af fællesskabsstøtten blev ydet til investeringer i kødsektoren og frugt- og grønsagssektoren. MÅL 5a fiskeri 1 FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) Ialtj 16,2 27,0 20,3 33,7 0,0 8,1 54,8 5,0 pm 24,8 189,9 (i) 0% (h) 3% 0)13% (a) 9% (g) 28% (b) 14% (c) 11% (04% (d)18% Selv om det i det flerårige program vedrørende fiskerflåden er bestemt, at den offentlige støtte til fornyelse af den franske fiskerflåde skal indstilles, er den finansielle gennemførelse af dette SPD, som først blev iværksat i 1995, tilfredsstillende. Men situationen bør forbedres for så vidt angår betalingerne til de endelige støttemodtagere (29,2 mio. , dvs. 15% af fællesskabsbevillingerne). SPD'et fra er blevet ændret garantifondforanstaltningen, på salgsfremmende foranstaltninger for fiskeriprodukter og aktioner til forbedring af produktkvaliteten. for at kunne anvende de 7 mio. ECU, der blev tilovers MÅL 5b46 Fig. V-32: Mål 5b - P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EUGFL EFRU ESF lait 1. 008,4 943,2 294,2 2245,8 20 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 9. 759 291. 558 mio. ECU 45% 42% 13% 100% 112,3 (d) 2% (a) 14% D Diversificering af landbruget (a) (c) 33% •Økonomisk udvikling (b) —Landdistrikternes tiltrækning (c) •Teknisk bistand (d) (b)51% SPD'erne blev godkendt i 1995, og deres gennemførelse i 1996 var tilfredsstillende i de fleste af de franske regioner. Kommissionen indgik forpligtelser for 32%» af fællesskabsbevillingerne for hele perioden, hvilket dog ikke var tilstrækkeligt til at indhente de forsinkelser, der var opstået i 1994 og 1995. 72% af disse bevillinger er betalt, hvilket viser, at gennemførelsesbetingelserne er gode. Overvågningsudvalgene holdt møde i hver enkelt af de 18 berørte regioner, nemlig 35 møder i alt, hvis man medregner de "tværregionale" overvågningsudvalg, der er oprettet for SPD Massif central og SPD Massif des Pyrénées. På disse møder blev de harmoniserede overvågnings- og kontrolmekanismer aftalt. Arbejdet vedrørende midtvejsevalueringen fik særlig opmærksomhed, da man ønskede at få forelagt oplysningerne til brug for tilpasningen af SPD'erne i løbet af 1997. Kommissionen søgte at få udvalgene til at gøre mere ud af overvågningen af de udviklingsprioriteter, der var fastsat for hver region. Derfor blev der i partnerskab med de regionale og nationale myndigheder gjort en indsats for at standardisere og harmonisere de økonomiske og andre data, der blev forelagt overvågningsudvalgene. Man gjorde status over programmernes gennemførelse, men 46 Støtteberettigede områder: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi- Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-Alpes. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 219 behandlede også mere specifikt visse prioriterede emner. F. eks. kan nævnes beskæftigelse, landbrugsprodukters kvalitet og foranstaltninger til fordel for jobskabende SMV'er og SMI'er. Tabel V-25: Frankrig - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesAr) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 MAN SPD Avesnes-Douai-Valenciennes ( 1994) SPD Corse (1994) SPD Guadeloupe (1994) SPD Guyane (1994) SPD Martinique (1994) SPD Réunion (1994) Teknisk bistand lab Mål 2* SPD Alsace (1994) SPD Aquitaine (1994) SPD Auvergne (1994) SPD Basse-Normandie (1994) SPD Bourgogne (1994) SPD Bretagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comté (1994) SPD Haute-Normandie (1994) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrénées (1994) SPD Nord-Pas-dc-Calais (1994) SPD Pays-de-la-Loire (1994) SPD Picardie (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provence-Alpes-Côtc d'Azur (1994) SPD Rhône-Alpes (1994) MAI 3 SPD Frankrig (1994) MAI 4 SPD Frankrig (1994) MAI 5a landbrug SPD Frankrig F. 866 et 867/90 (1995) Prognosre Frankrig F. 2328/91 (1994) 1. 339,6 684,6 832,3 309,5 660,4 1. 267,2 0,3 S. 093,8 47,3 372,4 109,5 155,9 122,4 228,9 128,4 245,1 117,4 428,8 232,8 212,6 151,1 925,0 362,3 479,0 130,5 264,7 220,7 (1) 440,0 252,9 351,9 164,9 329,8 659,7 0,1 2. 199,4 19,9 100,2 52,9 49,3 36,5 82,9 16,3 55,7 48,5 149,0 56,1 98,1 41,4 303,0 130,2 122,4 54,1 99,4 65,8 1. 581,6 Forpligtelser 1994-1996 (2) % ovro Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V0) 113,5 29,5 12,5 24,2 40,8 76,4 0,1 297,0 0,3 62,3 13,0 10,4 8,0 54,4 -6,3 25,7 31,2 45,2 13,8 20,9 14,2 188,9 43,2 45,9 20,0 29,0 35,7 655,8 183,4 78,0 113,1 51,0 98,4 270,6 0,1 794,6 19,9 100,2 51,6 45,9 37,6 82,9 17,9 50,4 48,5 136,8 56,1 101,3 41,4 302,9 128,4 122,4 54,1 94,6 67,4 1. 560,2 42% 3 1% 32% 3 1% 30% 4 1% 105% 36% 100% 100% 98% 9 3% 103% 100% 110% 90% 100% 92% 100% 103% 100% 100% 99% 100% 100% 95% 102% 99% 65,2 33,0 22,3 20,5 22,1 88,0 0,1 251,2 6,1 63,7 3,7 6,6 16,0 32,2 1. 1 24,2 24,9 64,3 17,1 27,3 11,3 39,9 36,0 12,6 15,2 9,8 0,0 412,2 105,2 60,4 78,3 37,5 60,6 195,8 0. 1 537,9 15,9 83,3 29,0 28,0 23,9 46,5 13,2 36,6 33,6 106,0 34,0 63,0 20,2 102,6 63,0 62,5 30,4 27,8 15,8 835,5 24% 24% 22% 2 3% 18% 30% 102% 24% 80% 83% 55% 57% 65% 56% 8 1% 66% 69% 7 1% 6 1% 64% 49% 34% 48% 5 1% 56% 28% 24% 53% lall 4. 934,6 | | 5. 443. 4J 2. 562,4| 421,6| 1. 200,0| 47%| 402,9| 906,6| 35% 1. 820,11 653,4| 9I,7| 187,l| 29%| 49,6| 97,3| 15% 1. 404,5 4. 595,4 5. 999,9 258,9 1. 486,6 1. 745,5 45,9 174,8 220,7 I ah 81,0 657,6 738,6 3 1% 44% 42% 28,6 178,3 206,9 46,1 402,9 449,0 18% 27% 26% MAI Sa fiskeri SPD Frankrig (1994) * Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 | 843,0| 189,9| 0,0| 63,3| 33%| 0,0| 4 1 , l| 22% Program (godkendelsesAr) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3VO) MAI 5b SPD Alsace (1994) SPD Aquitaine (1994) SPD Auvergne (1994) SPD Basse-Normandie (1994) SPD Bourgogne (1994) SPD Bretagne (1994) SPD Centre (1994) SPD Champagne-Ardenne (1994) SPD Franche-Comté (1994) SPD Haute-Normandie (1994) SPD Languedoc-Roussillon (1994) SPD Limousin (1994) SPD Lorraine (1994) SPD Midi-Pyrénées (1994) SPD Pays-de-la-Loire (1994) SPD Poitou-Charentes (1994) SPD Provencc-Alpcs-Côtc d'Azur (1994) SPD Rhône-Alpes (1994) SPD Massif Central (1995) SPD Massif des Pyrénées (1995) 169,1 782,6 724,7 433,4 407,6 510,6 259,7 100,1 439,8 32,9 344,3 560,8 304,6 849,9 334,2 450,8 288,0 849,9 27,4 17,8 lall I ALT 7. 888,2 32. 023,0 (1) 48,8 229,9 164,7 133,3 112,7 186,3 84,1 29,3 78,1 11,2 119,9 128,0 96,8 283,1 122,0 130,1 95,0 171,2 12,7 8,6 2. 245,8 11. 177,9 11,5 49,7 17,7 11,9 19,7 33,0 17,0 2,5 17,3 1,2 15,6 21,9 20,9 38,8 2,4 21,7 11,1 20,9 1,3 0,0 335,9 2. 022,6 18,3 84,1 62,5 43,4 49,4 59,2 22,1 6,6 31,2 2,3 27,3 53,9 31,1 72,7 30,2 42,5 23,1 45,8 2,4 1. 1 709,1 5. 252,8 37% 37% 38% 3 3% 44% 32% 26% 22% 40% 20% 23% 42% 32% 26% 25% 3 3% 24% 27% 19% 13% 32% 47% 7,3 32,3 19,9 14,9 16,8 31,8 9,2 3,7 8,1 0,3 16,1 24,7 15,5 39,6 12,2 19,5 10,4 17,0 0,8 0,0 300,2 1. 623,0 10,6 51,5 48,5 32,0 30,9 48,0 11,7 5,8 16,4 0,8 22,0 46,1 21,2 57,8 24,0 30,6 18,2 30,2 1,3 0. 5 508,1 3. 375,6 22% 22% 29% 24% 27% 26% 14% 20% 2 1% 7% 18% 36% 22% 20% 20% 24% 19% 18% 10% 6% 23% 3 0% 220 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 6. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Frankrig deltager i samtlige EU-initiativer, som iværksættes gennem 85 regionale EU-initiativprogrammer, heraf 15 INTERREG-programmer, bortset fra fem ikke-regionaliserede programmer (EMPLOI, ADAPT, RETEX, SMV mål 2 og 5b og PESCA). Kommissionen havde vedtaget 52 programmer i 1994 og 1995 (47 på nationalt plan), nemlig 1 EMPLOI, 5 INTERREG, 6 RECHAR II, 5 RESIDER, 1 ændring af RETEX- programmet, 3 SMV-programmer, 1 REGIS-program, samtlige KONVER-programmer, PESCA-programmet, ADAPT-programmet og 11 LEADER-programmer. De resterende 33 EU-initiativprogrammer blev godkendt i 1996, nemlig 3 REGIS, 1 RECHAR, 2 RESIDER, 8 URBAN, 9 LEADER, 10 INTERREG. i Frankrig: I Nord-Pas-de-Calais Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale for SMV-initiativet giver de nye teknologier og innovation en meget vigtig rolle som konkurrenceparametre virksomheder og i mål 1-, 2- og 5b-områder. På Corse støtter SMV forbedring af produktionssystemet oprettelse af nyskabende virksomheder samt udvikling af nye former for samarbejde mellem virksomheder for teknologioverførselscentre. at lette disses adgang til nye markeder og mellem virksomheder og forsknings- og støtter også forbedringen af kommunikations- og informationssystemer og udvikling af SMV-initiativet distancearbejde. for SMV'erne, der prioriteres højest, navnlig de ikke-industrielle SMV'er (1,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 6 mio. ). I mål 2- og 5b-områder tager programmet sigte på indførelse af nye processer og formidling af knowhow. Programmet støtter oprettelsen af en gensidig garantifond for SMV'er, der deltager i partnerskabsprojekter eller nyskabende projekter, og etablering af europæiske partnerskaber samt kollektive moderniserings- og innovationsprojekter I INTERREG-programmerne mio. ), telekommunikation ECU; samlede omkostninger: 9,1 mio. ): lægges der også stor vægt på FTU (20,6 mio. ; samlede omkostninger: 42,4 (4,4 mio. (4,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,4) og telematikapplikationer (mellem 70 og 100) i forlængelse af STRIDE-progr ammet. er det forbedringen af de teknologiske rammebetingelser støtter samarbejdet mellem forsbiingscentre • mellem Frankrig og Det Forenede Kongerige: EU-initiativprogrammet East-Sussex-Haute- til Normandie-Picardie SMV'er samt forbedring af kommunikationen og udveksling af viden gennem fælles databaser, tosproget dokumentation og anvendelse af nye kommunikationsteknologier (3,2 mio. ECU; samlede - Kent vedrører ligeledes en omkostninger; 6,5 mio. ); EU-initiativprogrammet Nord-Pas-de-Calais samlede (8,5 mio. ECU; til teknologisk udvikling styrkelse af kommunikationen omkostninger: 18,2 mio. ); og teknologioverførsler og støtte • mellem Frankrig og Italien: programmet Corse-Toscana giver prioritet til stimulering af i samarbejdet mellem virksomheder og forsknings- og til at samarbejde på tilskyndes virksomhederne teknologioverførslerne for at skabe fremdrift innovationscentre; forskningsområdet. i programmet for Alperne til avanceret er der afsat 7,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 14,4 mio. ) lægger vægt på netværkssamarbejde. I REGIS-programmet telekommunikation og 13,9 mio. (samlede omkostninger: 38,6 mio. ) til FTU. For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling fremmer KONVER-progr ammerne styrkelsen af det teknologiske potentiale (f. eks. : Ile-de-France: 0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 4,9 mio. ) gennem forskning og teknologisk overførsel til SMV'erne og de industrier, der kan spille en afgørende rolle i diversificeringen af erhvervslivet (f. eks. : Limousin: 1,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,6 mio. ), Midi- Pyrénées: 1 mio. ECU (samlede omkostninger: 2,5 mio. ), Aquitaine, Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) og udvikling af nyskabende aktioner i virksomhederne (f. eks. : Bretagne, Languedoc-Roussillon). RESIDER- programmerne (samlede omkostninger: 1,5 mio. ) til udvikling af teknologinet i retablerede områder, mens det i Nord-Pas-de-Calais er samarbejde mellem forsknings- og uddannelsescentre og virksomheder gennem informationsmotorveje samt I Basse-Normandie vil der blive mindre virksomheders brug af kommunikationsteknologi, etableret et net til styring af elektronisk information mellem elektronikvirksomheder og universitetet i Caen. i programmet for Nord-Pas-de-Calais, Også RECHAR-programmer ne lægger vægt på samarbejde, f. eks. som tilskynder til samarbejde mellem forsknings- og uddannelsescentre og virksomheder på grundlag fde nye teknologier. bl. a. For så vidt angår og udvikling og (12 mio. ECU; samlede omkostninger: 24 mio. ), og sideløbende støttes udvikling af nye fjernundervisning aktiviteter eller indførsel af nye teknologier samt undersøgelser om de nye teknologiers indvirkning på de menneskelige ressourcer. I EMPLOI's Horizon-afsnit støttes udvikling af nye teknologier, distancearbejde, og etablering af infrastrukturerne til brug for distancearbejde og fjernundervisning (14,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 36,1 mio. ). I Picardie er der afsat 0,5 mio. ECU ressourcer støtter ADAPT-programmet initiativerne vedrørende menneskelige iværksættelse af fleksible uddannelsessystemer på grundlag der fremmes. teknologier af nye 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 221 Endelig tager de fleste af LEADER-programmerne sigte på at fremme forskning, innovation og nye teknologier i forbindelse med udvikling og skabelse af lokale produkter samt anvendelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne (f. eks. : distancearbejde, fjernundervisning, telecentre osv. ), herunder støtte til erhvervelse af udstyr og til udvikling af net. Der blev godkendt mange programmer i 1996, nemlig 23 regionale EU-initiativprogrammer og 10 INTERKEG-programmer. Der var tale om de sidste 10 n^TERREG-programmer, nemlig 3 med Belgien (Wallonien-Champagne-Ardenne, Flandern-Nord-Pas-de-Calais, Wallonien-Nord-Pas-de- Calais), 1 med Belgien og Luxembourg (Wallonien-Lorraine-Luxembourg), 1 med Spanien, 3 med Italien (Corse-Toscana, Corse-Sardegna, Alperne) og 2 med Det Forenede Kongerige (East Sussex- Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de-Calais). I forbindelse med programmet mellem Frankrig og Spanien blev der oprettet grænseoverskridende arbejdsgrupper med deltagelse af partnere fra begge sider af grænsen. Grupperne har til formål at programmere de fællesaktioner, der er fastsat i programmet. Blandt de regionale programmer, der blev vedtaget i 1996, var der tre vedrørende industriel omstilling, nemlig et RECHAR-program (Nord-Pas-de-Calais) og to RESIDER-programmer (Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie). Også otte URBAN-programmer blev vedtaget. Disse indeholder mange oplysninger, der kan anvendes i fremtidige programmer, og vedrører økonomiske foranstaltninger til fremme af den erhvervsmæssige integrering af arbejdsløse beboere i otte større franske byers problemområder. Tre af de fire REGIS-programmer blev ligeledes vedtaget i 1996. Disse EU-initiativprogrammer vedrører regioner med meget perifer beliggenhed og har tilknytning til samtlige EU-initiativer, herunder LEADER. Programmerne kom kun langsomt i gang, dels fordi programmerne for perioden 1989-1993 først skulle afsluttes, dels på grund af de ugunstige klimaforhold i Antillerne. I 1996 blev også de ni sidste LEADER-programmer godkendt. De lokale aktionsgrupper blev udvalgt i de fleste af regionerne efter en udbudsrunde, der blev administreret af præfektembedet. 14 regioner udvalgte i alt 87 lokale aktionsgrupper, således at den egentlige gennemførelse af de første programmer kunne begynde i andet halvår 1996. Efter den første indkaldelse af EMPLOl-projekter blev ca. 500 projekter udvalgt (157 NOW-projekter, 261 HORIZON-projekter og 83 YOUTHSTART-projekter). I disse projekter, hvor aktivitetsfremme og integrerede indslusningsforløb er dominerende, er der indført en nyskabende praksis på flere områder. I forbindelse med uddannelsesaktionerne drejer det sig om interinstitutionelt og tværfagligt samarbejde, midler og støtte til forbedring af indslusningsforløb (samtaleterapi, kreativitetsfremmende workshops, teater, video, forfatter-workshops, kulturelle udflugter), forbedring af lærernes og behandlernes kvalifikationer, fornyelse af pædagogisk metode og praksis, tættere forbindelser til virksomhederne og til lokaludviklingen. For så vidt angår aktivitetsfremme er der flere interessante former for praksis, nemlig anvendelse af værktøjer, der gør det lettere at skabe aktiviteter, finansielle værktøjer, indføjelse af sociale klausuler i offentlige indkøbsaftaler, inddragelse af indbyggere og lokale myndigheder i aktiviteterne og nye arbejdsformer, navnlig distancearbejde. Hvad angår forbedring af uddannelsessystemerne kan nævnes faglige profiler, overvågningscentrenes rolle, som går ud på at stimulere innovation i de eksisterende lokale ordninger, samt uddannelse af undervisere/opdragere og de forskellige sagsbehandlere. fastlæggelsen af nye Med hensyn til ADAPT-initiativet blev der valgt 270 projekter med mange SMV'er som deltagere (i gennemsnit næsten 100 SMV'er involveret i hvert projekt). Dette er i overensstemmelse med målene for projekterne (opkvalificering af ansatte i SMV'er for at tage hensyn til den teknologiske udvikling og udviklingen på markederne, kvalitetsforbedrende indsats der er tilpasset SMV'er, støtte til at skabe en tradition for forvaltning af menneskelige ressourcer i SMV'er og samarbejdsnet mellem SMV'er). En anden dimension, der er værd at nævne, er interessen for de generelle problemer vedrørende udvikling og uddannelse med særlig vægt på den teknologiske udvikling og informationssamfundet. I 1996 afholdt overvågningsudvalgene for de 33 EU-initiativprogrammer, som Kommissionen havde godkendt i andet halvår 1995 (6 af 7 RECHAR-programmer; 5 af 7 RESIDER-programmer; de 3 SMV-programmer; REGIS-programmet i Réunion; de 13 KONVER-programmer og 5 af 15 INTERREG-programmer), deres første møder. Med hensyn til PESCA begyndte udvælgelsen af projekter på regionalt plan først ved udgangen af 1995 eller i begyndelsen af 1996, og der foreligger endnu ikke oplysninger om, hvor langt programmet er nået. 222 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Endelig medførte beslutningen om fordelingen af EU-initiativreserven en ekstrabevilling på 187,7 mio. ECU til Frankrig. Dette beløb blev fordelt mellem samtlige initiativer bortset fra SMV og REGIS, men hovedparten gik til EMPLOI, LEADER, URBAN og ADAPT47. TabelV-26: Frankrig - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. SF-støtte* Forpligtelser 1996 ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (20) PESCA (1) SMV (3) RECHAR (7) REGIS (4) KONVER (17) RESIDER (7) RETEX (1) URBAN (8) I alt (70) INTERREG/REGEN (15) ** heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Douai, Valenciennes LEADER Centre LEADER Hautc-Normandie LEADER Lorraine LEADER Midi-Pyrénées LEADER Pays de la Loire LEADER Rhône-Alpes LEADER Champagne-Ardenne LEADER Alsace RECHAR Nord-Pas-de-Calais REGIS Guyane REGIS Guadeloupe REGIS Martinique RESIDER Basse-Normandie RESIDER Nord-Pas-de-Calais URBAN Alsace (Mulhouse) URBAN Ile-de-France (Les Mureaux) URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) URBAN PACA (Marseille) URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix- Tourcoing) URBAN Picardie (Amiens) I ait (23) INTERREG (10)*** * Ekskl. reserve •• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. •••Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 622,5 385,1 477,1 81,3 139,2 78,7 504,1 244,1 173,2 79,3 152,7 2. 937,4 4,5 15,1 1,8 16,0 58,5 18,8 28,1 6,9 8,4 39,3 47,3 123,9 123,8 21,7 45,7 20,9 17,0 22,8 26,6 9,7 17,6 17,6 20,5 712,6 0) 249,7 146,5 190,0 28,3 58,5 33,5 266,1 71,0 62,1 28,9 55,7 1. 190,4 2,0 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,7 16,9 28,4 61,3 60,8 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,9 7,0 7,0 0,0 27,3 92,7 9,5 0,4 17,9 52,2 6,3 23,5 0,0 53,8 283,5 0,8 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,2 16,9 28,4 8,0 8,3 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9 7,0 4,5 7,0 5,4 7,0 309,7 7,0 200,2 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2VO) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) 46,9 49,6 188,3 28,3 15,8 33,3 60,9 70,7 62,1 7,0 53,8 616,8 0,8 6,4 0,8 7,4 22,0 9,3 13,2 2,2 3,2 16,9 28,4 8,0 8,3 5,1 14,4 7,0 7,0 8,9. 7,0 4,5 7,0 5,4 7,0 200,2 19% 34% 99% 100% 27% 99% 23% 100% 100% 24% 96% 52% 39% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 88% 100% 100% 13% 14% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 92% 100% 77% 100% 65% 0,0 15,6 45,6 8,5 0,2 14,9 20,4 3,1 11,7 0,0 17,1 137,2 0,2 1,9 0,2 3,2 6,6 4,6 3,9 0,7 1,6 8,4 8,5 4,0 4,1 2,6 7,2 2,1 2,1 2,7 2,2 2,2 2,1 1,6 23,5 26,7 61,1 8,5 4,8 16,7 24,8 35,1 29,3 3,4 17,1 251,1 0,2 1,9 0,2 3,2 6,6 4,6 3,9 0,7 1,6 8,4 8,5 4,0 4,1 2,6 7,2 2,1 2,1 2,7 2,2 2,2 2,1 1,6 9% 18% 32% 30% 8% 50% 9% 49% 47% 12% 31% 21% 12% 30% 30% 43% 30% 50% 30% 30% 44% 50% 30% 7% 7% 50% 50% 30% 30% 30% 32% 46% 30% 23% 2,1 75,1 2,1 75,1 30% 24% 47 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 223 7. IRLAND 7. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Irland: Ifølge EFSR 'en skal den teknologiske udvikling tages i brug ved løsningen af arbejdsløshedsproblemer og problemerne i forbindelse med den irske industris svagheder og landets perifere beliggenhed. De pågældende prioriterede felter vedrører erhvervssektoren, erhvervs infrastrukturerne og de menneskelige ressourcer. I feltet vedrørende støtte til erhvervssektoren bekræftes FTU's betydning for industriens internationale konkurrenceevne. Målet er at øge FTU-udgifterne til 2,12% af BNP i 1999. I OP'et vedrørende industriel udvikling, som er en videreførelse af det tilsvarende OP for perioden 1989-1993, er der afsat 269 mio. ECU (samlede omkostninger: 499 mio. ) til FTU-aktioner. Disse aktioner skal fremme brugen af de nye teknologier i virksomhederne ved at støtte infrastrukturer, investeringer og uddannelse. Investeringsstøtten til virksomhederne skal fremme teknologioverførslerne. Disse foranstaltninger har til formål at øge virksomhedernes FTU-udgifter fra 0,65% til 0,82% af BNP i 1999. FTU-aktionerne skal ikke alene være til fordel for industrisektoren, men skal også fremme moderniseringen af landbruget, efterforskningen efter og udnyttelsen af de naturlige ressourcer i havet samt miljøbeskyttelsen. I OP 'et vedrørende miljøtjenester er der afsat 3,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 6,3 mio. ECU) til styring af miljøforskning til fremme af en bæredygtig udvikling, rene teknologier og begrænsning af industriaffald. FTU-strategien afspejles også i feltet vedrørende menneskelige ressourcer, som tager sigte på at forbedre adgangen til og kvaliteten af forsknings- og teknologiuddannelsen og udvikle det menneskelige potentiale på disse områder gennem særlige kurser på tekniske skoler og universiteterne. ESF støtter i denne forbindelse højt kvalificerede forskere, som arbejder med FTU-projekter, der tager sigte på industrien, uddannelse i teknologisk forvaltning for eksperter i forskningscentrene og industrien samt uddannelse i avancerede forskningsteknikker og i anvendelse af de nye teknologier. Støtten til telekommunikation som led i strategien for modernisering af erhvervs infrastrukturerne er også værd at lægge mærke til. EFSR-investeringen på dette område er 65% højere end i den første programmeringsperiode. Denne stigning skyldes ikke et behov for at modernisere nettet, da dette i forvejen er et af de mest avancerede og mest sikre net i Unionen målt i digitaliseringsgrad (70%), fejlmeldinger og fejlretningstid og ventetid på nye forbindelser. Stigningen skyldes derimod nødvendigheden af at mindske de negative følger for den industrielle strategi af landets perifere beliggenhed. Målene i EFSR 'en er en fuldstændig digitalisering af nettet, installering af hele C7-signalsystemet og etablering af et operationelt SDH-net. Dette mål / OP'et vedrørende erhvervsinfrastrukturer, nærmere betegnet underprogrammet vedrørende kommunikationsudvikling (32 mio. ECU; samlede omkostninger: 68 mio. ), ifølge hvilket der skal gøres en stor indsats med hensyn til forbindelser, transmission (anvendelse af optiske fibre) og mobiltelefoni (indførelse af GSM). I alt svarer støtten til den teknologiske udvikling til 6,4% af strukturfondbevillingerne i den irske EFSR. forfølges Tabel V-27: Irland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. % 100% % 61% Offcntl. 102,4 Etat membre lait 234,7 Private 132,4 Måll 361,7 NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 596,4 en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til inforrnationssamrundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer % 39% 9% 91% • FTU I Telekom. 224 MALI Fig. V-33: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-priser): Prioriterede felter: Erhvervssektoren (a) Erhvervsinfrastruktur (b) Menneskelige ressourcer (c) Lokaludvikling (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: 2. 184,0 1. 113,0 2. 113,0 200,0 10,0 EFRU ESF EUGFL FIUF l a it 2. 562,0 1. 953,0 1. 058,0 47,0 5. 620,0 1 EFSR /10 OP'er/1SP Gennemsnit pr. OP| Vigtigste resultater i 1996 45% 35% 19% 1% 100% 562,0 8. årsberetning om strukturfondene (1996) (d) 4% (e) 0% (c) 38% (a) 38% (b) 20% Når vækstraten i den irske økonomi fortsat er højere end fællesskabsgennemsnittet, skyldes det til dels støtten fra strukturfondene. Gennemførelsen af de forskellige programmer forløb planmæssigt. OP'et vedrørende teknisk bistand blev godkendt af Kommissionen i juli 1996, således at alle OP'erne nu er vedtaget. De fleste af programmerne blev i øvrigt ændret for at tage hensyn til deflatoren for 1995 og 1996 og for at omprogrammere udgifterne. Ser man på de EUGFL-finansierede programmer er OP'et vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter, som blev godkendt i 1994, nu operationelt bortset fra to mindre aktioner, underprogrammet vedrørende agrolevnedsmidler i OP'et vedrørende industrien er blevet ændret for at tage hensyn til den langsomme start de første år og OP'et vedrørende lokaludvikling, som bl. a. vedrører renovering af landsbyer, følger udgiftsoverslagene. De store fremskridt i forbindelse med OP'et vedrørende fiskeri bør ligeledes fremhæves (fremskridtene nødvendiggjorde en omprogrammering for at foregribe 1997-forpligtelserne). Ganske vist gav den oplægningsordning, der blev indført i 1995, ikke store resultater i 1996, og akvakulturlovgivningen blev forsinket, men alligevel blev der skabt 350 arbejdspladser i akvakultursektoren, og der blev gennemført mange gode projekter vedrørende modernisering af fiskerflåden og forarbejdning af produkterne. Også værd at bemærke er bygningen af et skib til forskningsbrug med deltagelse af EFRU, offentliggørelse af henstillinger vedrørende sikkerhed til søs og en omfattende salgskampagne for fiskeriprodukter. Endvidere blev der i 1996 oprettet en særlig EFSR-informationsenhed, som koordinerer oplysningerne om EFSR'en i Irland og muliggør en kvalitetsforbedring. I forbindelse med OP'et vedrørende transport er der desuden opnået enighed om letbanesystemet (Light Rail System - LUAS) i Dublin. Endelig begyndte forberedelsen af midtvejsevalueringen af EFSR'en og OP'erne med godkendelse af referencerammer og udnævnelse af vurderingsmænd. Der blev bestilt en evaluering af interventionernes regionale gennemslagskraft, og der blev fremlagt et udkast til rapport om evalueringen af OP'et vedrørende fiskeri, som blev gennemført af uafhængige konsulenter. 1996 i programmeringen for 1994-1999 Fremskridtene er store og den finansielle gennemførelse var i overensstemmelse med prognoserne for de tre første år. EFRU betalte i de samme tre år i alt 904,5 mio. ECU, dvs. 67% af forpligtelserne. ESF's forpligtelser for 1996 androg 321,2 mio. ECU af de 322,9 mio. , der var fastsat for 1996. De samlede betalinger for de tre første år beløb sig til 846 mio. ECU, heraf 715 mio. for OP'et vedrørende menneskelige ressourcer. Hvad angår FIUF repræsenterer det samlede beløb for de godkendte projekter 53% af den fællesskabsstøtte, der er fastsat for perioden 1994-1999, mens de endelige støttemodtagere har brugt 31% af fællesskabsstøtten, hvoraf 22% allerede er udbetalt til dem. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 225 Tabel V-28: Irland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Program (godkendelsesâr) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 Måll OP Teknisk bistand (1996) SPTallaght Hospital OP Landbrug, udv. af landdistrikter (1994) OP Lokaludvikling (1994) OP Industri (1994) OP Erhvervsinfrastrukturcr (1994) OP Fiskeri (1994) OP Menneskelige ressourcer (1994) OP Miljøtjenester (1994) OP Turisme (1994) OP Transport (1994) Teknisk bistand I ALT (1) 9,5 39,4 933,1 262,6 1. 043,3 108,0 79,1 1. 755,4 78,0 462,6 900,8 0,3 5. 672,0 12,6 131,3 1. 816,6 434,5 1. 872,6 319,6 179,6 4. 033,1 125,6 816,9 1. 426,6 0. 3 11. 169,2 7. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) V. (2V(D Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % WC) 9,5 0,0 207,4 71,2 307,3 15,4 9,2 313,1 10,0 74,9 163,2 0,3 1. 181,3 9,5 39,4 506,7 126,0 568,4 27,3 29,7 855,0 34,0 168,9 496,3 0,3 2. 861,5 100% 100% 54% 48% 54% 25% 38% 49% 44% 37% 55% 100% 50% 2,8 0,0 228,9 41,4 167,2 12,7 9,2 278,7 11,5 72,7 75,5 0,0 900,8 2,8 31,5 491,9 74,1 363,3 22,2 23,9 760,3 30,7 149,9 319,8 0,0 2. 270,4 30% 80% 53% 28% 35% 21% 30% 43% 39% 32% 35% 7% 40% P. m. : Samtlige EU-initiativprogrammer for Irland, bortset fra URBAN, blev godkendt i 1994 og 1995. Irland deltager ikke i RECHAR-, RESIDER-, KONVER- og REGIS-initiativerne. URBAN-programmet blev godkendt i 1996. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Irland: De fleste af EU-initiativprogrammerne indeholder foranstaltninger til fremme afden teknologiske udvikling, men de største bevillinger til teknologisk udvikling findes i SMV- og INTERREG-programmerne. I SMV- programmet er det virksomhedernes adgang til markederne gennem oprettelse af databaser samt udvikling af nye elektroniske tjenester, der støttes (4,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,7 mio. ). Et af INTERREG- programmerne fokuserer på udviklingen af telematikapplikationer mellem Irland og Wales for at forbedre transportinformationssystemerne og systemerne til miljøsikring af havet og kysten. I dette program støttes ligeledes den teknologiske innovation som led i det økonomiske, turistmæssige og kulturelle samarbejde. Programmet mellem Irland og Nordirland har som prioritet udvidelsen af det digitale telenet samt støtte til teknologisk innovation som middel til at forvalte programmet og sikre opnåelsen af dets mål. Programmet indeholder også visse FTU-aktioner, der skal forbedre forskningskapaciteten og infrastrukturen i centre, der ligger i grænseområder. I LEADER-progr ammet er der fastsat foranstaltninger til stimulering af adgangen til teknologisk innovation gennem "telecentre"; foranstaltninger tilforbedring af FTU-kapaciteten og -ydelserne til brug for lokale virksomheder og tjenester (0,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 0,6 mio. ); samt telematikapplikationer (0,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 2,2 mio. ) gennem uddannelse i de nye informationsteknologier, udvikling af edb-støttede bookingsystemer og telemarketingsystemer for turistsektoren, støtte til teknologiske overførsler og distancearbejde for at skabe små lokale industri- og servicevirksomheder samt tværnationale aktioner vedrørende teknologisk innovation (telekonferencer, udvekslinger osv. ). Hvad endelig angår ADAPT-programmet er 7% af tildelingen afsat til at styrke forbindelsen mellem SMV'er og forskningscentrene for at tilpasse forskningscentrenes aktiviteter til virksomhedernes behov (1,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 2,1 mio. ). I EMPLOI-initiativet er der på grundlag af resultaterne af visse tidligere projekter fastsat foranstaltninger vedrørende telematikbaseret fjernundervisning af handicappede (1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 5 mio. ). Det sidste EU-initiativprogram, der manglede at blive godkendt, nemlig URBAN-programmet, blev godkendt i juli 1996. Dette program, til hvilket der er bevilget 15,8 mio. ECU ligeligt fordelt mellem EFRU og ESF, vedrører tre byområder, nemlig to i Dublin (Dublin-North-Ballymun og Tallaght- West/Cloudalkin) og et i Cork (Cork North). Programmet er inddelt i underprogrammer, ét for hvert område, med hver sine bevillinger. Foranstaltningerne fokuserer på udvikling af beskæftigelsen og virksomhederne, på uddannelse, lokale infrastrukturer, unge, miljø og lokaludvikling. 226 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fordelingen af EU-initiativreserven vil øge bevillingerne til EU-initiativerne i Irland med 41,7 mio. ECU. Disse ekstrabevillinger vil især gå til LEADER og EMPLOI, men også til ADAPT, URBAN, INTERREG og PESCA48. I de fleste af EU-initiativprogrammerne er der i øvrigt foretaget ændringer for at tage hensyn til pristalsreguleringerne (1995 og 1996) og for at omprogrammere udgifterne. Gennemførelsen af PEACE-programmet gik mærkbart frem. De 34 lokale aktionsgrupper, der blev udvalgt i 1995 som led i LEADER-programmet, er nu operationelle. PESCA-programmet gjorde det muligt at finansiere udvidelsen af hummer- og muslingelagrene. Efter den første indkaldelse af EMPLOI-projekter blev 132 projekter valgt (39 NOW, 73 Horizon og 20 Youthstart). NOW-projekterne har særlig til formål at mindske kvindernes underrepræsentation i visse sektorer, at integrere socialt marginaliserede kvinder og forene familie- og arbejdsliv. Horizons projekter for handicappede skal gøre handicappede til bedre iværksættere og fremme deres iværksætterånd. Horizon-projekterne for ugunstigt stillede personer tilstræber at finde nye metoder til bekæmpelse af de vedvarende høje arbejdsløshedstal og langtidsledigheden samt midler til at opfylde de svageste gruppers behov. Projekterne bygger på "bottom-up"-metoden og deltagelse af lokale organisationer. Herved bliver det muligt at beskæftige sig med en bred vifte af støttemodtagere (indsatte, unge kriminelle og tidligere indsatte, narkomaner, isolerede forældre, omrejsende befolkningsgrupper, unge uden uddannelse). Endelig samler Youthstart-projekterne de forskellige administrative tjenester og foreninger om en indsats til fremme af integrerede lokale aktioner til fordel for unge under 20 år, som mangler kvalifikationer og er truet af udstødelse. Der er udvalgt 44 ADAPT-projekter. Disse vedrører opkvalificering af ansatte i fremstillingsvirksomheder, som har eksisteret i flere år, udvikling af informationssystemer, produkter og kvalitetssystemer i SMV'erne, udvikling af uddannelssystemer (teknisk og pædagogisk uddannelse af undervisere) og officiel godkendelse af livslange erhvervsuddannelser, jobskabelse i mindre og i helt små virksomheder samt udvikling af effektive mekanismer og praktiske modeller for overførsel af teknologi mellem forskningsinstitutioner og SMV'er. Forberedelsen af midtvejsevalueringerne er påbegyndt for programmerne INTERREG, PEACE RETEX, LEADER og PESCA, mens forberedelserne vedrørende de øvrige initiativer vil blive påbegyndt i 1997. Tabel V-29: Irland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. -stette* Forpligtelser 1996 28,3 100,5 165,6 14,4 66,1 22,8 21,1 418,7 0) 21,2 76,1 67,9 7,8 28,8 11,4 15,8 229,1 Forpligtelser 1994-1996 (2) % Betalinger (2)/(D Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 3,5 21,7 0,0 6,1 2,3 1,1 1,8 36,5 7,4 29,3 7,5 7,2 28,8 8,1 1,8 90,1 35% 39% 11% 91% 100% 71% 11% 39% 4,0 13,3 0,0 0,7 0,7 0,0 0,9 19,7 6,0 17,0 3,8 1,3 8,6 4,1 0,9 41,6 28% 22% 6% 17% 30% 35% 6% 18% 21,1 15,8 1,8 1,8 11% 0,9 0,9 6% ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) SMV(l) RETEX (1) URBAN (1) I alt (7) INTERREG/REGEN (2)** PEACE (1) heraf programmer godkendt i 1996: URBAN * Ekskl. reserve •* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. 48 Se ligeledes kapitel I. B. L EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 227 8. ITALIEN 8. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 fremmest tale om udvikling af Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Italien: Mål 1: Teknologisk udvikling spiller en væsentlig rolle i de fleste af de prioriterede felter indenfor denne EFSR. Der er først og telekommunikation (basistelefoni, satellitkommunikation og telekommunikation over store afstande, telematik i den offentlige sektor - 418 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,194 mia. ), som hører under det prioriterede felt "kommunikation", og som navnlig gennemføres ved OP'et vedrørende telekommunikation (376,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,076 mia. ). Dette OP støtter moderniseringen af bynettene ved brug af optiske fibre og en fremskyndet digitalisering af centraler, forberedelse af adgangen til ISDN og udvikling af satellittjenester. Der lægges vægt på etablering af telefoniske kredsløb til datatransmission samt forbedring af kvaliteten og pålideligheden af tjenesterne, herunder forbindelserne mellem centralerne og nettene. Dette program omfatter tillige telematikapplikationer, som dog også er emnet for visse regionale OP'er (Molise: indførelse af edb vejtransportinfrastrukturer: udvikling af et automatisk kontrol- og overvågningssystem for motorveje). FTU er omfattet af et underfelt (975,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,680 mia. ) inden for feltet "erhvervsinfrastrukturer". Underfeltet gennemføres ved et tværregionalt OP (784 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,341 mia. ), som vedrører uddannelse på højt niveau, forsknings infrastrukturer og spredning af innovation. Programmet går ud på dels at udvikle de videnskabelige fakulteters infrastrukturer og øge antallet af studerende på disse fakulteter, dels at støtte de statskontrollerede forskningscentre (ENEA, CNR, INFN, INFM og Anton Dohrn) og fremme den industrielle forskning og endelig udvikle teknologioverførslen, skabe forsker- og teknologiparker (bl. a. for at støtte nyskabende SMV-initiativer) samt finansiere et omfattende program for etablering af forsker- og teknologiparker i Mezzogiorno. FTU-underfeltet gennemføres også ved visse regionale OP 'er: / den offentlige forvaltning) eller andre tværregionale OP'er (OP'et vedrørende • Puglia: støtte tilforskning og udvikling som led i feltet vedrørende erhvervsinfrastrukturer; • Campania: udvikling afF& U og forskeruddannelse på universiteterne; • Abruzzo: konsolidering af støttestrukturerne for den teknologiske innovation for at udvikle de industrielle, håndværksmæssige og handelsmæssige tjenester; • Sicilia: udvikling af videnskabelig F&U, teknologisk innovation og forskningsinfrastrukturer på universiteterne. Det EFSR-felt, der vedrører industri, håndværk og forretningsservice, tager sigte på at udvikle konkrete og finansielle serviceydelser til nyskabende virksomheder. Endvidere støtter feltet "udvikling af landdistrikter" forskning og forsøg for at stimulere landbrugsudvikling og udbredelse af kendskab til teknikkerne. Dette felt gennemføres ikke alene ved det tværregionale OP vedrørende udbredelse af kendskabet til landbruget, men også ved visse af de regionale OP'er som f. eks. OP'et for Sicilia, som støtter udviklingen af landbrugsforskningstjenester, landbrugsmeteorologi osv. Mål 2 (1994-1996): Samtlige SPD 'er bortset fra det, der vedrører Valle d'Aosta, indeholder foranstaltninger vedrørende teknologi- og innovationsformidling eller telematikapplikationer. I visse regioner er disse foranstaltninger omfattet af et prioriteret felt, som vedrører styrkelse af de erhvervsaktiviteter, der er knyttet til innovation: teknologier og • Emilia-Romagna: anvendelse af avancerede og rene forbedring af produktionstandarder gennem støtte til samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre og ved uddannelse af 300 personer i innovation (3 mio. ECU; samlede omkostninger; 9,7 mio. ); • Friouli-Venezia Giulia: oprettelse af 30 direkte og 150 indirekte arbejdspladser gennem innovationsformidling og "post-graduate" uddannelse i overførsel af knowhow mellem virksomheder og forskningscentre i Trieste (2,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 10,7 mio. ); • Toscana: innovationsfremme og formidling mellem forskningscentre og SMI'er, støtte til indkøb af teknologiske ydelser og uddannelse af de svageste grupper (8 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,3 mio. ); • Piemonte: udvikling af 1. 000 virksomheder og oprettelse af 650 arbejdspladser gennem udvikling af videnskabs- og forskerparker, støtte til SMV er s investering i innovationssektorerne og uddannelse i teknologi, organisation og kvalitetskontrol (42,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 91,6 mio. ); ^ ~? DELA c^TiTTT^^TTi3iîi/\TyriYir|TWTrt T '\f\aa 01KU J V1 UKJr V il 1/JEkti J& 1 Jiyjril 228 8. årsberetning for strukturfondene (1996) • Liguria: køb af teknologiske ydelser (undersøgelser af levedygtighed, styring af nye projekter osv. ), og forskeruddannelse på forskningsinstitutter specialkurser på universitetsniveau (10 mio. ECU; samlede omkostninger: 21 mio. ). I andre regioner støttes innovation, dog ikke som et prioriteret felt, som middel til industriel omstilling: og indførelse af kortvarige universitetsuddannelser • Lazio: innovationsformidling teknologisk viden til SMV'er; og uddannelse af specialister i formidling af videnskabelig og • Lombardia: udvikling af avancerede teknologier i industri- og håndværks-SMV'er og af udbuddet af (2,5 serviceydelser i forbindelse med anvendelse afforsknings infrastrukturer og teknologioverførsler mio. ECU; samlede omkostninger: 6 mio. ); • Umbria: diversificering af basisproduktionen gennem fremme og formidling af innovation og udvikling af multimedieaktiviteter (3 mio. ECU; samlede omkostninger: 6,8 mio. ); • Veneto: oprettelse af en videnskabs- og teknologipark og en intermodal terminal (6 mio. ECU; samlede omkostninger: 19 mio. ); • Marche: støtte infrastruktur. til telekommunikation i forbindelse med udvikling af den lokale intermodale I alt repræsenterer udgifterne til teknologisk udvikling i de regionale mål (1, 2, 5b) 11,7% af strukturfondstøtten i Italien. Tabel V-30: Italien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. 1. 702,9 M å ll 93,4 Mål 2 15,5 Mål 5b 1. 811,8 I ALT NB: Programmeringsproccduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder lit 3. 371,8 239,7 50,7 3. 662,2 % 51% 39% 31% 49% Offentl. 819,5 108,6 20,7 948,8 % 92% 7% 1% 100% Medlemsstat lait 1. 668,9 146,3 35,2 1. 850,4 Private 849,4 37,7 14,5 901,6 en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifkr, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. MALI Fig. V-34: P. m. , programmering 1994-1999 (mia. ECU): Prioriterede felter: Kommunikation (a) Industri og håndværk (b) Turisme (c) Udvikling af landdistrikter (d) Fiskeri (e) Erhvervsinfrastrukturer (f) Menneskelige ressourcer (g) Teknisk bistand (h) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 8. 951,0 2739 2. 145,2 233,0 14. 068,2 l EFSR/29 OP'er Gennemsnit pr. OP| 64% 19% 15% 2% 100% 485. % 49% 61% 69% 51% Strukturfondenes finansieringer 7% 23% ID FTU B Telekom. • Telematik 70% (g) 15% (h) 1% (a) 15% (f)21% (b) 24% (e) 2% (d) 16% (c) 6% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Vigtigste resultater i 1996 229 For at forbedre de almindelige vilkår for gennemførelse af fællesskabsinterventioner i Italien blev de initiativer, der førte til aftalen af juli 1995 mellem Kommissionen og den italienske forvaltning49, videreført og udbygget i 1996. Overvågningsinstrumenterne blev styrket, og det aftaltes, at der skulle fastsættes en metode for omprogrammering af EFSR'en. Denne omprogrammering skal dække over to faser. Den første vedrører en nøje overvågning af de vedtagne interventioner og vil blive afsluttet ved udgangen af det første kvartal i det følgende år. Der er nedsat arbejdsgrupper med begrænset deltagerkreds for hvert OP, og de holder jævnligt møder. I den anden fase, der vedrører resultaterne af den faktiske finansielle gennemførelse, vil der eventuelt kunne ske en omfordeling af de midler, der allerede er tildelt de godkendte initiativer for perioden 1994-1997. Endvidere blev det på grund af de opståede forsinkelser besluttet at styrke overvågningsindsatsen, herunder antallet af møder i overvågningsudvalget for EFSR'en, som holdt tre møder i årets løb. Ud over de nævnte omprogrammeringsmetoder var hovedemnerne af horisontal karakter, som blev behandlet på møderne i 1996, indførelse af et egnet system for fysisk overvågning, fordeling af provenuet af pristalsreguleringen, den særlige vægt, der skal tillægges en forøgelse af befolkningens miljøbevidsthed samt overvågningen af overholdelsen af additionalitetsprincippet. Endvidere vedtog Kommissionen fem nye interventioner i 1996, to regionale globaltilskud (Crotone og Manfredonia) og tre tværregionale OP'er (to finansieret af EFRU og ét finansieret af EUGFL). Globaltilskuddet vedrørende Crotone er særligt derved, at det repræsenterer en form for lokal og regional pagt og bygger på en stor inddragelse af lokale aktører, både i programmeringsfasen og under gennemførelsen af aktionerne. OP'et vedrørende vej transportinfrastrukturer blev ligeledes godkendt i 1996 og støttes med 249 mio. ECU (samlede omkostninger: 498 mio. ). I OP'et vedrørende energi (170 mio. ECU fra EFRU) er der fastsat en række interventioner dels vedrørende gasnettet, dels vedrørende udvidelse af elektricitetsnettet. Endelig blev OP'et vedrørende erhvervsmæssig udnyttelse af landbrugsproduktionen i Middelhavsområdet, som EUGFL bidrager til med 72 mio. ECU, vedtaget i oktober 1996. Formålet var at organisere og koncentrere udbuddet af landbrugsprodukter under hensyntagen til de krav, markedet stiller. Med hensyn til allerede iværksatte programmer, navnlig de EUGFL-finansierede, påbegyndtes informationsaktiviteten, organiseringen og projektudvælgelsen i forbindelse med de regionale OP'er efter vedtagelsen af den nationale medfinansiering i første halvår 1996. Der indkom mange ansøgninger. Da programmet blev offentliggjort i Campania, indkom der således 32. 000 projekter. De regionale myndigheder har allerede disponeret over ca. 70% af bevillingerne. Hvad angår de faktiske betalinger koncentrerede man sig om den del af programmerne, der gjorde det muligt at indhente forsinkelsen opstået under gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 2328/91 og andre tidligere forordninger. Hovedforanstaltningerne gik ud på udbetaling af udligningsgodtgørelsen til landbrugere i ugunstigt stillede områder samt til citrus-planen i Sicilia og Calabria. Fremover vil princippet om årlig udbetaling af udligningsgodtgørelserne bedre kunne overholdes. Der er fastsat to tværregionale programmer. Det første vedrører udvidelse af den gruppe personer, som i hver region skal udbrede kendskabet til landbruget, og dækning af honoraromkostningerne for de første seks år efter ansættelsen. Det andet program, der blev vedtaget i 1996 er et program til fordel for udnyttelsen af Middelhavsprodukterne, og som støtter oprettelsen af nye selskaber (MOC: handelsmæssige makroorganisationer) mellem producenter, transportører og distributører. Der tilstræbes en forbedring af betingelserne for afsætning og udnyttelse af kvalitetsprodukter i frugt- og grønsagssektoren, olivenoliesektoren og gartnerisektoren. Blandt aktionerne vedrørende fiskerisektoren i det pågældende OP var det foranstaltningen vedrørende tilpasning af fiskeriindsatsen (navnlig foranstaltningen til fordel for blandede selskaber) og foranstaltningen vedrørende modernisering af fiskerflåden, der udnyttede bevillingerne bedst. Kommissionen vedtog 18 ændringsbeslutninger, heraf fem vedrørende Abruzzo-regionen. For denne region, som alene var støtteberettiget under mål 1 i perioden 1994-1996, blev der indgivet ansøgning om forlængelse af de nationale forpligtelser og betalinger med to år. Beslutningsprocessen begyndte i 49 Se årsberetning for 1995. 230 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 1996. For at tage hensyn til den særlige situation i denne region, som fra 1997 ikke længere vil" modtage støtte fra strukturfondene, besluttede overvågningsudvalget for EFSR'en, at en del af det beløb, der kom ind ved pristalsreguleringen af EFSR'en, nemlig 25 mio. ECU, skulle tildeles Abruzzo- regionen. Dette beløb omfattede en ekstrabevilling på 10 mio. ECU fra EUGFL, som gjorde det muligt at betale visse foranstaltninger, hvortil der var indkommet mange ansøgninger. Finansieringsplanerne blev formelt ændret, således at gennemførelsesfristerne blev realistiske. 1996 i programmeringen forl994-1999 Ved udgangen af 1996 var den finansielle situation for EFSR'en kritisk, idet de forpligtelser, der faktisk blev indgået, udgjorde 41% af de samlede forpligtelser, mens betalingerne lå på 17%. For EFRU's vedkommende lå forpligtelserne på 41%, mens betalingerne var på 31% af den samlede EFRU-støtte i forbindelse med de forskellige interventionsformer. Det bemærkes, at det beløb, der var til rådighed i slutningen af 1996, og som EFRU endnu ikke havde disponeret over, var på 1,537 mia. ECU. Af de samlede EUGFL-bevillinger for perioden 1994-1999 var der ved udgangen af 1996 disponeret over 25%, og betalingerne svarede til 13%. For så vidt angår ESF lå forpligtelserne på 41% og betalingerne på 16% af de samlede omkostninger. Denne ringe udnyttelse af forpligtelses- og betalingsbevillingerne skyldes til dels, at godkendelsen af programmerne tog længere tid end forventet. Da de fleste af interventionerne nu er godkendt, skulle det i periodens anden del være muligt at indhente noget af forsinkelsen. Hvad angår FIUF-udgifterne beløb de støtteberettigede udgifter, som de endelige støttemodtagere havde afholdt, sig til 15,8 mio. ECU, dvs. ca. 7% af de støtteberettigede omkostninger, der var programmeret med for perioden 1994-1999. Den fremgangsmåde, der er fulgt siden 1995, forventes at blive videreført overvågningsinstrumenterne forventes styrket. i 1997, og MÅL 250 Fig. V-35: P. m. , programmering 1994-1996 (mio. ECU - 1996-priser og -situation): Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : (c) 13% EFRU ESF lait 400,1 123,9 524,0 11 SPD'er Gennemsnit pr. SPD[ 1996 i programmeringen for 1994-19965X 76% 24% 100% 47. 6 (b) 30% (d)7% (e>2% (a) 48% I overensstemmelse med den fremgangsmåde, der var vedtaget for samtlige SPD'er under mål 2, blev de bevillinger, der ikke var udnyttet ved udgangen af 1996, overført til programmerne for årene 1997- 1999. Det drejer sig om 169,7 mio. ECU (efter pristalsregulering) af de 693,7 mio. , der var til rådighed, dvs. 25%. Regionerne var ikke lige gode til at udnytte bevillingerne. Kun for én region, 50 Støtteberettigede områder: Emilia-Romagna, Friuli-Venezia-Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Umbria, Piemonte, Toscana, Valle d'Aosta, Veneto. 51 Programmerne for den forudgående periode 1992-1993 (183 mio. ECU, nemlig 127 mio. fra EFRU og 56 mio. fra ESF) blev afsluttet i 1996, idet betalingsfristerne på regionalt plan var blevet forlænget som led i aftalen mellem Kommissionen og Italien om en forbedring af strukturfondforvaltningen. For de fleste af programmerne foreligger der endnu ikke attester vedrørende den endelige betaling, men betalingerne skulle andrage 75% af det samlede beløb, der er til rådighed. Denne underudnyttelse skyldes hovedsagelig vanskeligheder under gennemførelsen. Dette gælder navnlig infrastrukturprojekterne, som var blevet endnu vanskeligere at forvalte på grund af en vanskelig politisk situation. Af andre problemer kan nævnes, at visse projekter, som der var indgået forpligtelser for, ikke blev til noget, samt at liren blev devalueret. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 231 Emilia-Romagna, lykkedes det at disponere over næsten alle bevillingerne for perioden 1994-1996, mens overførslerne for de øvrige regioners vedkommende gik fra 9% af den oprindelige støtte (Lazio) til 51% (Umbria). I almindelighed var det infrastrukturmidlerne, der måtte overføres, mens der blev disponeret næsten fuldt ud over bevillingerne til støtteordninger, serviceydelser til SMV'er, økonomisk udvikling og teknologioverførsel. For så vidt angår betalingerne fra de forskellige myndigheder var situationen i visse regioner væsentlig bedre end i 1995 (f. eks. Valle d'Aosta: 53%; Piemonte: 33%; Toscana: 30%). Overvågningsudvalgene holdt regelmæssige møder i 1996. Udvalgene behandlede navnlig overvågningen af gennemførelsen, omprogrammeringerne og udvælgelsen af uafhængige vurderingsmænd med henblik på midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering. På partnerskabsplan forløb dialogen mellem Kommissionen, regeringen og de regionale myndigheder tilfredsstillende. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltog fortsat aktivt i møderne som fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalgene. Forberedelse af perioden 1997-1999 De italienske områder, der er støtteberettigede i perioden 1997-1999, er stort set de samme som tidligere. Den eneste væsentlige ændring er, at der er føjet tre kommuner til Ferrare-området (Emilia- Romagna). De disponible midler, herunder overførslerne fra 1994-1996, beløber sig til 967,5 mio. ECU52. SPD-udkastene blev fremlagt af de italienske myndigheder i august 1996. Strategierne, som ligger i direkte forlængelse af strategierne for 1994-1996, afspejler også Kommissionens retningslinjer. Midlerne vil navnlig blive koncentreret om udvikling og styrkelse af SMV'erne, støtte til innovation og energioverførsel, turisme, lokale beskæftigelsesinitiativer og miljøbeskyttelse. Herudover vil specifikke uddannelsesforanstaltninger få prioritet. Fra november holdt Kommissionen, de nationale myndigheder og regionerne forberedende møder for at fastlægge strategierne, målene og i visse tilfælde opbygningen af de foreslåede programmer. MÅL 3 OG 4 Fig. V-36: Mål 3 - P. m. , programering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-prlser) Prioriterede felter: Reintegrering af langtidsledige (a) Grundlæggende uddannelse og integrering af unge (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Styrkelse af uddannelse og arbejdsformidling (e) ESF 421,2 566,0 131,6 105,3 92,1 1316,2* lait (e) 7% (a) 32% (d) 8% (c) 10% 1 EFSR/16 OP'er •Inkl. 16,1 mio. ECU til Abruzzo fra 1997. Gennemsnit pr. OP| 82,3 Programmeringen for mål 3 omfatter én EFSR, der blev godkendt i 1994, og 16 regionale og tværregionale OP'er, som blev godkendt i december 1994. Den finansielle gennemførelse var ikke tilfredsstillende og viste, at programmerne endnu ikke var kommet rigtig i gang. For at udnytte ressourcerne bedst muligt og undersøge mulighederne for nye former for programmering besluttede den italienske regering i 1996 at gennemføre en omfattende midtvejsomprogrammering. Således blev det besluttet, at et nyt tværregionalt OP, der skulle vedtages i 1997 for en treårig periode i henhold til tillidspagten for beskæftigelsen, skal modtage en ESF-støtte på 27,1 mio. ECU. Dette OP vil blive finansieret på en ny måde, idet midlerne hertil vil blive taget fra de bevillinger til de nuværende regionale og tværregionale OP'er, der ikke ér disponeret ved udgangen af 1997, 1998 og 1999. Arbejdsministeriet vil tage sig af koordineringen, overvågningen og evalueringen, men det er regionerne, der skal gennemføre foranstaltningerne. I øvrigt er der opmuntrende aspekter i den interne 52 Emilia-Romagna: 14,1 mio. ECU; Friuli-Venezia Giulia: 39,2 mio. ; Lazio: 76,9 mio. ; Liguria: 129,5 mio. ; Lombardia: 34 mio. ; Marche: 31 mio. ; Piemonte: 309,5 mio. ; Toscana: 158,9 mio. ; Umbria: 53,1 mio. ; Valle d'Aosta: 13,5 mio. ; Veneto: 107,8 mio. 232 8. årsberetning for strukturfondene (1996) evalueringsrapport, som Arbejdsministeriet har f. eks. en positiv evaluering af uddannelsessystemet og unges kvalifikationsniveau (aktionerne til fordel for unge er ved at blive mere fokuseret på uddannelser, der typisk fører til gode stillinger) samt den høje udnyttelse af bevillingerne til uddannelser til fordel for "lige muligheder" og "socialt udstødte personer". Derimod er udnyttelsesgraden for bevillinger til langtidsledige ikke tilfredsstillende. fremlagt, Fig. V-37: Mål 4 - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) Prioriterede felter: Foregribelse, støtte til etablering og administrering af efter- og videreuddannelse (a) Uddannelse, tilpasning af menneskelige ressourcer til de strukturelle ændringer i produktionssystemet (b) Teknisk bistand (c) ESF 59,8 319,1 19,9 398,8 lait (c) 4% (a) 15% 1SPD (b)81% lider for modtagerne. Endvidere Programmeringen vedrørende mål 4 består i ét SPD, der blev vedtaget i december 1994 for årene 1994 i 1996 skyldes til dels, at de nationale til 1999. Den ringe udnyttelse af bevillingerne medfinansieringsmidler (både offentlige og private) først med nogen forsinkelse blev stillet til rådighed Italien under manglen på et efter- og videreuddannelsessystem for arbejdstagere, hvilket medfører, at der kun er et begrænset antal uddannelsesinstitutioner, der kan støtte virksomhederne. Dette er grunden til, at SPD'et "foregribelse" ikke er nået langt. Der er flere interventioner under "uddannelse, vejledning og rådgivning", og bevillingerne hertil udnyttes bedre. I 1995 og første halvår 1996 var der 4. 071 projekter på disse områder, men kun 125 projekter vedrørende "foregribelse". Det er som hovedregel offentlige instanser, der planlægger uddannelserne, mens det navnlig er SMV'er, der fremlægger projektforslag. Disse projekter retter sig mod de mest udsatte arbejdstagere, og uddannelsen koncentrerer sig især om nye former for arbejdstilrettelæggelse. Kommissionen har anmodet om en specifik analyse af de projekter, virksomhederne har gennemført. tjenesteydelser vedrørende metodologi Eksempel på projekt under mål 4 i Italien: Multimedia og fjernundervisning i Emilia-Romagna: Projektet SINFORM har til formål at indføre et telematiknet til udbredelse af i multimediaprodukterne og forbindelse med fjernundervisning. Der er også tale om samlepunktet for et antal eksisterende fjerundervisningsnet i Fællesskabet. Projektets formål er at indføre et regionalt net for de ni provinser i Emilia-Romagna, som skal indeholde et multimediacenter med ni kontorer og 66 computere, et bibliotek med didaktisk multimediasoftware og tests for 200 undervisere og ledere af europæiske projekter. Projektet medfinansieres af ESF i et omfang af 550 000 ECU ud af samlede omkostninger på 1,44 mio. ECU, og det er planen at uddanne 1 500 personer i hele perioden. MÅL 5a landbrug Tabet V-31: P. m. , gennemføretsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) lait 626,1 Foranstaltning Produktion Afsætning 494,4 131,7 % 79% 21% angår forbedringen af produktionsstrukturerne Hvad af fællesskabsbidraget støtten til ugunstigt stillede områder, efterfulgt af investeringsstøtte (33%») og støtte til unge landbrugere (16%). Angående foranstaltninger til forbedring af forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter blev 25 OP'er godkendt i 1996 til fordel for 11 italienske regioner, således at der ved udgangen af 1996 endnu manglede at blive godkendt to OP'er. Fællesskabsbidraget til disse OP'er beløber sig 131,7 mio. ECU. størstedelen vedrører (41%) 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 233 MÅL 5a fiskeri Fig. V-3S: Mål Sa fiskeri - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU) FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (i) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) lait 35,4 0,0 33,6 20,5 1,2 5,6 28,1 3,6 pm 6,4 134,4 (9)21% (a) 26% (d) 15% (c) 25% Gennemførelsen af SPD'et i 1996 tog navnlig sigte på foranstaltningen vedrørende den endelige oplægning af fartøjer, efterfulgt af foranstaltningen vedrørende moderniseringen af fiskerflåden. De støtteberettigede udgifter, der var afholdt af de endelige støttemodtagere, beløb sig i september 1996 til 5,8 mio. ECU, hvilket svarer til 1,3% af de samlede støtteberettigede omkostninger for perioden 1994- 1999. 1994-tranchen er endnu ikke afsluttet, fordi de årlige gennemførelsesrapporter endnu ikke foreligger. Ved udgangen af 1996 blev de første trancher vedrørende 1995 betalt, men det var ikke muligt at disponere over de to trancher for 1996. Dog har de italienske myndigheder udnyttet forpligtelsesbevillingerne langt bedre end betalingsbevillingerne. Da projekterne skal gennemføres på højst tre år, kan der forventes en bedre udnyttelse af bevillingerne i 1997. MÅL 5b53 Fig. V-39: Mål Sb - P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (kma) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL l a it 370,6 122,6 411,1 904,3 4. 828 80. 486 mio. ECU 4 1% 14% 45% 100% (d) 12% W 1% ( a) 3 2% (c) 12% 13 SPD'er Gennemsnit pr. SPP| 69,6 (b)43% D Modernisering og diversi ficering af landbruget (a) H Styrkelse af sektoren uden for landbruget (b) • Miljø (c) •Menneskelige ressourcer (d) •Teknisk bistand (e) Ved udgangen af 1996 haltede gennemførelsen af SPD'et for mål 5b endnu bagefter, navnlig for så vidt angår betalingerne. Denne situation, som svarer til situationen på samme stadium af det foregående programmeringsforløb, skyldes, at gennemførelsesprocedurerne er meget indviklede. På grund af det særlige italienske administrationssystem går der ofte mellem 12 og 24 måneder, inden programmerne faktisk kommer i gang. I midten af 1996 havde de italienske programmer overvundet disse administrative vanskeligheder, og den konkrete gennemførelse var begyndt. Udnyttelsen af forpligtelserne accelererede kraftigt i andet halvår 1996. 1 forhold til de midler, der var programmeret for perioden 1994-1996, steg udnyttelsesgraden fra 14% ved udgangen af juni til 56% ved årets udgang. Udnyttelsesgraden ikke høj. Men regionerne/provinserne kompenserede for de langsomme betalingsprocedurer ved at yde de endelige støttemodtagere forskud med bankgaranti. For så vidt angår overvågningen af programmerne koncentrerede overvågningsudvalgene sig i første halvår hovedsagelig om tre typer aktiviteter: justeringer af visse elementer i programmeringen på grundlag af nye territoriale krav (dette vedrører 10 af de 13 SPD'er); aktivering af teknisk bistand til programmernes gennemførelse; og indførelse af overvågnings- og evalueringsmekanismer (rapporterne vedrørende midtvejsevalueringen skulle blive færdige inden midten af juni 1997). Fra og med andet halvår fokuserede udvalgene mere på vurderingen af aktionernes effekt, navnlig målt i arbejdspladser. betalingsbevillingerne var derimod for 53 Støtteberettigede områder: Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Umbria, Piemonte, Toscana, Trento, Bolsano, Valle d'Aosta, Veneto. 234 8. årsberetning for strukturfondene (1996) Tabel V-32: Italien - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesir) Samlede omkostn. SF-støtte (1) Forpligtelser Forpligtelser 1994-1996 (2) % «VO) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) Måll Regionale OP'er GT Crotone (3) (1996) GTManfredonia(3)(1996) OPAbruzzo(1995) OPAbruzzo(l)(1995) OP Calabria (1) (1995) OP Campania (1995) SP Porto di Gioia Tauro (3) (1995) OPPuglia(1995) OP Sicilia (1995) OP Basilicata (1994) OP Calabria (1994) OP Molise (1994) OPSardegna(1994) Tværregionale OP'er OP"MEGAH"(l) (1996) OP Energi (3) (1996) OP Vejinfrastrukturer (3) (1996) OP Industri og service (1995) OP Vandressourcer (1995) OP Turisme (1995) OP Udbred, af kendskab til landb. (1) (1995) OP "SOS" beskæftigelse (1994) OP Teknisk bistand (2) (1994) OP Uddannelse af undervisere (1994) OP Uddannelse af migranter (1994) OP Undervisningsministeriet (1994) OP Fiskeri (1994) OP Forskning - udvikling (1994) OP Telekommunikation (1994) OP Jernbanetransport (1994) Teknisk bistand lab Mil 2* SPD Emilia Romagna (1994) SPD Friuli-Venezia Giulia (1994) SPD Lazio (1994) SPD Liguria (1994) SPD Lombardia (1994) SPD Marche (1994) SPD Umbria (1994) SPD Piemonte (1994) SPD Toscana (1994) SPD Valle d'Aosta (1994) SPD Vcneto (1994) lab Mil 3 Regionale OP'er OP Bolzano (1994) OP Emilia Romagna (1994) OP Friuli-Venezia Giulia (1994) OP Lazio (1994) OP Liguria (1994) OP Lombardia (1994) OP Marche (1994) OP Umbria (1994) OP Piemonte (1994) OP Toscana (1994) OPTrento(1994) OP Valle d'Aosta (1994) OPVeneto(1994) ( 1 ) Enkeltfonds-OP - EUGFL (2) Enkeltfonds-OP - ESF (3) Enkeltfondsintervention - EFRU • Efter fradrag af overforsierne til 1997-1999. 90,9 60,6 365,7 187,6 502,0 2. 890,8 120,0 2. 406,4 2. 603,6 1. 138,9 1. 313,9 521,0 2. 103,0 120,0 485,0 498,0 5. 362,4 2. 008,3 302,8 231,4 524,0 112,1 271,4 29,5 384,3 560,0 1. 341,3 1. 076,1 1. 756,6 0,6 29. 368,3 39,3 59,0 158,4 219,2 73,2 32,0 37,3 449,1 403,1 1,6 152,7 1. 625,0 54,4 409,8 118,6 271,7 94,0 389,1 81,7 67,7 271,6 145,8 62,7 27,6 240,7 35,0 25,0 165,5 93,9 241,0 1. 327,9 40,0 1. 148,4 1. 337,2 583,2 580,3 292,0 967,1 72,0 170,0 249,0 2. 592,7 871,0 130,0 162,0 355,7 76,0 184,0 20,0 254,0 233,0 784,0 376,7 701,0 0,6 14. 068,2 12,0 14,1 59,0 81,6 21,1 12,3 17,4 143,4 113,6 0,6 48,9 524,0 24,5 184,4 53,4 122,3 42,3 175,1 36,8 30,5 122,2 65,6 28,2 12,4 108,3 35,0 25,0 74,0 34,5 0,0 0,0 0,0 0,0 130,9 65,4 51,1 22,0 98,6 3,7 45,3 28,8 1. 253,6 114,6 0,0 31,6 0,0 0,0 0,0 4,3 19,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 5 2. 038,7 0,0 -2,7 32,2 34,7 0,1 -4,4 -6,5 63,7 73,3 -2,8 26,4 214. 0 2,7 46,9 5,9 0,0 13,5 0,0 0,2 5,3 36,6 10,2 8,8 2,9 16,8 35,0 25,0 165,5 93,9 76,2 177,2 40,0 203,7 320,3 163,4 124,0 59,7 269,1 3,7 45,3 28,8 2. 003,9 255,3 22,2 66,0 32,7 7,0 16,9 6,2 88,4 66,5 65,9 215,9 385,2 0,6 5. 063,5 12,0 21,3 52,5 65,3 23,1 16,6 28,5 128,8 113,6 3,2 48,9 514. 0 6,4 74,6 13,9 18,3 19,8 26,2 5,7 9,9 55,0 20,0 13,0 4,8 33,0 100% 100% 100% 100% 32% 13% 100% 18% 24% 28% 21% 20% 28% 5% 27% 12% 77% 29% 17% 41% 9% 9% 9% 31% 35% 29% 8% 57% 55% 102% 36% 100% 151% 89% 80% 110% 135% 164% 90% 100% 584% 100% 98% 26% 40% 26% 15% 47% 15% 16% 32% 45% 31% 46% 38% 30% 0,0 12,5 28,3 16,6 0,0 0,0 20,0 0,0 132,7 42,0 43,8 19,8 49,9 1,8 22,7 14,4 1. 324,4 57,3 0,0 26,1 0,0 0,0 0,0 3,2 9,5 19,2 0,0 81,8 0,0 0. 1 1. 926. 1 0,0 0,0 16,1 34,2 0,1 0,0 0,0 14,0 17,5 0,0 13. 2 95. 1 3,1 45,6 2,9 0,0 2,5 0,0 0,1 2,7 24,3 5,1 7,4 0,3 8,4 0,0 12,5 74,0 47,3 41,8 89,8 20,0 92,9 206,8 94,4 80,3 39,1 136,8 1,8 22,7 14,4 1. 699,6 127,7 11,1 43,3 16,3 3,5 8,5 4,1 43,7 35,2 32,9 172,7 308,2 0. 1 3. 481,6 6,0 12,0 26,3 49,5 11,6 10,5 17,5 46,6 37,7 3,0 24. 5 245,1 4,9 59,5 6,9 9,2 5,7 13,1 2,8 5,0 33,4 10,0 9,6 1,2 16,5 0% 50% 45% 50% 17% 7% 50% 8% 15% 16% 14% 13% 14% 3% 13% 6% 66% 15% 9% 27% 5% 5% 5% 21% 17% 15% 4% 46% 44% 19% 25% 50% 85% 45% 61% 55% 85% 101% 32% 33% 542% 50% 47% 20% 32% 13% 7% 13% 7% 8% 16% 27% 15% 34% 10% 15% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Program (godkendelsesår) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 Forpligteher 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) 235 % (3VO) Tværregionale OP'er OP Nyskabende aktioner (1994) OP Teknisk bistand (1994) OP Uddannelse (1994) 118,9 77,8 456,8 2. 889,0 lait (1) 53,5 35,0 205,6 1. 300,1 0,0 0,0 0. 0 2. 145,9 9,0 5,9 34,8 350,3 17% 17% 17% 27% 0,0 0,0 0,0 2. 098,4 4,5 3,0 17,4 202,7 8% 8% 8% 16% M il 4 SPD Arbejdsministeriet (1994) Mil 5a landbrug Regionale OP'er OP Bolzano F. 866/90 (1995) OP Bolzano F. 867/90 (1996) OP Emilia Romagna F. 866/90 (1996) OP Friuli-Venezia Giulia F. 866/90 (1996) OP Friuli-Venezia Giulia F. 867/90 (1996) OP Lazio F. 866/90 (1996) OP Lazio F. 867/90 (1996) OP Liguria F. 866/90(1996) OP Liguria F. 867/90(1996) OP Lombardia F. 866/90 (1996) OP Lombardia F. 867/90 (1996) OP Marche F. 866/90 (1996) OP Marche F. 867/90 (1996) OP Marche Water Zoo F. 866/90 (1996) OP Umbria F. 866/90 (1996) OP Umbria F. 867/90 (1996) OP Piemonte F. 866/90 (1996) OP Piemonte F. 867/90 (1996) OP Toscana F. 866/90 (1996) OP Toscana F. 867/90 (1996) OP Trento F. 866/90(1996) OP Trento F. 867/90(1996) OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) OP Veneto F. 866/90 (1996) OP VenetoF. 867/90 (1996) Tværregionalt OP Prognoser Italien F. 2328/91 (1994) M il 5a fiskeri SPD Italien (1994) M il 5b SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) SPD Liguria (1995) SPD Marche (1995) SPD Piemonte (1995) SPD Bolzano (1994) SPD Emilia-Romagna (1994) SPD Lazio (1994) SPD Lombardia (1994) SPD Umbria (1994) SPD Toscana (1994) SPD Trento (1994) SPD Valle d'Aosta (1994) SPD Veneto (1994) I A LT lait lab | 886,11 398,8| 38,3| 98,9| 2 5 %| 19,11 49,4| 12% 34,9 1,6 44,2 13,3 1,7 32,1 2,7 7,5 1,1 132,6 4,6 62,7 1,2 3,2 20,4 1,6 82,7 4,8 53,0 4,1 30,8 3,8 0,7 72,6 3,1 7,1 0,4 8,8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26,5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6,5 1,0 0,2 14,5 0,8 7,1 0,4 8,8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26,5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6,5 1,0 0,2 14,5 0,8 7,1 0,4 8,8 3,4 0,5 8,0 0,7 2,3 0,3 26,5 1,2 16,3 0,3 0,8 4,1 0,4 15,2 1,2 10,0 1,0 6,5 1,0 0,2 14,5 0,8 1. 464,9 2. 086,0 494,4 626,1 0,0 131,7 117,5 249,2 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 24% 40% 3,5 0,1 2,7 1,0 0,2 2,4 0,2 0,7 0,1 8,0 0,4 4,9 0,1 0,4 1,2 0,1 4,6 0,4 3,0 0,3 2,0 0,3 0,1 4,4 0,2 3,5 0,1 2,7 1,0 0,2 2,4 0,2 0,7 0,1 8,0 0,4 4,9 0,1 0,4 1,2 0,1 4,6 0,4 3,0 0,3 2,0 0,3 0,1 4,4 0,2 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 0. 0 41,1 58,7 99,8 12% 16% | 456,4| 134,4| 0,0| 44,8| 3 3 %| 11,9| 23. ll 17% 273,4 189,6 425,1 438,2 159,2 311,6 514,9 213,8 341,9 742,2 66,0 13,9 1. 033,2 4. 723,0 42. 033,8 44,0 35,8 76,2 83,5 43,6 57,1 145,7 40,3 75,5 133,0 19,9 4,2 145,6 904,3 17. 9553 6,8 2,1 0,3 0,0 6,8 0,0 0,0 0,0 0,0 6,4 1,4 0,0 9,8 33,6 4. 602,2 12,0 6,3 9,2 9,8 11,9 6,8 16,7 4,8 10,7 22,2 2,6 0,6 27,1 140,6 6. 461,2 27% 18% 12% 12% 27% 12% 11% 12% 14% 17% 13% 14% 19% 16% 3 6% 3,4 0,5 0,2 0,0 3,7 0,0 0,0 0,6 0,0 9,9 1,5 0,0 11. 4 31,2 4. 222,9 6,0 2,6 4,6 4,9 6,3 3,4 8,3 3,0 5,4 17,8 2,1 0,3 20,1 84,7 4. 186,4 14% 7% 6% 6% 14% 6% 6% 8% 7% 13% 10% 7% 14% 9% 2 3% 8. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Italien deltager i alle EU-initiativer bortset fra REGIS. Alle initiativerne undtagen LEADER gennemføres ved ikke-regionaliserede programmer. 21 EU-initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1994 og 1995 for initiativerne RECHAR, RETEX (ændring af det i 1993 vedtagne program), ADAPT, LEADER, PESCA og INTERREG's REGEN-afsnit. De LEADER-programmer (10), URBAN-, RESIDER-, SMV- og KONVER- programmer, der manglede at blive vedtaget, blev vedtaget i 1996 ligesom 5 INTERREG-programmer (3 med Frankrig, 1 med Albanien og 1 med Schweiz). 236 8. årsberetning for strukturfondene (1996) fleste omfatter vedrørende foranstaltninger INTERREG-programmer Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Italien: I SMV-programmet er der afsat 31 mio. ECU (samlede omkostninger: 87,9 mio. ), der skal anvendes til at hjælpe SMV'erne med at fastlægge deres prioriteter for den teknologiske innovation, til at støtte samarbejdet mellem SMV'er og forskningscentre, fremme udviklingen af net til udveksling af knowhow på FTU-området, og fremme anvendelsen af avancerede telekommunikationssystemer til at diversificere produktionen og markedsmulighederne. De innovations- og teknologioverførsler til lokale SMV'er (4,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 13,8 mio. ) og udvikling af telematiknet (2,4 mio. ECU,' samlede omkostninger: 5,1 mio. ). Programmet med Grækenland vedrører udvikling i Italien af de avancerede telekommunikationsinfrastrukturer, der er nødvendigefor at forbinde det italienske og det græske net (8, 5 mio. ECU). ADAPT-programmet (menneskelige ressourcer) drejer sig om anvendelse af de nye teknologier under hensyntagen til de industrielle forandringer og de nye beskæftigelsesmuligheder (A V, informations- og kommunikationsteknologi) og skal fremme anvendelsen af nye uddannelsesmetoder som f. eks. telelæring. EMPLOI-programmet fokuserer på de nye specialistområder, bl. a. inden for FTU og innovation, virksomhedsledelse eller ledelse af kooperativer og uddannelse af instruktører. Programmet tilskynder til udnyttelse af synergien med de aktioner, der er knyttet til Fællesskabets forskningsrammeprogrammer inden for telematikapplikationer for handicappede (f. eks. TIDE-programmet). Også LEADER-programmerne støtter fjernlæring, distancearbejde, agroturisme og multimedie- eller telematikbaserede bookingsystemer (6 mio. ECU; samlede omkostninger: 13 mio. ), samt innovations- og teknologioverførsler til lokale virksomheder. Endelig indeholder RECHAR- og RESIDER-programmerne foranstaltninger til fremme af teknologisk innovation, mens URBAN-programmet i flere italienske byer støtter projekter vedrørende anvendelse af telematikbaserede uddannelses- eller informationstjenester. informations- og kommunikationsteknologier, f. eks. fleksibel undervisning, fjernlæring og Kommissionen godkendte 14 nye italienske programmer samt 5 INTERREG-programmer. Først og fremmest SMV-programmet, som er fælles for alle støtteberettigede områder, og hvortil der ydes et strukturfondbidrag på i alt 191,7 mio. ECU. I dette program er der bl. a. fastsat interventioner, der skal forbedre servicen over for virksomhederne på kvalitets- og innovationsområdet og lette SMV'ernes adgang til finansiering og kapitalmarkederne. RESIDER-programmet vedrører 9 regioner og støttes alene af EFRU med 85,6 mio. ECU. De prioriterede interventionsområder er forbedring af miljøet i nedslidte områder (47%), fremme af nye erhvervsaktiviteter med henblik på diversificering (33%) og støtte til udvikling af turistvirksomhed (4%). KONVER-programmet (46,1 mio. ECU fra EFRU) vedrører navnlig fremme af erhvervsvirksomhed, der kan erstatte de nuværende aktiviteter, særlig oprettelse og udvikling af SMV'er (68%) og renovering og restaurering af nedslidte militærområder (15%). I Puglia er det f. eks. planlagt at støtte indsatsen til fordel for SMV'er med hensyn til miljø, miljøkvalitet (miljømærkning) og arbejdsmiljø. URBAN-programmet omfatter 13 byer (Rom, Genova, Venezia - alle tre uden for mål 1 - Napoli, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio Calabria, Cosenza, Bari, Foggia og Cagliari - som er omfattet afmål 1). I fem byer vedrører interventionerne forstæderne, og i otte byer vedrører de den historiske bymidte. Hver by forvalter sit eget underprogram, og forvaltningen er decentraliseret på lokalt plan. De fleste af de EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i 1996, vedrørte LEADER-initiativet (samlet støtte: 105,5 mio. ECU). Godkendelsen af LEADER-programmerne blev således afsluttet i 1996 med vedtagelsen af syv programmer vedrørende mål 5b-områder og to vedrørende mål 1- områder (Molise og Sicilia). Sidstnævnte programmer har til formål at styrke afsnittet "udvikling af landdistrikter", idet komplementariteten med de aktioner, der finansieres i henhold til OP'erne for mål 1, sikres. De områder, der er vanskeligst stillede, nemlig bakke- og bjergområder, blev prioriteret. For så vidt angår mål 5b-områderne viste proceduren for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper på regionalt plan sig at være særdeles besværlige (proceduren byggede på kvantificerede kvalitative kriterier og skulle bl. a. sikre en tilfredsstillende territorial koncentration). Ved årets udgang var proceduren afsluttet for tre selvstyrende regioner/provinser (otte lokale aktionsgrupper var udvalgt). I seks andre regioner var udvælgelsesproceduren nået til slutfasen. Hvad angår mål 1-områderne blev der valgt lokale aktionsgrupper i Calabria, Abruzzo og til dels i Campania. I de øvrige regioner er udvælgelsen i gang. Den tekniske bistand til etablering af LEADER-gruppernes nationale net blev ligeledes godkendt i 1996. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 23 7 Fem INTERREG-programmer blev godkendt i 1996. Sardegna-Corse-programmet vedrører Sassari- provinsen i Sardegna og Corse du Sud-departementet. Programmet vedrører navnlig støtte til fremme af kommunikationen mellem de to øer samt miljøbeskyttelse. Programmet for Corse-Toscana vedrører Haute Corse-departementet og Livorno-provinsen. Prioriteterne vedrører turisme, søtransport og kommunikationsinfrastrukturer, teknologiske overførsler og økonomiske og kulturelle udvekslinger mellem de to områder. Alpes-programmet vedrører alperegionerne i Italien og Frankrig (Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur; Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria). De prioriterede interventionsområder er forbedring af kommunikationen mellem grænseområderne, støtte til den kulturelle arv i disse områder og fremme af erhvervsaktiviteter i grænseområderne. Programmet for Italien og Schweiz omfatter grænseområderne i Valle d'Aosta, Piemonte, Lombardia og Bolzano-provinsen. Støtten vedrører en styrkelse af samarbejdet mellem SMV'er, infrastrukturer, udnyttelse af landbrugs-, skovbrugs- og fiskeriproduktionen og udnyttelse af den naturlige, historiske og kulturelle arv. Endelig vedrører programmet mellem Italien og Albanien grænseområderne mellem de to lande (Puglia i Italien) og supplerer PHARE-programmet for Italien/Albanien 1995-1999, som vedrører Albaniens havområder. Programmets bevillinger er koncentreret om et begrænset antal områder, transport og kommunikation (styrkelse af havne og telekommunikationssystemer), samarbejde mellem SMV'er, turisme og miljø. Et INTERREG-program, nemlig programmet for Grækenland/Italien, var i 1996 endnu genstand for forhandlinger mellem de pågældende myndigheder (programmet forventedes godkendt og iværksat i 1997). 1996 var også præget af Kommissionens beslutning om fordeling af reserven, som repræsenterede en ekstra tildeling til Italien på 199 mio. ECU. Dette beløb blev især tildelt initiativerne EMPLOI, LEADER, INTERREG II C, ADAPT, URBAN og KONVER54. De programmer, der har modtaget midler fra reserven, vil blive omprogrammeret eller integreret i 1997. Iværksættelsen af programmerne blev generelt ramt af forholdsvis store forsinkelser. På grund af den sene godkendelse af de forskellige programmer (slutningen af 1995 og 1996) blev 1996 især brugt til at oprette overvågningsudvalgene og til på nationalt plan at vedtage godkendelses- og iværksættelsesprocedurerne for de forskellige projekter. Resultaterne afden finansielle gennemførelse i 1996 var således ikke overbevisende. Samtlige overvågningsudvalg for de initiativer, der blev godkendt i 1996, er blevet oprettet. For visse programmer (RETEX, INTERREG Italien-Frankrig (Corse-Sardegna), INTERREG Italien-Albanien, URBAN), er forskellige ændringsforslag ved at blive behandlet med henblik på at bringe programmeringen mere i overensstemmelse med de faktiske resultater og prognoserne for bevillingsanvendelsen. Forvaltningen af PES C A-programmet er ikke helt centraliseret, idet programmet omfatter 11 regionale underprogrammer og to underprogrammer, der dækker flere områder, hvoraf nogle forvaltes af centralforvaltningen og andre af de regionale forvaltninger. På grund af denne delte forvaltning har der været vanskeligheder med at koordinere programmet. Det første forskud (50%) vedrørende 1995-tranchen (FIUF og EFRU) er ganske vist udbetalt af Kommissionen, men støttemodtagerne har endnu ikke afholdt nogen udgifter, selv om der allerede er udvalgt projekter for visse af underprogrammerne (navnlig de underprogrammer, der forvaltes fra centralt hold). Siden 1994 er 234 EMPLOI-projekter (52 Youthstart-projekter, 67 NOW, 115 Horizon), heraf 197 regionale og 37 tværregionale, blevet finansieret. Youthstart-projekterne fokuserer på uddannelse af undervisere og jobskabelse i vækstsektorer som f. eks. miljø, kulturarv og turisme. NOW-projekternes hovedformål er at støtte oprettelsen af virksomheder. Horizon-projekterne for handicappede (71 projekter) vedrører en særlig handicapuddannelse, mens Horizon-projekterne for dårligt stillede grupper (44 projekter) navnlig vedrører uddannelse og erhvervsmæssig integrering. Hovedmålet for ADAPT-programmet er at støtte de nationale planer om indførelse af en ordning for efter- og videreuddannelse. Siden 1995 er der udvalgt 182 projekter, heraf 141 regionale og 41 tværregionale. De fleste af projekterne vedrører uddannelse af virksomhedernes personale, navnlig i servicesektoren (turisme, miljø). 54 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 238 8. årsberetning for strukturfondene (1996) Tabel V-33 : Italien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) % (2)/(D Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(D Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. -støtte* Forpligtelser 1996 ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (22) PESCA (1) SMV(l) RECHAR (2) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (2) URBAN (1) I alt (33) INTERREG/REGEN (7)** heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Teknisk bistand (etablering af det nationale net) LEADER Lombardia LEADER Liguria LEADER Molise LEADER Marche LEADER Trento LEADER Piemonte LEADER Veneto LEADER Sicilia LEADER Lazio SMV KONVER RESIDER URBAN I alt (14) INTERREG (5)*** ••* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. • • • Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 360,5 569,6 757,1 82,4 645,5 34,1 250,4 505,6 257,2 280,7 3. 743,0 3,1 14,6 15,6 18,1 35,9 8,6 39,9 57,9 65,2 60,6 645,5 250,4 505,6 280,7 2. 001,7 (1) 190,0 348,7 288,7 34,2 191,7 1,7 46,1 85,6 79,0 117,7 1. 383,3 2,0 4,5 3,9 9,8 8,4 2,2 9,3 16,3 32,6 16,3 191,7 46,1 85,6 117,7 546,5 45,6 82,7 49,3 0,0 44,7 0,0 21,6 42,8 0,0 26,4 313,0 2,0 4,5 3,9 0,3 M 1,4 1,2 6,0 7,2 3,6 44,7 21,6 42,8 26,4 166,7 Forpligtelser 1994-1996 (2) 81,7 134,2 77,9 4,4 44,7 1. 7 21,6 42,8 12,1 26,4 447,4 43% 38% 27% 13% 23% 100% 47% 50% 15% 22% 32% 2,0 100% 4,5 3,9 0,3 U 1,4 1,2 6,0 7,2 3,6 44,7 21,6 42,8 26,4 166,7 100% 100%j 3% 13% 62% 13% 37% 22% 22% 23% 47% 50% 22% 30% 23,1 41,9 22,3 0,0 22,4 0,5 10,8 21,4 0,0 13,2 155,4 0,8 1,9 1,6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3,6 0,9 22,4 10,8 21,4 13,2 81,3 41,1 67,6 36,3 2,2 22,4 0,8 10,8 21,4 6,0 13,2 221,9 22% 19% 13% 6% 12% 50% 23% 25% 8% 11% 16% 0,8 40% 1,9 1,6 0,1 0,6 0,4 0,6 3,0 3,6 0,9 22,4 10,8 21,4 13,2 81,3 42% 41% 1% 7% 19% 7% 18% 11% 6% 12% 23% 25% 11% 15% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 9. LUXEMBOURG 9. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 239 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Luxembourg : Mål 2 (1994-1996): SPD'ets strategi for omstilling af den traditionelle metalindustri til elektricitet har industrisektoren som prioritet. Dette giver sig bl. a. udslag i foranstaltninger til fremme af den teknologiske udvikling. Dette indebærer ikke alene støtte til FTU, bl. a. i forbindelse med materialeanalyse (herunder stimulering af teknologioverførsler mellem forskningscentre og virksomheder), men også teknisk og videnskabelig bistand til virksomhederne og uddannelse af menneskelige ressourcer i FTU. Mål 5b: Udviklingen af nye teknologier støttes af SPD'et som middel til at give landdistrikterne nyt liv, dels ved at mindske afstanden mellem arbejdssted og bopæl, således at befolkningen bliver i stand til at ernære sig lokalt, dels ved at forbedre dagligdagens vilkår og endelig ved at beskytte og bevare naturområder. Der er således i små og mellemstore industri-, handels- og håndværksvirksomheder og i de forvaltninger, der ønsker at oprette decentrale afdelinger i landdistrikterne. I alt udgør støtten til teknologisk udvikling 13,2% af bevillingerne for mål 2. truffet foranstaltninger, der støtter FTU Tabel V-34: Luxembourg - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) I ALT S. F. Medlemsstat lait % 29% Oflcntl. 0,2 Private 1,6 % 100% 2,4 0,7 Mål 2 NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. U Strukturfondenes finansieringer % 71% %, %A ^ ^ • ^^ 100% | D F T U| MÅL 255 Fig. V-40: P. m. , programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) Fordeling på sektorer: Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Fordeling på fonde: (d) 29% EFRU ESF lait 4,6 0,8 5,3 85% 15% 100% (c) 29% 1SPD 1996 i programmeringen for 1994-1996 (a) 14% (b) 28% SPD'et for perioden 1994-1996 blev afsluttet ved udgangen af 1996, efter at overvågningsudvalget havde besluttet at tilpasse finansieringsplanen for interventionen ved at overføre midler mellem interesse er styrkelsen af foranstaltningerne og nedsætte foranstaltningen til fordel for menneskelige ressourcer, hvis ESF-bevillinger er forhøjet med 194. 000 ECU. På grund af den utilstrækkelige udnyttelse af forpligtelserne ved udgangen af 1996 blev fællesskabsbidraget nedsat til 5,3 mio. ECU, og et beløb på 1,8 mio. (dvs. 25% afden oprindelige støtte, inkl. resultatet af pristalsreguleringen) blev overført til perioden 1997-1999. Årsagen hertil ligger erhvervsinvesteringer (virksomhedsstøtteordning) og til behandling af industriaffald. fællesskabsbidraget. Af særlig underudnyttelsen bevillingerne stimulering til af af i Forberedelse af perioden 1997-1999 SPD'et for 1997-1999 blev behandlet på to møder i 1996. 55 Støtteberettigede områder: Esch-sur-Alzette, Capellen. 240 M ÅL 3 OG 4 Fig. V-41: Mål 3 - P. nt, programmering 1994-1999 (mio. ECU-1994-priser) Prioriterede felter: Integrering af langtidsledige (a) Erhvervsmæssig integrering af unge (b) Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder for mænd og kvinder (d) Horisontale aktioner (e) ESF 5,5 3,1 9,9 1,2 0,9 20,7 1 EFSR/2 OP'er l ak 8. årsberetning om strukturfondene (1996) (d)6% (e)4% (a) 27% (C) 48% (b) 15% Gennemsnit pr. OP| 10,3 For så vidt angår OP'erne for mål 3 var hovedmålgrupperne for interventionerne arbejdere og funktionærer med dårlige kvalifikationer, særlig i sektorer, hvor adgangen til uddannelse er dårlig eller ikke-eksisterende. I alt 547 personer modtog støtte fra ESF. Som led i SPD'et for mål 4 blev i alt 13 uddannelsesforanstaltninger iværksat til gavn for 1. 394 personer. Ffe. V-42: Mål4 - P. nt, programmering 1994-1996 (mio. ECU-1994-priser): Prioriterede felter: Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og af kvalifikationsbehov (a) Uddannelse og omskoling, erhvervs- vejledning og rådgivning (b) ESF Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) Horisontale aktioner, der vedrører hele SPD'et (d) 1SPD M ÅL 5a landbrug Ialtl 0,6 (y_ 2^3 | (d) 14% ^^ (a)9% *•»- JÊÊÊÊÊ^Ê. ^ ^ ^ ^^ S H B I ^ ^ I ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^B • r ø H I H ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^I (c) 26% WÊB^^^^^^^^^^^Ê ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^^ Tabel V-35: P. m. , gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og situation) l a it 38,4 Foranstaltning Produktion Afsætning 36,7 1,7 % 96% 4% Gennemførelsesprognoserne i forbindelse med forbedringen af landbmgsstrukturerne blev i 1996 nedjusteret til 36,7 mio. ECU for perioden 1994-1999 (mod de 37,3 mio. , der oprindelig blev fastsat i 1994). Luxembourg besluttede nemlig at anvende en del af de bevillinger, der oprindelig var afsat til disse foranstaltninger, til at støtte forarbejdning og afsætning af produkter. Beslutningen vedrørende sidstnævnte SPD skulle træffes i 1997. Den største del af bevillingerne blev afsat til støtte til ugunstigt stillede områder (19 mio. ECU), efterfulgt af investeringsstøtte (9 mio. ECU) og støtte til unge landbrugere (9 mio. ECU). På området forarbejdning og afsætning af produkter har Luxembourg siden 1994 anvendt to tredjedele af fællesskabsstøtten for perioden 1994-1999. 1,15 mio. ECU af 1,7 mio. vedrørte investeringer i kvalitetsforbedringer i vinsektoren, den eneste sektor, der er med i programmet. De samlede støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de af Fællesskabet støttede investeringer beløb sig til 8 mio. ECU. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 241 MÅL 5a fiskeri Fig. V-43: Mål Sa fiskeri-P. m. , programmering 1994-1999 (mb. ECU): FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (!) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) l a it 0,0 0,0 0,0 0,7 0,0 0,0 0,3 0,1 pm 0,0 1,1 (h) 9% (g) 2 7% ^ ^ ^ ^^ (d)64% Investeringsaktiviteten i forbindelse med programmet for mål 5a fiskeri var meget ringe i 1996. De støtteberettigede udgifter afholdt i forbindelse med første halvdel af programmet beløber sig til 8% af det beløb, der er fastsat for 1994-1999. Der påregnes en forøgelse af investeringerne i 1997 og 1998. MÅL 5b56 Flg. V-44: Mål 5b - P. m. , programmering Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) 1994-1999: Fordeling på fonde: 30 831 mio. ECU (c) 51% ^ EFRU ESF EUGFL lait 3,1 0,8 2,2 6,0 51% 13% 36% 100% 1SPD (a)21% •>*. • Styrkelse af landbrug og skovbrug (a) H Beskæftigelse I sekundær- og tertiærsektoren (b) •Turisme og livskvalitet (c) ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ( b) 28% Programmets gennemførelse i marken er blevet forsinket i foruroligende grad, og Kommissionen har grebet ind ved flere lejligheder. F. eks. mislykkedes forsøget på at arrangere et møde i overvågningsudvalget. Flere vigtige spørgsmål - planen for den tekniske bistand, forberedelsen af evalueringen og kriterierne for projektudvælgelsen - er derfor endnu uafklarede. Tabel V-36: Luxembourg - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesir) Samlede omkostn. SF-støtte Forpligtelser 1996 (1) Forpligtelser 1994-1996 (2) % (?)/«) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V0) Mål 2* SPD Luxembourg (1994) Mal 3 OP Private initiativtagere (1994) OP Offentlige initiativtagere (1994) lall M il 4 SPD Offentlige initiativtagere (1994) M il 5a landbrug Prognoser Luxembourg F. 2328/91 (1994) SPD Luxembourg F. 866 og 867/90 (1994) | | lait M il 5« fiskeri SPD Luxembourg (1994) M il 5b SPD Luxembourg (1994) TALT • Efter fradrag af overførlserne til 1997-1999 | 18,2) 5,3| - l , î| 6,0| I 1 3 %| 0,3| 4. 3| 80% 21,6 24,4 46,0 9,7 11,0 20,7 6 , l| 2,3| 128,8 U. 2 139,9 3 j| 25,5 239,5 36,7 1,7 38,4 l , l| 6,0 73,8 1,6 1,8 3,4 0,4| 4,3 0,0 •4,3 0. 0| 0,0 6,6 4,6 5,3 9,9 47% 4 8% 48% 1,6 1,8 3,4 4,0 4,9 8,9 42% 4 5% 43% 0,9| 38%| 0,3| 0. 6l 2 5% 15,6 1,0 16,5 42% 57% 43% 5,2 0,0 5,2 10,0 0,5 10,6 27% 32% 28% l , l| 100%| 0,2| 0. 3l 30% 0,8 35,2 14% 48% 0,0 9. 3 0,4 25,2 7% 34% 56 Støtteberettigede område: Nordluxembourg. 242 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 9. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Luxembourg deltager ikke i fire af initiativerne, nemlig RECHAR, RETEX, REGIS og PESCA. Fem EU- initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 og 1995 (EMPLOI, URBAN, ADAPT, LEADER, INTERREG). Et INTERREG-program med Belgien og Frankrig manglede at bliye godkendt, hvilket det blev i 1996. Tre nationale programmer manglede at blive godkendt vedrørende SMV - det blev godkendt i 1996 - RESIDER og KONVER. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Luxembourg : Støtten til teknologisk udvikling spiller en forholdsvis stor rolle i EU-initiativerne SMV og INTERREG II. SMV-programmet finansierer to typer FTU-foranstaltninger, der skal forbedre SMV'ernes internationale konkurrenceevne. Det drejer sig om en miljøforanstaltning, der skal fremme en fornuftig forvaltning af ressourcer og anvendelse af rene teknologier, og om en foranstaltning til fremme af strategiske ledelsesprincipper i SMV'erne gennem udvikling af edb-s tyrede licitationssystemer, kommunikationssystemer til byggesektoren osv. Hvad angår INTERREG II fremmer programmet mellem Luxembourg og Tyskland teknologioverførsler (1,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,1 mio. ) og etablering af samarbejdsnet. Programmet mellem Luxembourg, Wallonien og Lorraine har blandt de foranstaltninger, der kan fremme udviklingen af nye teknologier, etablering af informations- og støttestrukturer for SMV'er samt udvikling af menneskelige ressourcer ved at tilpasse uddannelserne til behovene i den lokale industri og oprette informationsnetværk. To nye EU-initiativprogrammer blev godkendt i 1996. Det første var SMV-programmet til fordel for mål 2- og 5b-områder, der blev vedtaget i september 1996. Fællesskabsstøtten udgjorde 25% afden samlede investering. De vigtigste aktioner vedrørte to prioriteter, nemlig tilskyndelse af de små og mellemstore håndværks- og industrivirksomheder til at tage hensyn til miljøet og fremme af strategisk ledelse i SMV'er. tværs af grænserne af risikovillig kapital Også et INTERREG-program vedrørende Luxembourg-Belgien-Frankrig blev godkendt i februar. Det vedrørte arrondissementerne Arlon, Virton, Bastogne og Neufchåteau i Belgien, departementerne Meuse, Meurthe-et-Moselle og Moselle i Frankrig og hele storhertugdømmet Luxembourg. Programmet omfatter fire prioriterede felter: økonomisk udvikling på tværs af grænserne (fremskaffelse på formidling af erhvervsejendomme, udvikling af det lokale potentiale); udnyttelse af menneskelige ressourcer (europæisk teknologiskole); attraktiviteten og miljøet i grænseområderne (konstruktion og opførelse af grænseoverskridende anlæg til affaldsforvaltning; etablering af lokale partnerskaber i områdets landdistrikter; forbedring af kvaliteten af vand og vandløb); og byudvikling på tværs af grænserne (byagglomeration som en mulighed, strukturering af den grænseoverskridende byagglomeration). Overvågningsudvalget afholdt sit første møde i november. Retningslinjerne for overvågningen af programmet blev godkendt på mødet (udvalgets forretningsorden, plan for gennemførelse af programmet, udvælgelseskriterier), og forskellige projekter blev gennemgået (undersøgelse af udnyttelsen af grænseoverskridende vandførende lag, undersøgelser til forebyggelse af Chiers-flodens oversvømmelser osv. ). til SMV'er, Kommissionen har ikke kunnet godkende det fælles RESIDER/KONVER-program, der er fremlagt af de luxembourgske myndigheder. I den seneste udgave af programmet, som Kommissionen modtog den f. eks. beskrivelsen af 9. februar 1996, manglede en række væsentlige elementer som foranstaltningerne. Trods Kommissionens gentagne anmodninger fremsendte de luxembourgske myndigheder ikke nogen ny udgave af programmet i 1996. Med hensyn til de allerede iværksatte programmer forløb gennemførelsen af EMPLOI- og ADAPT- programmerne tilfredsstillende i 1996. Disse initiativer finansierer henholdsvis tre og to projekter, som alle har en varighed på fire år. Youthstart-projektet under EMPLOI skal gøre det muligt at finde frem til de unge, som lider nederlag i skolesystemet, og gennem vejledning og rådgivning tilbyde dem en anerkendt erhvervsuddannelse. Horizon-projektet går ud på at skabe arbejdspladser for dårligt stillede personer inden for gartnerivirksomhed (oprettelse af et selskab til vedligeholdelse af grønne områder), mens NOW-projektet tilbyder kvinder, som søger at komme tilbage på arbejdsmarkedet, en integreret 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 243 uddannelse. ADAPT-projektet består i uddannelse og rådgivning til virksomheder og etablering af en database, hvor ansatte kan hente oplysninger om mulighederne for efter- og videreuddannelse. Hvad angår INTEGRA-afsnittet under EMPLOI-initiativet, hvortil Luxembourg ikke modtager nogen ekstrabevilling, foreslog Luxembourg i 1996 et pilotprojekt i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. LEADER-programmet gennemføres på tilfredsstillende måde. Endelig har Luxembourg som følge af beslutningen om fordeling af EU-initiativreserven fået tildelt 1,23 mio. ECU. Dette beløb vil gå til RESIDER- og LEADER-initiativerne57. Tabel V-37: Luxembourg - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. -stotte* Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) SMV(l) URBAN (1) I alt (5) INTERREG/REGEN (2) •* heraf programmer godkendt i 1996: SMV(l) INTERREG (1)*** * Ekskl. reserve •• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. *•* Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 0,8 0,6 4,8 1,4 1,0 8,7 1,4 (1) 0,3 0,3 1,0 0,3 0,5 2,5 0,2 0,0 0,0 0,3 0,0 0,5 0,3 0,3 1,0 0,3 0,5 2,4 100% 100% 100% 72% 100% 96% 0,3 0,3 0,3 72% 0,1 0,0 0,0 0,1 0,2 0,4 0,1 0,1 0,2 0,4 0,1 0,3 1,0 30% 50% 40% 22% 50% 40% 0,1 22% 57 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 244 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 10. NEDERLANDENE 10. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Nederlandene: Mål 1: I SPD'et for Flevoland er der afsat 14,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 86,9 mio. ECU) til et prioriteret felt vedrørende FTU. Der sættes ind på fire områder: • den "regionale teknologiplan ", som kombinerer en udvidelse afden regionale FTU-kapacitet med de regionale socioøkonomiske mål (0,2 mio. ECU); • oprettelse af et center for teknologioverførsel til SMV'er og af et net af regionale telekommunikationscentre (1,5 mio. ECU); • KIM-projektet, som hjælper virksomhederne med at ansætte universitetsuddannede og andre højt kvalificerede personer for at indføre nye teknologier og nye arbejdsmetoder i virksomhederne (hydraulik, forvaltning af vandressourcer, økologi, industriel hydrodynamik, udvikling af kystområder, forebyggelse af brand osv. -0,2 mio. ECU); • opbygning af nye infrastrukturer for anvendt forskning og ydelse af økonomisk støtte til F&U i industrien (12,5 mio. ECU). FTU er ligeledes et væsentligt led i strategien for modernisering af landbruget (5,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 23,2 mio. ). SPD'et tilskynder til koncentration og udvidelse afFTU-aktiviteter på højt niveau gennem flytning eller oprettelse af forskningsinstitutter (f. eks. forskningscentret IDL-DLO i Lelystad, som giver højt kvalificeret arbejde til 250 personer), diversificering af institutternes aktiviteter og udvikling af et til den agroindustrielle sektor og center, der skal landbrugsbedrifterne. I SPD'et støttes ligeledes forskning på fiskeriområdet (1,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 20,7 mio. ). Mål 2 (1994-1996): I SPD'erne for mål 2 er 10% af strukturfondenes bidrag afsat til FTU. industristrukturen ved at stimulere innovation og Foranstaltningerne tager sigte på at styrke produktudvikling. Der er tale om følgende foranstaltninger: lette overførslen af forskningsresultater • Årnhem-Nijmegen: infrastruktur til husning af virksomheder (forsker- og teknologiparken Mercator de Nijmegen, HBO-Bedrijfscentrum i Arnhem, Bedrijvencentrum Simon Stevin i Arnhem), udvikling af industri- og videnstrukturer (virksomhedsnicher - f. eks. : projekt vedrørende iværksættersamarbejde inden forforsølvningsindustrien -fremme af innovation og kvalitet -f. eks. : medicinsk teknologi - nye handelsaktiviteter osv. ), investering i menneskelig kapital (6,9 mio. ECU i alt, samlede omkostninger: 25,6 mio. ); • Groningen-Drenthe: tilskyndelse til teknologisk innovation, støtte til FTU, vejledning i anvendelse af miljøteknologier, oprettelse af et center for teknologisk udvikling (0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,2 mio. ); • Twente-Overijssel: udvikling af teknologi- og videninfrastrukturer (1,8 mio. ECU; samlede omkostninger 5,3 mio. ) og støtte til innovation (0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,1 mio. ) - f. eks. : teknologiske institutter i Erhvervs- og Forskningspar ken; • Zuid-Limburg: produktudvikling og udvikling af infrastrukturer til husning af virksomheder samt miljøteknologier og teknologisk uddannelse på højt niveau (8,2 mio. ECU; samlede omkostninger 25 mio. ); • Zuidoost-Brabant: udstyr til forskningscentre (9,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 39,7 mio. ), forbedring af teknologiuddannelsen og overførsel af viden til nye virksomheder. Ud over FTU er der i programmerne afsat 1,5% til telekommunikation, nemlig til opkoblingen til telekommunikationsnettene og basisinfrastrukturerne. Kun i SPD 'et for Twente er der en nærmere beskrivelse af foranstaltningen, som vedrører etablering af en kabelforbindelse til Erhvervs- og Forskningsparken samt etablering af et center for telematikviden for at udvikle den multimodale transport i regionen. Hvad angår telematikapplikationer støtter SPD 'erne for Twente og Groningen-Drenthe henholdsvis udvikling af telematik til transportområdet og oprettelse af et center for udvikling af telematik Mål 5b: I Friesland vil der blive oprettet forsknings- og informationscentre, og teknologioverførsler vil blive fremmet som led i udviklingen af virksomheder. 1 Groningen-Drenthe er prioriteterne udvikling af virksomhedsnicher (7,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 32,9 mio. ) og støtte til nye produkter og teknologier samt til formidling af innovationsoplysninger til virksomheder. For Overijssel vedrører foranstaltningerne udvikling af telematiktjenester og forskningsprojekter samt udvikling af nye produkter i forbindelse med udviklingen af naturlige ressourcer og landbrug. I alt repræsenterer fællesskabsfinansieringerne til teknologisk udvikling i Nederlandene 13,2% af strukturfondbevillingerne (mål log 2). 8. årsberetning for strukturfondene (1997) 245 Tabel V-38: Nederlandene - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. Måll 22,0 27,6 Mål 2 49,6 lait NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 132,7 97,8 230,5 % 17% 28% 22% OflTentl. 89,9 38,2 128,1 % 58% 42% 100% Medlemsstat lait 110,7 70,2 180,9 Private 20,8 32,0 52,8 Strukturfondenes finansieringer 3% % 83% 72% 78% en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindese med andre omrader som f. eks. industri og FTU. 37% DFTU •Telekom. MÅL l58 Fig. V-45: P. nu, programmering 1994-1999 (mia ECU): Priorilerede felter: Udvikling af industrien (a) Turisme (b) Landbrug, udvikl, af landdistrikter (c) Fiskeri (d) Menneskelige ressourcer (e) Erhvervsinfrastrukturer (f) Transportinfrastrukturer (g) Forskning og udvikling (h) Teknisk bistand (i) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 80,0 40,0 21,5 8,5 150,0 1SPD Vigtigste resultater i 1996 22,0 5,2 21,2 8,2 28,0 17,0 31,4 14,4 2,6 53% 27% 14% 6% 100% (h)10% C)2% (,)15% (b)3% (g) 21% (f) 11% (e) 19% Blandt de generelle mål for SPD'et vedrørende Flevoland kan nævnes en stigning i BNP pr. indbygger til 85% af fællesskabsgennemsnittet, en årlig vækst i beskæftigelsen, der ligger 3% over det nationale gennemsnit, en arbejdsløshed, der ligger under det nationale gennemsnit, og en udjævning af de tværregionale uligheder hvad angår arbejdsløshed. Disse mål er endnu ikke opfyldt. Selv om BNP pr. indbygger langsomt stiger i forhold til gennemsnittet, og væksten i beskæftigelsen er næsten 3% højere end væksten på nationalt plan, ligger arbejdsløsheden i Flevoland for første gang lidt over gennemsnittet for Nederlandene, og forskellene mellem regionernes arbejdsløshed voksede mellem 1994 og 1995. Med hensyn til gennemførelsen af SPD'et i 1996 fremhæves indførelsen af temamøder, hvor de forskellige partnere frit kan drøfte særlige emner som f. eks. i 1996 fremme af nye arbejdspladser, midtvejsevaluering, landbrugspolitik og den regionale teknologiplan. Flevoland er endvidere en af de regioner, der deltager i gennemførelsen af de lokale og regionale beskæftigelsespagter. Regionen har udarbejdet en handlingsplan "En indsats for beskæftigelsen", som følger opbygningen i SPD'et for mål 1, men i øvrigt lægger vægt på en større koordinering mellem de forskellige regionale partnere med udgangspunkt i tre principper: dynamik, kreativitet og synergi. Man har nemlig valgt at skabe en sammenhæng mellem eksisterende projekter i stedet for at lancere nye projekter. I øvrigt skønnes de allerede godkendte projekter at få følgende beskæftigelseseffekt: 10. 492 varige stillinger (6. 749 direkte stillinger, 3. 743 indirekte stillinger) og 2. 793 midlertidige stillinger. 58 Støtteberettiget område: Flevoland. 246 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Man nåede så langt med de forskellige foranstaltninger, at det var muligt at betale 1995-trancherne og afslutte den årlige tranche for 1994. De foranstaltninger, hvis gennemførelse forløber på en tilfredsstillende måde, er virksomhedsstøtte (navnlig foranstaltningerne til fordel for SMV'er) og transportinfrastrukturer (hvor hovedprojektet er omdannelsen af hovedvej 27 til motorvej A27, hvilket vil forbedre forbindelsen mellem Flevoland og den centrale og sydlige del af landet. Arbejdet skrider planmæssigt frem). Med andre felter, nemlig fiskeri, handelsinfrastrukturer og forskning-udvikling, går det langsommere. Dog har den regionale teknologiplan medført en forøgelse af antallet af projekter vedrørende forskning og udvikling. Fiskeriforanstaltningernes gennemførelse forløber planmæssigt. Den første foranstaltning var "Tilpasning af fiskeriindsatsen", dvs. en endelig oplægning af fartøjer. Foranstaltningerne vedrørende forarbejdning og afsætning af produkter blev ligeledes iværksat. For så vidt angår feltet "Landbrug og udvikling af landdistrikter" er de af EUGFL finansierede foranstaltninger, bortset fra mål 5a-foranstaltningerne, hovedsagelig rettet mod landbrugsforskning, et bæredygtigt landbrug, nye landbrugsaktiviteter og en bedre vandforvaltning. Den finansielle gennemførelse af disse foranstaltninger er meget forsinket på grund af den lange tid, der går fra den retlige og budgetmæssige indgåelse af forpligtelser til betalingerne finder sted. Ved udgangen af 1996 var der således kun disponeret over to af de seks årlige trancher, dvs. 30% af de fastsatte bevillinger. Der er organiseret en temadag vedrørende Flevolands landbrug, og der er truffet foranstaltninger til fremskyndelse af iværksættelsen. 1996 i programmeringen for 1994-1999 til rapporten om midtvejsevalueringen er blevet fremlagt af vurderingsmanden. Udkastet Hovedkonklusionerne i rapporten er, at strategien og sammenhængen i programmet er i orden, men at tilrettelæggelsen og forvaltningen kan forbedres. I rapporten anbefales det ligeledes at koncentrere indsatsen mere om bestemte områder, bl. a. bekæmpelse af arbejdsløshed, diversificering af de fiskeriafhængige områder og oprettelse af aktivitetscentre i visse sektorer (f. eks. inden for agrolevnedsmidler, transport og distribution, medier, turisme og fritid). SPD'et har generelt bidraget til at forbedre samarbejdet mellem de forskellige partnere i en region, hvor der ikke før var etableret traditionelle samarbejdsnet. Overvågningsudvalgets funktion er forbedret, navnlig ved indførelsen af temamøder med mange deltagere, hvilket skiller Flevoland ud fra de øvrige støtteberettigede regioner i Nederlandene. M Â L 259 Fig. V-46: P. m. , programmering 1994-1996 (mia ECU): Fordeling på sektorer : Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde : EFRU ESF lait 144,0 80,2 224,1 5 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 1996 i programmeringen for 1994-1996 (d) 2% ( • )3% (a) 46% (c) 13% 64% 36% 100% 44,8 (b) 36% De fem SPD'er blev afsluttet i 1996. Men en stor den af de oprindelig programmerede bevillinger (80,1 mio. ECU i alt, dvs. 27% afden samlede oprindelige støtte) var ikke udnyttet og blev overført til perioden 1997-1999. Overførslerne varierer afhængigt af regionerne fra 17% til 33% af den 59 Støtteberettigede områder: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Zuid-Limburg, Zuidoost Brabant. 8. årsberetning for strukturfondene (1997) 247 oprindelige støtte60. For samtlige SPD'er bortset fra Twente var det muligt at afslutte de årlige trancher for 1994 og 1995, og for tre af SPD'erne (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen og Zuidoost-Brabant) blev der disponeret over første tranche for 1996. Først i 1996 blev systemerne for overvågning af de forskellige SPD'er fuldt operationelle. Systemerne gør det muligt at fremlægge meget detaljerede økonomiske oplysninger og indikatorer. Programmernes afvikling: • i Groningen-Drenthe blev to foranstaltninger - den regionale teknologiplan og miljø- og energiforanstaltningerne - afsluttet, og disse vil danne grundlaget for den næste fase. Foranstaltningen vedrørende støtte til virksomhederne inden for rådgivning, internationalisering, teknologier og investeringer var meget vellykket og måtte udvides. Der var dog problemer med at skabe interesse hos de endelige støttemodtagere, bl. a. på grund af de mange forskellige administrative procedurer. for Twente godkendte Kommissionen to fonde for risikovillig kapital samt den regionale teknologiplan, som danner grundlag for udvælgelsen af de teknologiske projekter. Flere af foranstaltningerne i dette program - infrastrukturprojekter vedrørende multimodal transport og industriinfrastrukturer, som finansieres af EFRU, og transport, distribution og turisme, som finansieres af ESF - stødte på vanskeligheder, mens ESF-foranstaltningen på industriområdet skred hurtigt frem. Konklusionen af evalueringen er, at industribeskæftigelsen fortsat falder, men at de velfungerende foranstaltninger til fordel for industri og udvikling af virksomheder muligvis vil kunne medvirke til at bremse dette fald. for Arnhem-Nijmegen skyldes den langsomme gennemførelse, at visse foranstaltninger blev forsinket (bl. a. turisme og ESF-foranstaltninger). Strategierne til fordel for industri- og turistsektoren blev forbedret, men det viste sig nødvendigt med en mere aktiv deltagelse fra sektororganisationerne og de halvoffentlige organisationer. for Zuidoost-Brabant blev ESF-finansieringerne stort set brugt op i 1996, og EFRU- foranstaltningerne til fordel for industriområder, modtagelse af virksomheder og erhvervslivets rammebetingelser gik godt, mens foranstaltningerne til fordel for turisme og teknologi- og uddannelsescentre ikke havde så stor succes. Evalueringen viser, at målene for programmet skulle at overvågnings- og kunne nås, at medfinansieringssystemet fungerede gnidningsløst, at informationsindsatsen over for SMV'erne var effektiv, og at de første afsluttede ESF-projekter, havde givet arbejde til 86% af de arbejdsløse, der havde deltaget i en uddannelse. I Zuid-Limburg blev programmet tilpasset, dels fordi pristalsreguleringen havde resulteret i et ekstra beløb, som først og fremmest blev anvendt på turisme og teknisk bistand (tilpasning af overvågningssystemet), dels på grund af overførslen af de uudnyttede bevillinger fra foranstaltningerne til fordel for industri og nye virksomheder til turistforanstaltningen. Denne overførsel skal der kompenseres for i programmet for 1997-1999. for programmet blev overholdt, tidsplanen • • • • Forberedelse af perioden 1997-1999 Forberedelsen af perioden 1997-1999 begyndte i andet halvår 1996. Der er kontinuitet mellem de modtagne udkast og foranstaltningerne for perioden 1994-1996, men der er dog visse mindre afvigelser for så vidt angår prioriteringen. Således lægges der i udkastet til SPD for Groningen- Drenthe mere vægt på lokale beskæftigelsesinitiativer, visse byers økonomiske betydning og den regionale teknologiplan, og mindre på infrastrukturer. Endvidere er livskvalitet og det lokale erhvervsliv samt beskæftigelsesinitiativer blevet føjet til prioriteterne for Zuidoost-Brabant. Investeringerne i Twente vil i højere grad end tidligere være rettet mod sektorer, der har fremtiden for sig, og som kan bidrage til jobskabelse og diversificering af det regionale erhvervsliv. Dette medfører, at en større andel af finansieringerne går til erhvervsinfrastrukturer, teknologi og industri. I udkastet til program for Arnhem-Nijmegen vil vægten ligeledes blive flyttet fra erhvervsinfrastrukturer til virksomheders investeringer og informationsteknologier. 60 Der blev overført følgende beløb: 22,3 mio. ECU for Groningen-Drenthe (29% af den oprindelige støtte), 11,2 mio. for Arnhem-Nijmegen (20%), 9,9 mio. for Twente-Overijssel (17%), 14,1 mio. for Zuid-Limburg (32%), og 22,6 mio. for Zuidoost Brabant (33%). ^x KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE 248 M ÅL 3 OG 4 Fig. V-47: Mål3 - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1995-priser) Prioriterede felter Uddannelse (a) Jobformidling (b) Indslusningsforløb (c) Teknisk bistand (d) ESF 480,0 120,0 277,0 46,0 923,0 lait 8. årsberetning om strukturfondene (1996) (d) 5% (c) 30% 1SPD (a) 52% Mål 3-programmet forløb planmæssigt, idet der blev disponeret over hele den årlige tranche (164 mio. ECU). I alt 128. 900 personer deltog i projekter finansieret af ESF (74. 900 fik direkte en uddannelse, 6. 460 modtog rådgivning og 47. 540 deltog i "indslusningsforløb"). Der blev brugt flere midler på "indslusningsforløb" end på "rådgivning". Dette afspejler arbejdsformidlingernes bestræbelser på at fastlægge individuelle forløb for de arbejdsløse, hvilket muligvis under midtvejsrevisionen vil føre til en formel ændring af programmeringen for de kommende år. I 1996 steg ESF's bevillinger til 'learning by doing", erhvervserfaring og én dags teoretisk lærlingeuddannelsen, som omfatter uddannelse om ugen. ESF sørger ligeledes for at matche lærlingeudbuddet og -efterspørgslen i de enkelte regioner og sektorer. Dette skulle give 4. 000-5. 000 ekstra lærepladser om året. Den finansielle gennemførelse var ikke helt så tilfredsstillende som tidligere. Dette skyldes, at de regionale arbejdsformidlinger først meget sent lægger projekterne ind i ESF's medfinansieringssystem. Nogle af budgetterne blev tildelt en bestemt initiativtager, hvilket medførte uudnyttede bevillinger i nogle at gennemføre projektet. for Projektomkostningerne synes at være steget lidt på grund af den faldende arbejdsløshed i Nederlandene, idet de personer, der forbliver arbejdsløse, kræver en større indsats. tilfælde, hvor det initiativtageren lykkedes ikke Fig. V-48:Mål4-P. m,programmering 1994-1999(mio. ECU- 1994-priser) Prioriterede felter Fremme af interesse for uddannelse (a) Tilpasning af uddannelse til behov (b) Uddannelsesprogrammer (c) Teknisk bistand (d) ESF 13,0 29,1 106,7 TA 156,2 1SPD lait (d) 5% (a) 8% (b) 19% SPD'et for mål 4 kom - endelig - rigtig i gang i 1996. 69 projekter til i alt 40 mio. ECU blev udvalgt. De fleste vedrører grupper af virksomheder (i gennemsnit 120 i hver gruppe) fra samme erhvervssektor (17 forskellige sektorer i alt). Projekterne tilrettelægges af uddannelsesfonde i de enkelte sektorer ("0&0"-fonde), som administreres af arbejdsmarkedets parter. Det skønnes, at 41. 000 personer modtog en uddannelse i 1996, heraf 25. 000 fra SMV'er. Programmet har tre prioriteter, og det er den tredje prioritet, nemlig uddannelse, der modtager flest bevillinger. "Foregribelse" og udarbejdelse af uddannelsesprogrammer synes allerede at fungere godt i Nederlandene. Med hensyn til prioriteten "foregribelse" blev der oprettet et overvågningscenter for beskæftigelsen, som allerede effektivt har koordineret indsatsen. Centret vil følge udviklingen i udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet for at sikre, at mål 4-programmet er i overensstemmelse med udviklingen. Målgruppen har allerede et godt kendskab til programmet, og der indkommer næsten flere projektforslag, end man kan håndtere. 8. årsberetning for strukturfondene (1997) MÅL 5a landbrug Tabel V-39: P. m. , gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-priser) 249 lait 118,0 Foranstaltn. Produktion Afsætning 78,8 39,2 % 67% 33% Investeringerne i modernisering af produktionsstrukturerne vedrørte i 1995 navnlig kvægstalde. Antallet af bedrifter, der i 1995 modtog investeringsstøtte, var faldet væsentligt, nemlig fra 918 i 1993 og 883 i 1994 til 226 i 1995. Denne nedgang kunne tilskrives de nederlandske landbrugeres ønske om at "se tiden an". De ville lige se, hvorledes indkomstudviklingen blev inden for landbruget. Dette afspejledes i en nedjustering af udgifterne for 1995 (-43% i forhold til de prognoser, der var udarbejdet i 1994). Siden 1993 har der ikke været nogen støtte til unge landbrugeres etablering. SPD'et for forarbejdning og afsætning af produkter blev i overensstemmelse med programmeringen. De fleste af projekterne vedrørte og miljø og innovation. For at forenkle sagsbehandlingen foreslog Nederlandene i 1996 at samle de forskellige investeringsstøtteordninger, der fandtes i medfør af flere fællesskabsforordninger, i ét retligt investeringsstøtteinstrument. igangsat MÅL 5a fiskeri Mål. V-49: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) FIUF 8,0 0,0 2,2 1,5 0,0 20,4 8,5 6,0 pm 0,0 46,6 Ialt| (h)13% (0 0% ( a ) 1 7, (g) 18% (f) 44% Den egentlige gennemførelse af programmet begyndte med tilpasningen af fiskeriindsatsen, dvs. den endelige oplægning af iværksat visse projekter vedrørende fiskeforarbejdningsindustrien, mens de øvrige foranstaltninger var længere tid om at komme i gang. fartøjerne. Der blev ligeledes MÅL 5b61 Fig. V-50: Mål 5b - P. m. , programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km1) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL lait 81,8 17,6 50,6 150,0 5 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 800 5 405 ECU 55% 12% 34% 100% 30,0 • Udvikling af landbrug og gartneri (a) • Virksomhedsetablering (b) ( e ) H% ( 0 1% (a) 8% (b)25% • Turistinfrastruktur (c) (d) 13% (c) 42% E3 Miljøbeskyttelse (d) • Menneskelige ressourcer (e) D Teknisk bistand (f) I én region (Groningen-Drenthe) er gennemførelsen af projekterne blevet forsinket. Kommissionen har insisteret på en fremskyndelse af betalingerne til de endelige støttemodtagere. Kommissionen godkendte i september 1996 en ændring af SPD'et for Overijssel vedrørende en overførsel mellem to foranstaltninger. I slutningen af 1996 blev der ligeledes indgivet ansøgning om en ændring for så vidt angår Limburg-provinsen. Overvågningsudvalgene i de forskellige provinser besluttede endvidere at reservere de beløb, der fremkom ved pristalsreguleringen af programmerne (1995/1996), til 1999. tid gik med evalueringen, som blev organiseret på nationalt plan af Meget af udvalgenes 61 Støtteberettigede områder: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. 250 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Landbrugsministeriet og Økonomiministeriet. Midtvejsevalueringen skulle gennemføres af samme eksterne konsulentfirma for alle regioner, og de endelige rapporter skulle foreligge ved udgangen af første kvartal 1997. Tabel V-40: Nederlandene - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesar) Samlede omkostn. SF-støtte Forpligtelser 1996 (1) Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(D M i ll SPD Flevoland (1994) M å l l* SPD Arnhem-Nijmegen (1994) SPD Groningen-Drenthe (1994) SPD Twcnte-Overijssel (1994) SPD Zuid-Limbourg (1994) SPD Zuid-Oost Brabant (1994) lait Mal 3 SPD Nederlandene (1994) Mal 4 SPD Nederlandene(1994) Mal 5a landbrug Prognoser Nederlandene F. 2328/91 (1994) SPD Nederlandene F. 866 og 867/90 (1994) Mal 5a fiskeri SPD Nederlandene (1994) Mal 5b SPD Friesland (1994) SPD Groningen-Drenthe (1994) SPD Limburg (1994) SPD Overijssel (1994) SPD Zeeland (1994) lait lait I ALT Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 1 958,7| I50,0| 4. 8| 42,0| 28%| I I. Sl 31. 5| 2 1% 173,1 195,9 156,4 102,9 169. 6 798,0 45,6 54,8 49,0 29,5 45,3 224,1 21,3 16,7 24,5 12,0 24,6 99,1 39,2 50. 0 43,0 25,8 46,0 204,2 86% 91% 88% 87% 102% 91% 3,8 13,3 8,2 1. 4 12,6 39,3 12,7 30,0 17,5 8,3 23,3 91,8 28% 55% 36% 28% 51% 41% | | | 2. 2 I 9 j| 935,3| 152,2[ 434,5| 46%[ 124,6| 377,9| 40% 363,6| !56,2| 461,7 313,7 775,3 78,8 39,2 118,0 127,5| 46,6| 266,9 157,4 48,4 70,2 49,2 592,1 5. 834,9 68,7 34,9 19,1 15,5 11,8 150,0 1. 7803 0,o| 2,1 6. 9 9,1 6,4| 6,7 1,5 5,0 1,6 0,8 15,6 287,1 22,2| 14%| 20,8 13,5 34,3 26% 34% 29% 0,0| 1,2 5,3 6,5 11,l| 7% 8,1 10,5 18,6 10% 27% 16% 15,5| 3 3 %| 6,5| 12,7| 27% 19,3 5,7 7,3 4,9 3,9 41,2 793,9 28% 16% 38% 32% 33% 27% 45% 5,1 1. 0 3,3 2,3 0,9 12,7 201,4 10,3 3,1 4,5 3,9 3,4 25,3 568,9 15% 9% 24% 25% 29% 17% 32% 10. 2. Iværksættelse af EU-initiativer i 1996 P. m. : Nederlandene deltager i RECHAR- og REGIS-initiativerne. Der blev vedtaget 12 EU- initiativprogrammer på nationalt plan i 1994 og 1995. Hertil kom 7 INTERREG-programmer. Ved udgangen af 1995 manglede kun KONVER-programmet at blive vedtaget, hvilket skete i 1996. ikke indeholder foranstaltninger Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Nederlandene: De fleste af de nederlandske EU-initiativprogrammer omfatter foranstaltninger til fremme afden teknologiske udvikling. SMV-programmet indeholder ikke alene foranstaltninger til udvikling af telekommunikation med henblik på etablering af net mellem virksomhederne, men også flere FTU-foranstaltninger - indførelse af nye processer, teknikker og produkter samt samarbejde med forskningscentre (f. eks. åbent hus-arrangementer, udvekslingsprojekter, kurser osv. ) og teknologioverførsel. Desuden vedrører en af aktionerne i programmet nye uddannelsessystemer, der kan fremme indførelsen af nye teknologier i virksomhederne. Visse INTERREG-programmer telekommunikationen. Mellem Nederlandene og Tyskland og mellem Nederlandene og Belgien prioriteres udbygningen af telekommunikationsinfrastrukturerne højest med henblik på tilslutning til de transeuropæiske elektroniske net. På FTU-området støtter programmerne mellem Nederlandene og Belgien og mellem Nederlandene, Belgien og Tyskland samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre og teknologioverførsel for at stimulere innovation og modernisering af produktionsprocesser og produkter i virksomhederne. Hvad angår initiativerne vedrørende industriel omstilling støtter RESIDER-programmet i Ijmond nye teknologier og industriel udvikling samt industri- og servicenetværk med en bevilling på 3,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 9,1 mio. ECU), der er afsat til innovation og oprettelse af virksomheder. Også RETEX-programmet støtter teknologisk udvikling og innovation i Twente-regionen. Horizon-afsnittet under EMPLOI skal lette den erhvervsmæssige integrering af handicappede og dårligt stillede grupper gennem udvikling af distancearbejde og indførelse af fleksible læringssystemer som f. eks. fjernundervisning og interaktiv undervisning. til fremme af 8. årsberetning for strukturfondene (1997) 251 KONVER-programmet blev endelig vedtaget af Kommissionen i marts 1996. Det vedrører otte nederlandske regioner (Kop van Noord-Holand, Den Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, en del af Utrecht-provinsen, Veluwe, Arnhem/Nijmegen og Noordwest-Brabant). Programmets hovedelementer er omstilling af forsvarsbaserede industrier, stimulering af innovation, retablering af industriområder samt udvikling af turisme og uddannelse. Programmet vil ifølge beslutningen om fordeling af EU- initiativreserven få tildelt 15,1 mio. ECU ekstra og vil blive forlænget indtil 1999. De nederlandske myndigheder har allerede fordelt 49% af det først forskud blandt forskellige projekter, og programmet har vakt stor interesse hos projektskaberne, hvilket kan ses af antallet af ansøgninger. Ved Kommissionens beslutning vedrørende EU-initiativerne fik Nederlandene tildelt 184,45 mio. ECU ekstra til KONVER-, ADAPT-, EMPLOI-, LEADER-, PESCA-, RESIDER-, URBAN- og INTERREG-initiativerne62. I forbindelse med INTERREG II C's afsnit "forebyggelse af oversvømmelser" vil Nederlandene modtage 100 mio. ECU til iværksættelse af et program i Meuse- Rhin-bassinet. Programmet blev udarbejdet i slutningen af 1996 i samarbejde med de belgiske, tyske, franske og luxembourgske myndigheder og vil modtage 135 mio. ECU i strukturfondbevillinger (ud over bevillingen til Nederlandene er der bevillinger til Belgien (7,5 mio. ECU); Tyskland (24,9 mio. ); Frankrig (2,6 mio. ); ingen bevilling til Luxembourg). Af de igangværende programmer vil RESIDER-programmet (Ijmond) blive forlænget til 1999 og vil få tildelt 5 mio. ECU fra reserven. Programmet er vellykket, idet der ved udgangen af 1996 var disponeret over 70% af strukturfondmidlerne til forskellige projekter. De samlede omkostninger vil stige fra 50 mio. til 100 mio. ECU, da den nationale, regionale og private medfinansiering vil blive meget højere end oprindelig forudset. Der er især taget godt imod konsulentstøtteordningen for SMV'er, bl. a. på grund af en kraftig efterspørgsel efter ISO-certificeringer, som har gjort det nødvendigt at forøge bevillingerne tii denne foranstaltning med 100%. RETEX-initiativet indgår som foranstaltning i SPD'et for mål 2 til fordel for Twente og skal tilskynde SMV'erne til at innovere. 50% af betalingerne vedrørende denne foranstaltning har allerede fundet sted. Hvad angår SMV- programmet var 1996 igangsætningsåret. Der blev kun disponeret over 65% af 1996-tranchen, hvilket betyder, at tidsplanen ikke er overholdt. Der er dog store forskelle mellem foranstaltningerne, idet til fordel for teknologiprojekter, udveksling af erfaringer og netværk af foranstaltningerne demonstrationsprojekter forløber godt, mens andre - demonstrationscentre, FTU-centre og indførelse af nye teknologier i SMV'er - kræver en ekstra indsats. De første to URBAN-programmer - Amsterdam og Den Haag - kom forholdsvis sent i gang, fordi de nederlandske myndigheder tøvede med valg af byer. 11996 blev der gjort en stor indsats i forbindelse med Amsterdam-programmet. Endvidere valgte de nederlandske myndigheder at tildele de 13,1 mio. ECU fra reserven til to nye EU-initiativprogrammer til fordel for Rotterdam og Utrecht. Disse programmer blev fremlagt ved udgangen af 1996. Hvad angår PESCA vil ekstratildelingen på 2 mio. ECU fra reserven gå til områder uden for mål 1. Endvidere skrider gennemførelsen af dette program forholdsvis i mål 1-området og udenfor, bl. a. på grund af interne koordinationsvanskeligheder som følge af, at flere strukturfonde og forskellige nationale medfinansieringsinstanser (ministerium, lokale myndigheder osv. ) er involveret. langsomt frem både De fire LEADER-programmer afvikles tilfredsstillende, og netværket i de fire støtteberettigede regioner er operationelt. Evalueringen vil omfatte samtlige fire programmer, med en særskilt analyse for hver region, og vil blive gennemført af samme eksterne firma. I Flevoland omfatter de udvalgte projekter tre prioriteter, nemlig styrkelse af landbrugssektoren og turistsektoren og mere levedygtige landsbyer. 41 EMPLOI-projekter (15 NOW, 17 Horizon og 9 Youthstart) var blevet udvalgt i 1995, og de kom i gang i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. NOW-projekterne vedrører navnlig kvinder fra etniske minoriteter, og kvindelige bistandsklienter. Horizon-projekterne til fordel for handicappede støtter udviklingen af en "ledsageordning", mens projekterne til fordel for ugunstigt stillede personer lægger vægt på langtidsledige. Youthstart-projekterne vedrører navnlig unge af fremmed oprindelse og 62 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 252 8. årsberetning om strukturfondene (1996) de mindst kvalificerede unge. De nederlandske myndigheder fremlagde et revideret udkast til program, fordi de ønskede at få det nye INTEGRA-afsnit med. Forberedelserne til en indkaldelse af projekter til den anden serie EMPLOI-projekter i 1997 blev påbegyndt. 67 projekter under ADAPT-programmet blev operationelle i 1996. SMV'erne fik høj prioritet, og støtten til nye virksomheder som potentielle jobskabere må fremhæves. Projekterne vedrører ligeledes overførsel af viden og knowhow fra store til mindre virksomheder, samarbejde mellem SMV'er og F&U-institutter og uddannelsesinstitutioner samt forbedring af kvindernes muligheder på arbejdsmarkedet. Der blev ligeledes foreslået en revision af EU-initiativprogrammet for at få det nye afsnit ADAPT-BIS med. Indkaldelsen af disse projekter og afden anden serie ADAPT-projekter, som skulle finde sted, i 1997, blev forberedt. Der blev i denne forbindelse afholdt en konference i oktober 1996 med henblik på at stimulere interessen hos initiativtagerne til projekterne. Tabel V-41: Nederlandene - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. - stotte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (4) PESCA (1) SMV (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (2) I alt (13) INTERREG/REGEN O)** heraf programmer godkendt i 1996: KONVER * Ekskl. reserve *• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. 142,8 91,4 35,2 34,2 26,9 32,0 51,5 3,5 87,9 505,3 57,6 42,4 8,5 10,6 10,3 12,0 18,1 1,0 9,3 169,9 0,0 2,2 0,0 9,3 0,8 11,0 0,0 0,0 0,0 23,4 11,5 6,5 8,2 10,5 10,3 11,0 18,1 1,0 7,9 85,0 20% 15% 97% 99% 100% 91% 100% 100% 85% 50% 0,0 1,1 0,0 1,1 0,2 3,3 1,0 0,0 0,0 6,8 5,8 3,2 2,5 1,7 3,1 3,3 8,4 0,5 2,4 30,8 10% 8% 29% 16% 30% 27% 46% 50% 25% 18% 32,0 12,0 11,0 11,0 91% 3,3 3. 3 27% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 253 11. ØSTRIG 11. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Østrig: Mål 1: Strategten i SPD 'et for Burgenland går ud på gennem en stimulering af FTU at øge fremdriften inden for handel, industri og turisme samt forbedre livskvaliteten ved at skabe gode betingelser for innovation og teknologisk udvikling. Denne prioritet, hvortil der er bevilget 15,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 82,6 mio. ECU) til telekommunikationsnet og -applikationer, opførelse og indretning af teknologicentre og tekniske læreanstalter samt støtte til teknologioverførelsescentre. Af andre interventioner under andre prioriteter kan nævnes uddannelse af arbejdsløse og unge i FTU-fag og støtte til fremme af virksomhedernes teknologi-knowhow. Mål 2: Samtlige østrigske SPD 'er for mål 2 indeholder foranstaltninger til støtte for den teknologiske udvikling: innovationsorienterede virksomheder, støtte indebærer støtte teknologi- og til • Oberosterreich: udvikling af teknologiinfrastrukturer (f. eks. : FAZAT, et innovationscenter, der anvendes til teknologioverførsler) og oprettelse af centre for grunduddannelse og efter- og videreuddannelse (tildeling: 4,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,7 mio. ); støtte til FTU, herunder innovation af produkter og produktionsprocesser (1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 19,6 mio. ); • Niederôsterreich: støtte til FTU for at hæve regionens industriteknologiske niveau til landsgennemsnittet, gøre regionen meget teknologiorienteret, etablere forskningsinstitutter af national eller international standard og forbedre teknologioverførslen til regionale SMV'er; støtte til nyskabende SMV'er; til innovationsoverførsler til SMV'er og støtte • Steiermark: støtte teknologi- og til forskningsprojekter på andelsbasis i virksomhederne (5,8 mio. ; samlede omkostninger: 49,4 mio. ); forbedring af de menneskelige ressourcers FTU-kvalifikationer (2 mio. ECU; samlede omkostninger: 4,9 mio. ); • Vorarlberg: FTU-investering og -projekter (4 mio. ECU; samlede omkostninger: 56,8 mio. ); forbedring af knowhow (1 mio. ECU, samlede omkostninger: 5,9 mio. ). Mål 5b: SPD'erne for mål 5b støtter teknologisk udvikling som middel til at udvikle erhvervsaktiviteter og skabe arbejdspladser i landdistrikter : • Niederôsterreich: 300 projekter vedrørende innovation på landbrugsområdet; teknologisk samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre; • Steiermark og Vorarlberg: udvikling af teknologioverførsler som middel til at dreje industri- og handelsaktiviteterne i en ny retning; • Kårnten: FTU i landbruget. I alt udgør strukturfondbevillingerne til teknologisk udvikling i Østrig 12,3% af fællesskabsfinansieringerne (mål 1 og 2). Tabel V-42: Østrig - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. Medlemsstat lait % 27% 73% 100% 82,6 228,5 311,1 67,1 15,5 Måll 21,7 Mål 2 206,9 I ALT 274,0 37,2 NB: I'rogrammcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. Beløbene for mål 1 vedrører alene % 19% 9% 12% Offentl. 26,9 40,7 67,6 Private 40,2 166,2 206,4 nu-ienei. i oe omfattet af felte øoene vear "menneske arenae mai lige ressou i er note m« ccr" i SPD' maget ae t :t for Steicr i u-ioransi mark. tuninger, ae r er Strukturfondenes finansiering 11% % 81% 91% 88% 89% |HFTU • Telekom. | 254 MÅL l63 Fig. V-51: P. m, programmering 1995-1999 (mio. ECU): Prioriterede felter: Handel og industri (a) Forskning, udvikling (b) Turisme (c) Landbrug og miljø (d) Fremme afvæksten og stabil beskæftigelse (e) Teknisk bistand (f) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL lait 107,64 33,12 24,84 165,6 1SPD 56,8 15,5 38,7 24,2 26,3 4,1 65% 20% 15% 100% 8. årsbetning om strukturfondene (1996) (e) 16% (d) 15% (a) 35% (c) 24% (b) 10% i industrien, men også Vigtigste resultater i 1996 Der skete store fremskridt i 1996 i gennemførelsen af SPD'et for Burgenland, som efter en vanskelig start nu forløber planmæssigt. Ved udgangen af 1996 havde de kompetente føderale og delstatsmyndigheder godkendt projekter, som indebar et EFRU-bidrag på ca. 60 mio. ECU (36% af støtten for 1995-1999). Fremskridtene var særlig store for så vidt angår den direkte støtte til erhvervsinvesteringer forøgelsen af turistpotentialet og af modtagelsesinfrastrukturerne for virksomheder (industrizoner, forskerparker osv. ) gjorde gode fremskridt. På hvert af disse områder godkendte de østrigske myndigheder en række strategiske projekter i årets løb (f. eks. større projekter vedrørende industriinvesteringer som f. eks. Leocell i Heiligenkreuz og Strohal i Muliendorf, "Technologiezentrum" i Eisenstadt, og "Rogner Golf Schaukel"-projektet i Stegersbach). Også aktionerne vedrørende udvikling af landdistrikter skrider godt frem. Foranstaltningerne vedrørende oprettelsen af alternative arbejdspladser i landdistrikter og vedvarende energikilder er særlig vigtige. Der gøres en stor styrke landbrugsvirksomhederne, skabe nye afsætningsstrukturer og nye indkomstmuligheder i turistsektoren (kurbade, sportsferier). foranstaltningerne vedrørende for at indsats 1996 i programmeringen for 1995-1999 Forskellige startvanskeligheder forsinkede betalingerne i første halvår. Trods en væsentlig forbedring i fjerde kvartal var det ikke muligt at åbne 1996-tranchen for EFRU og EUGFL inden årets udgang. M Å L 264 Fig. V-52: P. m. ,programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter: Investeringer i virksomheder (inkl. turisme) (a) F&U, innovation,teknologioverførsel (b) Støtteinfrastrukturer (c) Uddannelse og omskoling (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på finde: 40,8 10,2 16,7 30,5 2,8 EFRU ESF l a it 70,246 30,754 101,0 4 SPD'er Gennemsnit pr. SPD) 70% 30% 100% 25,3 (e) 3% (d) 30% (a) 40% (c) 17% (b) 10% Vigtigste resultater i 1996 Gennemførelsen af de fire SPD'er, der var blevet vedtaget i 1995 for perioden 1995-1999, forløb i 1996. Udnyttelsen af bevillingerne til fremme af erhvervsinvesteringer var tilfredsstillende 63 Støtteberettiget område: Burgenland. 64 Støtteberettigede områder: Niederôsterreich, Obersterreich, Steiermark, Vorarlberg. 5. årsberetning om strukturfondene (1996) 255 tilfredsstillende. Visse nyskabende aktioner er sakket agterud, og kendskabet til dem bør udbredes. Ved årets udgang var der til de udvalgte projekter disponeret over 34% af bevillingerne for hele programmeringsperioden, og 21% var betalt til de endelige støttemodtagere. Overvågningsudvalgene holdt to møder i 1996. På det første møde blev udvalgenes sammensætning godkendt, og de østrigske myndigheder afgav supplerende oplysninger om retningslinjerne for programmernes gennemførelse. 1996 i programmeringen for 1995-1999 Da SPD'erne først var blevet godkendt i november 1995, kunne gennemførelsen ikke gå i gang før 1996. Men muligheden for at gennemføre programmerne med tilbagevirkende kraft gjorde det muligt at indhente næsten hele den forsinkelse, der var opstået i 1995. Forpligtelserne og betalingerne vedrørende alle fire programmer svarer nu til programmeringen i SPD'erne. MÅL3 0G4 ESF Fig. V-53: Mål 3: Programmering 1995-1999 (mio. ECU -1995-priser): Prioriterede felter Støtte til grupper, der rammes af strukturforandringer (a) Integrering af langtidsledige, ældre, og personer, der trues af udstødelse (b) Integrering af handicappede (c) Støtte til erhvervsmæssig integrering af unge (d) Fremme af lige muligheder for mænd og kvinder (e) Teknisk bistand (f) 113,8 95,2 22,9 25,8 1SPD lait 61,1 15,2 334,0 (f) 5% (a) 8% (e) 18% (b) 33% (d) 7% (c) 29% 11995 og indtil 31. maj 1996 modtog ca. 28. 100 personer støtte i henhold til SPD'et for mål 3 (26. 700 i forbindelse med uddannelses- og beskæftigelsesprojekter, resten i forbindelse med rådgivnings- og opfølgningsprojekter). De fleste af projekterne (70%) havde højst 20 deltagere, idet der var mange mindre projekter inden for de prioriterede felter "integrering af handicappede" og "fremme af lige muligheder for mænd og kvinder". Støtten til erhvervsmæssig integrering af unge har fået stor betydning i Østrig, hvor der i januar 1997 var 49. 000 ledige unge under 25 år (for pigernes vedkommende var der tale om en stigning på 2,6% i forhold til januar 1996). Foranstaltningerne til erhvervsmæssig integrering af handicappede var en nyskabelse - før mål 3-programmet blev vedtaget, havde der kun været foranstaltninger for handicappede, der var i arbejde. Det var derfor i 1996 nødvendigt at etablere egnede rådgivnings-, vejlednings- og uddannelsesstrukturer og sørge for beskæftigelsesstøtte, hvilket medførte en forsinkelse, som dog vil blive indhentet i 1997. Et eksempel på en foranstaltning truffet i 1996 for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder er forøgelsen af antallet af lærepladser for unge piger i mandsdominerede fag (4. 000-6. 000 lærepladser om måneden). Foranstaltningerne til erhvervsmæssig integrering af langtidsledige blev iværksat i 1996 med overbevisende resultater, idet 500 personer fik arbejde. Der blev også gennemført en undersøgelse, der viste, at 80% af de adspurgte virksomheder havde kendskab til programmet. Fig. V-54: Mål 4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og opkvalificering (a) Erhvervsuddannelse (b) 4,5 46,0 ESF (c) 14% (d) 3% (a) 7% Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) Teknisk bistand (d) 8,4 2,1 61,0 lait 1SPD (b) 76% Ved udgangen af oktober 1996 havde 20. 882 personer modtaget støtte i henhold til SPD'et for mål 4. Det centrale element var uddannelse af ansatte med utilstrækkelige kvalifikationer, mellemledere, personer på arbejdsfordeling og personer ramt af sæsonmæssig arbejdsløshed (19. 169 personer). Disse tal er langt højere end forventet. To tredjedele af deltagerne er mellem 25 og 45 år, 20% er ældre, og over en fjerdedel er kvinder. Hvis programmet skal lykkes, er det vigtigt at bevidstgøre og motivere 256 8. årsbetning om strukturfondene (1996) virksomhederne. Takket være de østrigske arbejdsformidlingers effektive informationsindsats er antallet af interesserede arbejdsgivere ved at stige. MÅL 5a landbrug Tabel V-43: P. m. , programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): l a it 392,8 Foranstaltn. Produktion Afsætning 330,5 62,3 % 84% 16% 1996 var det første fulde gennemførelsesår for støtten til forbedring af produkuonsstrukturerne i landbruget. Kommissionen havde godkendt de pågældende gennemførelsesprognoser i 1995. Foranstaltningen omfatter investeringsstøtte, støtte til unge landbrugere, investeringsstøtte i ugunstigt stillede områder og støtte til tilpasning af erhvervsuddannelsen til et moderne landbrugs krav. På produktionsstrukturområdet (330,5 mio. ECU) beløber fællesskabsbevillingerne sig til 60,7 mio. ECU til investeringsstøtte, 37 mio. ECU til unge landbrugere, 1,2 mio. ECU til erhvervsuddannelse og 220,5 mio. ECU til ugunstigt stillede områder. Østrig har anmodet om en ændring af 1995-klassificeringen for ugunstigt stillede områder, fordi der var opstået visse vanskeligheder. Fællesskabsbidraget til forbedring af forarbejdnings- og afsæmmgsstrukturerne (62,3 mio. ECU) svarer til investeringer på i alt 913 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var der allerede disponeret over 44% afden samlede investering til 189 godkendte projekter. Det gik særlig godt for kødsektoren (56 projekter, udnyttelse af 45% af den samlede støtte), sektoren for mælk og mejeriprodukter (34 projekter, udnyttelse af 26% afden samlede støtte) og frugt- og grønsagssektoren (32 projekter, udnyttelse af 22% afden samlede støtte). MÅL 5a fiskeri Fig. V-55: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1995-1999 (mio. EÇUh FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) lait 0,0 0,0 0,0 1. 1 0,0 0,0 0,9 0,0 pm 0,0 2,0 (h) 2% (g) 44% (d)54% Efter programmets vedtagelse i juli 1995 og de administrative forberedelser til programmets gennemførelse (procedureregler, kriterier for projektudvælgelse osv. ) begyndte den praktiske gennemførelse i 1996. Ved udgangen af 1996 var 75 projekter blevet udvalgt og iværksat. Der skulle i midten af 1997 foreligge en rapport om midtvejsevalueringen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 257 MÅL 5b65 Fig. V-56: Mål Sb-P. m. , programmering 1995-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL lait 175,0 71,8 164,2 411,0 7 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 2. 276 50. 040 mio ECU 43% 17% 40% 100% 58,7 (f)17% ( 0 , 1% («)28% (•)4% D Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (a) •Diversificering og udvikling af andre sektorer end landbruget •Miljøbeskyttelse (c) • T u r i s me (d) •Lokaludvikling og (b) 28% landsbyfomyelse (e) •Menneskelige ressourcer (f) •Teknisk bistand (g) Udnyttelsen af bevillingerne var ganske tilfredsstillende for de syv SPD'er i betragtning af, at 1996 var det fondes forpligtelsesbevillinger på 36% af det samlede beløb for perioden. 60% af EU-bevillingerne var betalt. I Østrig var udnyttelsesgraden faktiske gennemførelsesår. for de tre første Tabel V-44: Østrig - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Frogram (godkcndclscsår Samlede omkostn. SF-stette Forpligtelser 1996 (1) Forpligtelser 1995-1996 (2) %. 2V(1) Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3V<1) M i ll SPD Burgenland (1995) Mål 2 SPD Niederôsterreich (1995) SPD OberOsterreich (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Vorarlberg (1995) Mål 3 SPD Østrig (1995) Mil 4 SPD Østrig (1995) Mil 5a landbrug Prognoser Østrig F. 2328/91 (1995) SPD Østrig F. 866 og 867/90 (1995) M il 5a fiskeri SPD Østrig (1995) Mil 5b SPD Niederôsterreich (1995) SPD Karntcn (1995) SPD OberOsterreich (1995) SPD Salzburg (1995) SPD Steiermark (1995) SPD Tyrol (1995) SPD Vorarlberg (1995) I ALT | 831,4] 165,6| 5,0| 33,8| 20%| 12,6] 27,0| 16% 199,2 67,0 463,4 86,6 816,1 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 0,0 0,0 11,4 0,0 11,4 22,4 10,8 22,5 9,9 65,5 100% 100% 39% 100% 65% 0,0 1,4 10,2 0,0 11,6 7. 6 5,4 15,7 4,3 33,0 34% 50% 27% 44% 33% 779,3| 334,o| 65,7| I29,8| 39%| 71,8| 103,8] 31% 17l,4| 6I,0| 0,0| l l , 7| 19%| 1. 240,7 912,9 2. 153,5 330,5 62,3 392,8 44,8 31,2 75,9 106,3 31,2 137,4 32% 50% 35% 3,5] 57,8 19,3 77,1 9,4] 15% 88,6 19,3 107,9 27% 3 1% 27% lall | [ lall | 22,5| 2,o| 0,0| 2,0| 100%| 0,8| 1,0| 50% 762,7 404,8 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 2. 679,9 7. 454,0 111,6 58,0 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 411,0 1. 467,4 12,7 11,3 11,2 1,8 10,0 4,0 0,6 51,6 209,6 33,9 22,3 30,1 4,8 26,2 10,7 2,0 130,0 510,1 30% 38% 3 1% 30% 3 1% 3 1% 27% 32% 3 5% 8,3 4,1 8,2 1,2 12,9 4,0 0. 7 39,3 216. 7 18,9 9,6 17,6 2,7 20,9 7,3 1. 4 78,5 360,6 17% 17% 18% 17% 2 5% 2 1% t9% 19% 25V. lall 11. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Østrig deltager ikke i KONVER, PESCA og REGIS. Af de nye medlemsstater var det Østrig, der havde fået vedtaget flest programmer i 1995, nemlig fire på nationalt plan og fire INTERREG-programmer (alle med lande i Central- og Østeuropa: Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet og Slovenien). Følgende EU-initiativprogrammer manglede at blive vedtaget: URBAN, SMV, RECHAR, RESIDER, RETEX, otte LEADER og INTERREG med Tyskland samt INTERREG med Italien. De blev alle vedtaget i 1996 bortset fra INTERREG- programmet Østrig-Italien. 65 Støtteberettigede områder: Niederôsterreich, Kårnten, OberOsterreich, Salzburg, Steiermark, Tyrol, Vorarlberg. 258 S. årsbetning om strukturfondene (1996) Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Østrig: De initiativer, der bidrager mest til en styrkelse afden østrigske teknologistruktur, er SMV-programmet og visse af initiativerne vedrørende industriel omstilling. I SMV-programmet er størstedelen af finansieringerne afsat til indførelse af avanceret telematik i SMV'er og af rene og fra et energisynspunkt mere effektive produktionsteknologier (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 18,8 mio. ). Programmet støtter gennemførelse af pilotprojekter (2,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio. - f. eks. etablering af telecentre, virksomhedsprojekter osv. ), udvikling af fjernundervisning og støtte til uddannelse med henblik på indførelse af nye miljøteknologier og telematikapplikationer (1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,2 mio. ). Som led i den industrielle omstilling støtter RECHAR-programmet indførelse af nye teknologier i Voitsberg- distriktet og i byerne Pantaleon og Ampflwang, mens RESIDER-programmet vedrører diversificering af erhvervslivet i regioner, der er ramt af tilbagegangen i metalsektoren, gennem udvikling af nye miljøvenlige processer og materialer, teknologioverførsel, teknologisk rådgivning til virksomheder samt støtte til virksomhedernes teknologiske infrastruktur. RETEX-programmet støtter modernisering af tekstil- og beklædningsindustrien og udvikling af servicesektoren gennem en forbedring af knowhowen (f. eks. : tilskyndelse til udvikling af produktionsteknologier og nye produkter, innovationsfremme osv. ) og gennem uddannelse i de nye metoder og teknologier. Der blev vedtaget 13 nye EU-initiativprogrammer på nationalt plan og 1 INTERREG-program. Det andet URBAN-program for Graz blev vedtaget i oktober. Programmet vedrører Gries-kvarteret med 16. 000 indbyggere og omfatter en række økonomiske, sociale og infrastrukturelle aktioner. Der blev fastsat kvantificerede mål for programmet, bl. a. oprettelse af ca. 350 nye arbejdspladser. URBAN- programmet for Wien blev vedtaget i december 1995. Overvågningsudvalget holdt et første møde den 15. maj 1996. SMV-programmet blev vedtaget i april 1996 for samtlige mål 1-, 2- og 5b-områder. Programmet fokuserer på fremme af udnyttelsen af informationsteknologier, mere miljøvenlige produktionsteknikker og strategisk planlægning i SMV'er. De tre EU-initiativprogrammer vedrørende industriel omstilling blev også vedtaget. RETEX- programmet, der blev vedtaget i maj, omfatter forskellige dele af områder, der er støtteberettigede under mål 2 og 5b (Niederôsterreich, Steiermark og Vorarlberg). Dette program vedrører navnlig forbedring af tekniske kvalifikationer, samarbejdsprojekter og erhvervsuddannelse. RECHAR- programmet, som blev godkendt i juli, omfatter den del af Steiermark, der hører under mål 2, og den del af OberOsterreich, der hører under mål 5b. Midlerne skal navnlig anvendes til støtte til nye teknologier, fremme af service- og turistsektoren, retablering af tidligere mineoplagspladser og uddannelselsforanstaltninger. Programmet overvåges af de kompetente overvågningsudvalg for henholdsvis mål 2 og 5b. Endelig omfatter RESIDER-programmet, der ligeledes blev vedtaget i juli, regionerne Steiermark, Niederôsterreich og OberOsterreich. Programmet støtter navnlig innovation i stålsektoren, både af materialer og produktionsteknikker, indførelse af nye teknologier og kvalitetskontrol i SMV'er samt uddannelsesaktioner. Ligesom RECHAR-programmet overvåges dette program af de kompetente overvågningsudvalg for de respektive områder under mål 2. Endelig blev otte LEADER-programmer vedtaget i 1996, nemlig syv regionale programmer og et program vedrørende teknisk bistand til det nationale net af lokalgrupper. De regionale EU- initiativprogrammer har fået tildelt 20,6 mio. ECU i fællesskabsfinansieringer, mens de samlede omkostninger er fastsat til 65,4 mio. ECU. Der er oprettet 26 lokale aktionsgrupper, som har sat sig deres mål ud fra en vurdering af deres respektive regioners stærke og svage sider. Visse lokale aktionsgrupper - men de udgør et mindretal - har valgt teknologisk udvikling eller forskning. I Burgenland (mål 1) tager LEADER-gruppernes projekter sigte på at opnå en bæredygtig udvikling. På grund af administrative vanskeligheder kom programmet langsomt fra start, men det er nu godt i gang. Programmerne vedrørende menneskelige ressourcer var blevet vedtaget i 1995. Som led i EMPLOI- initiativet blev 54 projekter udvalgt i 1996 efter den første indkaldelse af projekter (16 NOW- projekter, 17 Horizon, 9 Integra og 12 Youthstart). Det nye Integra-afsnit er allerede integreret i programmet. NOW-projekterne i de fremtidssikrede sektorer og på kvindelige ledere og iværksættere. Horizon-projekterne tager sigte på en kvalitetsuddannelse for handicappede og disses erhvervsmæssige integrering, idet det tilstræbes at finde "støttet" arbejde snarere end "beskyttet" arbejde. I projekterne indgår konsulenter, undervisere, fokuserer på kvinders beskæftigelse og uddannelse 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 259 socialarbejdere, personaleansvarlige og arbejdsmarkedets parter. Integra-projekterne kombinerer information om arbejdsmarkedet, rådgivning, erhvervserfaring og individuelle foranstaltninger til fordel for udstødte personer. Målgrupperne er langtidsledige, enlige mødre og personer truet af udstødelse. Youthstart-projekterne har som prioritet unge fra fattige regioner, unge, der er truet af udstødelse, har indlæringsvanskeligheder eller har forladt skolesystemet, samt unge med indvandrerbaggrund. Der er udvalgt 30 ADAPT-projekter, som støtter innovation og modernisering af SMV'er. Der er etableret lokale netværk omfattende SMV'er og sidestrukturer med deltagelse af private eller offentlige uddannelsesinstitutioner. Projekterne omfatter ligeledes nyskabende miljøuddannelser og kvalitetssikringssystemer for erhvervslivet samt fornyelse af materialer til selvstudier. De fire INTERREG-programmer for grænseområderne mod Slovenien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn, som blev vedtaget i december 1995, kom kun meget langsomt i gang. Det skyldes navnlig, at det er vanskeligt at aftale grænseoverskridende samarbejdsaktioner med de pågældende tredjelande. Der blev dog gjort gode fremskridt i 1996, og gennemførelsen forløber nu tilfredsstillende i de fleste tilfælde. Overvågningsudvalgets næste møder vil blive afholdt samtidig med møderne i Det Blandede Programmerings- og Kontroludvalg for nabolandene i juni 1997. Endelig blev der efter fordeling af EU-initiativreserven tildelt Østrig 18 mio. ECU i ekstrabevillinger, fordelt på initiativerne INTERREG, URBAN, LEADER, EMPLOI og ADAPT. INTERREG fik en tredjedel af tildelingen66. Tabel V-45: Østrig - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. - stotte* (1) Forpligteber 1996 Forpligteber 1995-1996 (2) % l2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3VO) ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (9) S M V ( l) RECHAR (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (2) I alt (17) INTERREG/REGEN (5) * • heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Teknisk bistand (etablering af nationalt netværk) LEADER Steiermark LEADER Salzburg LEADER Tyrol LEADER NiederOsterreich LEADER Kantten LEADER Vorarlberg LEADER OberOsterreich SMV Østrig RECHAR Steiermark, OberOsterreich RESIDER Steiermark, NiedcrOsterreich, OberOsterreich RETEX NiedcrOslerr. , Steierm. , Vorarlberg URBAN Graz 1 alt (13) INTERREG (!)••• Ekskl. reserve, bortset fra URBAN Graz * Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. • • Se detaljre i kapitel I. B. l. EU-initiativer 25,8 49,4 72,7 34,8 7,0 30,4 16,2 55,3 291,5 0,5 14,9 2,8 5,3 14,0 8,4 1,0 19,0 34,8 7,0 30,4 16,2 23,4 177,8 11,6 23,0 23,4 9,0 1,8 5,2 2,6 13,4 90,0 0,3 4,3 0,8 1,7 5,6 2,9 0,4 4,9 9,0 1,8 5,2 2,6 3,6 43,1 0,0 0,0 18,1 9,0 1,1 4,4 2,6 5,8 41,6 0,3 4,1 0,6 1,4 4,5 2,5 0,4 4,5 , 9,0 1,1 4,4 2,6 2,9 38,1 11,6 23,0 20,1 9,0 1. 1 4,4 2,6 12,7 84,4 0,3 4,1 0,6 1,4 4,5 2,5 0,4 4,5 9,0 1,1 4,4 2,6 2,9 38,1 100% 100% 86% 100% 60% 84% 100% 95% 9 4% 100% 95% 80% 80% 80% 85% 100% 9 1% 100% 60% 84% 100% 8 1% 8 8% 0,0 0,0 5. 7 2,7 0,6 2,2 1,3 2,3 14,8 0,1 1,2 0,2 0,4 1,3 0,7 0,1 1,3 2,7 0,6 2,2 1,3 0,9 13,1 , 5,8 11. 5 6,1 2,7 0,6 2,2 1,3 5,8 3 53 0,1 1,2 0,2 0,4 1,3 0,7 0,1 1,3 2,7 0,6 2,2 1,3 0,9 13,1 50% 50% 26% 30% 30% 42% 50% 43% 40% 40% 29% 24% 24% 24% 25% 30% 27% 30% 30% 42% 50% 24% 3 0% 66 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 260 12. PORTUGAL 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 12. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Portugal: Der lægges vægt på teknologisk udvikling i de to vigtigste prioriterede felter i EFSR 'en, nemlig styrkelse af erhvervslivets konkurrenceevne og opkvalificering af menneskelige ressourcer. For det første er et underfelt tilfeltet "konkurrenceevne" forbeholdt telekommunikation, således at der følges op på de fremskridt, der er gjort i den første programmeringsperiode med hensyn til avancerede ydelser (ISDN og indførelse af optiske fibre i det lokale net). Udviklingen af telekommunikation, såvel kvantitativt (infrastrukturer) som kvalitativt (kortere installationstid og færre fejlmeldinger pr. linje), fremme af avancerede telekommunikationstjenester og stimulering af udbuddet for at opfylde markedets behov er genstand for OP'et vedrørende infrastrukturer, hvis telekommunikationsafsnit støttes med 276 mio. ECU (samlede omkostninger: 550,2 mio. ). Budgettet for FTU i de felter, der vedrører modernisering af de vigtigste erhvervssektorer i Portugal, er større. OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen omfatter et underprogram for industrisektoren, som på baggrund af den meget teknologisvage og arbejdskraftintensive portugisiske industri giver prioritet til udvikling af videnskabelige og teknologiske infrastrukturer og tilskynder virksomhederne til at anvende disse infrastrukturer og deltage i forskningsaktiviteter, der skal føre til udvikling og forbedring af produkter og processer. Ifølge programmet skal der også ydes tilskud til virksomheder med henblik på erhvervelse og udvikling af nye teknologier. Et andet underprogram vedrører handel og service og støtter modernisering af virksomhedernes udstyr til kundeservice og betalingsstyring (udvikling af nye salgsmetoder på grundlag af edb og telekommunikation). Underprogrammet vedrørende landbrug bidrager, i forlængelse af EFSR'en for 1989-1993, til styrkelse af landbrugsforskning og uddannelse af landbrugere og teknikere. Underprogrammet vedrørende fiskeri tilskynder også til forskning på fiskeriområdet og bedre udnyttelse af de disponible ressourcer tværregionale underprogrammer støttes moderniseringen af landbrug og fiskeri endvidere af visse regionale programmer. I OP'et for Madeira lægges der særlig vægt på forskning på ovennævnte områder. Generelt bidrager disse interventioner ligeledes til at diversificere erhvervslivet i de forskellige regioner. Hvert regionalt OP råder nemlig over sit eget budget for videnskab og teknologi samt telekommunikation. Foranstaltningerne til fordel for virksomheder og FTU-infrastrukturer suppleres med foranstaltningerne vedrørende uddannelse og opkvalificering af videnskabeligt og teknologisk personale og indgår i EFSR'ens prioriterede felt "menneskelige ressourcer". Dette felt gennemføres ved OP'et vedrørende viden og innovation, som skal konsolidere de resultater, der blev opnået i forbindelse med det tidligere program CIENCIA. Underprogrammet vedrørende uddannelse fokuserer særlig på undervisning i forskning og teknologi, både på sekundærtrinnet (ikke-obligatorisk) og på de videregående uddannelser, samt på uddannelse af lærere. Disse aktioner berører 600. 000 personer. Underprogrammet for videnskab og teknologi, der støttes med 376 mio. ECU (samlede omkostninger: 525 mio. ) supplerer underprogrammet vedrørende industrisektoren på områderne universitetsforskning og integrering af forskere i industrien ved at finansiere samarbejdsprojekter mellem universiteter og virksomheder og uddannelse af laboratorieassistenter og ledere af forskningscentre. Udvikling af telematikapplikationer indgår ikke alene i visse af de analyserede foranstaltninger, men også i moderniseringsstrategien for postsektoren og i OP'et PRINEST, som støtter udvikling af edb-infrastrukturer for at udvikle et statistisk system, der kan opnå Portugals modernisering og økonomiske udvikling, og som underbygger resultaterne af det tidligere PREDER. til fordel I alt repræsenterer finansieringerne strukturfondbevillingerne. i Portugal 9,5% af ^__ forarbejdningsindustrien. Ud over disse teknologisk udvikling for i Tabel V-46: Portugal - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. % 100% % 61% Oflcntl. 627,6 Medlemsstat lait 850,5 Private 222,9 1. 339,7 Måll NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 2. 190,2 en forsigtig fortolkning, navnlig med hensn til informationssamfundsudgifter, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. MruKtunonacncs tinansicnnger 21% 2% % 39% 77% DFTU H Telekom. «Telematik 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 261 MÅLl Fig. V-57:P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser): Prioriterede felter: Menneskelige ressourcer og beskæft, (a) Erhvervssektorens konkurrenceevne (b) Livskvalitet (c) Regionernes økonomiske grundlag (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: 3. 079,2 6. 418,4 1. 264,0 3. 153,4 131,7 EFRU ESF EUGFL FIUF lait 8. 730,5 3. 160,9 1. 947,9 208,1 14. 047,5 1 EFSR/17 OP'er Gennemsnit pr. Q?\ Vigtigste resultater i 1996 (c) 9% (b)46% 62% 23% 14% 1% 100% 826,3 1996 var især præget af midtvejsevalueringen af samtlige programmer og underprogrammer i EFSR'en, som blev gennemført i et godt partnerskab mellem Kommissionen og de portugisiske myndigheder. Der blev på grundlag af indkaldelser af bud udvalgt uafhængige eksperter for hver EFSR-intervention. Hver vurderingsmand skulle forelægge udvalget "Teknisk evalueringsgruppe" under overvågningsudvalget for hvert underprogram to situationsrapporter inden den endelige rapport, som skulle foreligge i begyndelsen af 1997. Hele processen forløb fuldt tilfredsstillende. Kun OP'et "Teknisk bistand" skulle evalueres som led i evalueringen af hele EFSR'en i 1997, men programmets koncept blev allerede vedtaget i 1996. Disse evalueringsundersøgelser, for hvilke der i de fleste tilfælde allerede foreligger en endelig rapport, skulle sikre kvaliteten af midtvejsrevisionen af EFSR'en, som efter planerne finder sted i midten af 1997. En række programmer blev ændret og/eller omprogrammeret. Blandt de tværregionale programmer blev OP'et vedrørende teknisk bistand således ændret for at tilpasse den finansielle gennemførelse af ESF-afsnittet ved at overføre de bevillinger, der ikke var blevet udnyttet i 1994, og som ikke kunne absorberes i 1995, til 1996. Som følge af overvågningsudvalgets beslutninger i 1995 blev fællesskabsbidraget til OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen forøget med 101 mio. ECU. Af dette beløb blev 61 mio. ECU fra EFRU og li mio. ECU fra ESF tildelt et af de større projekter, Autoeuropa. OP'et vedrørende støtteinfrastrukturerne til fremme af udviklingen blev omprogrammeret for at tilpasse den finansielle gennemførelse vedrørende 1994 til den faktiske gennemførelse af underprogrammerne vedrørende energi, transport og telekommunikation, udvide underprogrammet vedrørende transport med 10,9 mio. ECU og tage højde for forskellene i gennemførelsestempoet for underprogrammerne vedrørende transport og energi. Disse ændringer udlignede hinanden og gav ikke anledning til ændringer i tidsplanen for programmet. OP'et vedrørende miljø og byfornyelse blev ligeledes omprogrammeret for dels at udvide målgruppen for byfornyelsesprogrammet til at omfatte private institutioner for social solidaritet (IPSS), dels at overføre midler fra miljøprogrammet til byfornyelsesforanstaltningen. Ved denne omprogrammering øgedes endvidere bevillingerne til etablering af mindre erhvervsvirksomheder i slumkvartererne (indtil 15% af det samlede beløb til foranstaltningen "byfornyelse i slumkvartererne"). OP'erne vedrørende erhvervsuddannelse og grundviden samt OP'et vedrørende sundhed og social integrering blev også omprogrammeret. Som følge af overvågningsudvalgets beslutninger i december 1995 fik OP'et vedrørende grundviden og innovation fra ESF tilført 14,4 mio. ECU ekstra, som stammede fra pristalsreguleringen i 1995, og som skulle gå til finansiering af den tekniske/faglige uddannelse. Gennemførelsen af OP'et vedrørende erhvervsuddannelse og beskæftigelse, som tegner sig for 40% af ESF's intervention i denne EFSR, forløber fortsat meget tilfredsstillende, med en udnyttelsesgrad på næsten 100%. Underprogrammet vedrørende uddannelse af den offentlige forvaltning støder endnu på vanskeligheder. I april blev programmet udvidet med 10,2 mio. ECU fra underprogrammet de landbrugsuddannelsesaktioner, der blev gennemført af Forbundet af Landbrugere i Portugal. landbrug med finansiering vedrørende henblik på af 262 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Foranstaltningerne "lærlingeuddannelse" og "uddannelse af undervisere" fik ligeledes tilført midler, der ikke var udnyttet af andre foranstaltninger. Overvågningsudvalget for EFSR'en besluttede endvidere at tildele dette program 18 mio. ECU fra pristalsreguleringen i 1995. Midlerne skulle bruges til finansiering af en pilotaktion vedrørende uddannelse af ledere og ansatte i SMV'er. Endelig blev OP'et vedrørende sundhed og social integrering omprogrammeret to gange. I maj 1996 blev de beløb, der ikke var udnyttet i 1994, overført til 1995 og 1996, og foranstaltningen "erhvervsmæssig og social integrering af handicappede" blev forøget med 8,5 mio. ECU, som ikke var blevet anvendt i forbindelse med foranstaltningerne "støtte til sociokulturel udvikling" og "erhvervsmæssig og social integrering af langtidsledige", der indgik i underprogrammet for social integration. I december 1996 blev 1995-tranchen tilpasset de faktiske resultater, og de uudnyttede beløb blev overført til de følgende år. De uudnyttede beløb stammede hovedsagelig fra underprogrammet vedrørende sundhed, idet bevillingerne til underprogrammet vedrørende social integrering var blevet udnyttet med 99%. To regionale programmer blev ligeledes tilpasset. Fællesskabsbidraget til OP'et for Norte blev forøget med 4,1 mio. ECU i 1996. OP'et for Açores blev ændret, idet EFRU's bidrag blev øget med 5 mio. ECU, mens den del af FIUF-bevillingerne, der endnu ikke var udnyttet (5,1 mio. ECU), blev overført til foranstaltninger finansieret af EUGFL. Sidstnævnte beslutning blev truffet under forudsætning af, at FIUF-bidraget ville blive forhøjet tilsvarende, så snart gennemførelsen af de af FIUF finansierede foranstaltninger forløber som forudsat i de oprindelige prognoser. Programmeringsforløbet er stort set tilfredsstillende, men der er dog opstået visse forsinkelser og vanskeligheder. Gennemførelsen af OP'et vedrørende teknisk bistand er noget forsinket, dels på grund af den sene vedtagelse af programmet, dels på grund af de ændringer, der er sket med hensyn til forvaltningsstrukturen for ESF i Portugal. Denne forsinkelse skulle for en stor dels vedkommende blive indhentet i 1997. Gennemførelsen af flerfondsprogrammet "Udvikling af de regionale potentiale" (PPDR-EFRU, EUGFL, ESF) stødte fortsat på vanskeligheder, fordi PPDR-programmet som noget særligt kræver og indebærer, at de regionale og lokale instanser på grundlag af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor deltager aktivt i beslutningsprocessen. Siden andet halvår 1996 har programforløbet alt i alt været mere tilfredsstillende takket være det gode gennemførelsestempo for visse af foranstaltningerne, bl. a. støtteordningerne RIME og SIR. For så vidt OP'et vedrørende grundviden og innovation er der fortsat visse problemer i forbindelse med underprogrammet vedrørende videnskab og fra forskergrupper, der skal udvælges på grundlag af en udbudsprocedure. Det tog længere tid end forudset at forberede disse udbudsprocedurer, og finansieringen af de nævnte foranstaltninger kunne først gå i gang i løbet af 1996. Derfor er gennemførelsesgraden for dette underprogram forholdsvis dårlig. teknologi. Underprogrammet forskningsprojekter finansierer industri (PEDIP II) bemærkes det, at behandlingstiden I forbindelse med OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen og underprogrammet vedrørende for ansøgninger om investeringsstøtte er blevet væsentlig forkortet som følge af forbedringer af de interne procedurer i Portugal. OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen omfatter et underprogram, "landbrug", som nåede en gennemførelsesgrad på 91% i 1996. Der er store forskelle på udnyttelsesgraden mellem de otte foranstaltninger i dette underprogram. Støtten til landbrugsbedrifter nåede op på en udnyttelsesgrad på 124%, mens tallet for landbrugsinfrastrukturer var 84% og for forarbejdning-afsætning af produkter 61%. Sidstnævnte resultat skyldes, at det tager længere tid at gennemføre forarbejdnings- og afsætningsprojekterne end de øvrige projekter. Der kom igen mere gang i afsætningsunderprogrammet vedrørende støtte til handel og service efter en periode med dårlige resultater. For så vidt angår underprogrammet vedrørende fiskeri, som vedrører det portugisiske fastland, blev 223 projekter godkendt i 1996, hvilket indebar en samlet offentlig udgift på 32,4 mio. ECU, dvs. 60% af det samlede beløb, der var programmeret (den private sektor bidrog med 11,8 mio. ECU). De offentlige udgifter, der var godkendt siden fiskeriprogrammets iværksættelse, beløb sig til 129,5 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var 20% af de samlede bevillinger for 1994-99 udnyttet. Denne udnyttelsesgrad krævede en omprogrammering, også for at overføre det restbeløb, der ikke blev anvendt i 1994, til 1997, 1998 og 1999. Ved denne omprogrammering skaffes de nødvendige bevillinger til at gennemføre en ny socioøkonomisk foranstaltning, der er en følge af de ændringer af forordning (EF) nr. 3699/93, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1796/95. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 263 Andre projekter blev godkendt på fiskeriområdet, men inden for rammerne af to regionale OP'er. For det første OP'et for Açores, hvor 52 projekter blev godkendt mellem 1994 og 1996. Projekterne repræsenterer en samlet investering på 18 mio. ECU med en fællesskabsmedfmansiering på 11,2 mio. ECU og en offentlig national finansiering på 4,2 mio. (den private sektor deltog med 4 mio. ECU). I samme periode blev 17% af de bevillinger, der i alt var programmeret, udnyttet. Tendensen er positiv, og der regnes med et tilfredsstillende niveau ved udgangen af 1997. For Madeira var 1996 det år, hvor forsinkelserne fra 1994 og 1995 blev indhentet. Siden programmets begyndelse er der godkendt 51 projekter svarende til en samlet investering på 15,5 mio. ECU. De godkendte offentlige udgifter for samme periode beløber sig til 10,3 mio. ECU, heraf 7,7 mio. for FIUF's regning. I de første tre år blev 19% af de samlede bevillinger for 1994-1999 udnyttet, men den positive udvikling i 1996 peger i retning af en klar forbedring i 1997. 1996 i programmeringen for 1994-1999 Alt i alt forløber gennemførelsen af EFSR'en tilfredsstillende, trods en mindre opbremsning i forhold til 1995. Gennemførelsesgraden for 1996 lå på ca. 82%. De regionale programmer skrider frem i et tilfredsstillende tempo hvad angår såvel den finansielle gennemførelse som gennemførelsen i marken. Programmerne har stor indflydelse på regionernes udvikling (bl. a. målt i basisinfrastrukturer, som er afgørende for befolkningernes levevilkår). De fleste sektorprogrammer forløber også uden problemer, og gennemførelsesgraden i 1996 for visse sektorer som f. eks. telekommunikation og transport var højere end planlagt. Gennemførelsen af de fire flerfondsprogrammer, som EUGFL deltager i, forløb stort set planmæssigt. Underprogrammet vedrørende landbrug, som indgår i OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen, gennemføres hurtigere end forudsat i programmeringen (der blev disponeret over 1997-tranchen i 1996). Gennemførelsesgraden for OP'et vedrørende Açores (PEDRA) krævede en forøgelse af EUGFL-bevillingerne med 5 mio. ECU. Tabel V-47: Portugal - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Program (godkendelsesår) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligteber 1996 M å ll Regionale OP'er OP Açores (1994) OP Alentejo (1994) 0PAlgarve(1994) OP Centro (1994) OP Lisboa e Vae do Tejo (1994) OP Madeira (1994) OP Norte (1994) Tværregionale OP'er GT Støtte til lokale investeringer (1995) OP Teknisk bistand (1994) OP Viden og innovation (1994) OP Udvikl, af regionalt potentiale (1994) OP Miljø/byfornyelse (1994) OP Uddannelse og beskæftigelse (1994) OP Infrastrukturer (1994) OP Modernisering af erhvervslivet (1994) 0 P P R I N E S T ( 1 ) ( I 9 9 4) OP Sundhed og social integration (1994) Teknisk bistand 1 ALT (1) Statistisk infrastruktur (1) 621,0 182,0 76,0 362,0 382,0 369,3 541,1 25,0 101,7 1. 689,4 595,0 559,0 1. 389,8 1. 997,9 4. 420,5 30,0 705,0 0. 8 14. 047,5 840,2 250,6 101,9 490,5 517,2 665,2 729,5 33,3 135,6 2. 276,2 1. 231,8 973,7 1. 890,7 3. 979,6 10. 490,1 40,0 940,0 0,9 25. 587,0 Forpligteber 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 157,0 29,8 16,0 71,5 75,5 124,7 107,5 0,0 15,5 307,9 14,9 174,3 358,1 659,8 803$ 7,7 44,5 0. ! 2. 968,0 373,2 108,4 44,5 197,5 200,0 273,3 317,5 25,0 44,0 895,5 82,1 229,4 767,4 1. 278,3 2. 329,4 30,0 321,0 0,8 7. 517,4 60% 60% 59% 55% 52% 74% 59% 100% 4 3% 5 3% 14% 4 1% 55% 64% 5 3% 100% 46% 96% 5 4% 137,4 29,0 19,4 82,8 62,0 85,2 98,0 7,5 14,0 254,1 24,4 158,5 206,6 342,7 806,5 3,7 102,7 0,1 2. 434,6 318,6 72,8 38,2 171,2 151,5 209,0 246,2 7,5 31,0 666,8 62,1 202,6 553,4 860,6 1. 804,9 20,9 280,9 0,8 5. 698,7 5 1% 40% 50% 47% 40% 57% 46% 30% 30% 39% 10% 36% 40% 4 3% 4 1% 70% 40% 96% 4 1% 264 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 12. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Portugal deltager i samtlige initiativer, og alle programmer vedrørende initiativerne blev godkendt mellem 1993 og 1995. Der gennemføres i alt otte EU-initiativprogrammer på nationalt plan (ét pr. initiativ), hvortil to INTERREG-programmer, nemlig et vedrørende REGEN-afsnittet, og et vedrørende kommer grænseoverskridende samarbejde. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Portugal: Selv om de fleste af EU-initiativerne i Portugal stimulerer den teknologiske udvikling, kommer det største bidrag fra to af SMV-initiativets foranstaltninger, nemlig dels tilskud til projekter vedrørende teknisk støtte til fremme af SMV'ernes teknologiske kompetence, dels teknologioverførsler fra videnskabelige og teknologiske institutter til SMV'erne (13 mio. ECU; samlede omkostninger: 24 mio. ), og uddannelse af virksomhedsledere i avancerede teknologier (11,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 21,6 mio. ). I ADAPT-programmet er der også fastsat flere aktioner vedrørende indførelse af nye teknologier samt støtte til oprettelse af informationsnet, mens EMPLOI-programmet støtter de svage socialgruppers brug af telematik (nye teknologier, distancearbejde osv. ) samt erhvervelse af udstyr (4 mio. ECU; samlede omkostninger: 5 mio. ) LEADER-programmet støtter forskning og innovation i forarbejdning af lokale produkter samt anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier på landet. I INTERREG- programmet fremmes informationssamfundet ved installation af optiske fibre og SDH-forbindelser mellem Spanien og Portugal og oprettelse af informationsnet i turistsektoren. 1996 var præget af Kommissionens beslutning om fordeling af EU-initiativreserven. Heraf får Portugal i alt 52,4 mio. ECU, som hovedsagelig skal anvendes til at forlænge de fire industrielle initiativer (RETEX, KONVER, RESIDER og RECHAR67 ) indtil 1999 og til det nye INTERREG II C-afsnit. Af de allerede iværksatte programmer blev RETEX ændret, fordi programmet skulle have tilført provenuet af pristalsreguleringen i 1994, 1995 og 1996 (i alt 5,8 mio. ECU). Fællesskabsstøtten til ydelse af lån, der skal tilbagebetales, blev reduceret, navnlig i forbindelse med støtte til internationalisering og produktivitetsforøgelse. I 1996 skete der som noget positivt et fald i den andel af RETEX-finansieringerne, der blev anvendt på tekstilvirksomheder, og over 75% af RETEX- finansieringerne anvendes nu som støtte til diversificering af erhvervslivet i de stærkt tekstilafhængige regioner i Portugal. Programmernes iværksættelse er blevet forsinket. Iværksættelsen af SMV-programmet blev noget forsinket som følge af ændringer i den nationale lovgivning. Dette program skulle komme i gang i i URBAN-programmets finansielle og "fysiske" gennemførelse skyldes 1997. Forsinkelsen organisatoriske vanskeligheder og visse problemer, som har vist sig vanskeligere at løse end forventet (bl. a. i området Lisboa Casal Ventoso, hvor boligforholdene er meget vanskelige, og narkotika er et stort problem). Der er gode udsigter til en forbedring i 1997, idet der nu foreligger handlingsplaner og "by-indikatorer" samt lokale partnerskaber. Det bemærkes, at der i december 1996 på de portugisiske myndigheders initiativ blev afholdt et seminar, hvor administratorerne for de seks underprogrammer under URBAN-programmet kunne udveksle erfaringer. Seminaret viste sig at være meget nyttigt. Den forsinkede udvælgelse af lokale aktionsgrupper skabte visse problemer for LEADER-programmet, idet afbrydelsen mellem første og anden programmeringsfase blev for lang. Men programmet er kommet i gang, idet alle lokale aktionsgrupper nu er valgt, og iværksættelsen af finansieringsplanerne er begyndt. Endelig er der opstået visse forsinkelser ved gennemførelsen af INTERREG li-programmets afsnit om grænseoverskridende samarbejde. REGEN-programmet blev derimod gennemført efter planerne, og ved udgangen af 1996 var den nationale gasledning og dennes første tilslutning til det spanske gasnet færdige efter en teknisk omprogrammering i 1996. 67 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 265 de temaer gennemgående i NOW-projekterne Ca. 130 EMPLOI-projekter blev udvalgt efter den første udbudsrunde (40 NOW-projekter, 57 Horizon-projekter og 33 Youthstart-projekter). I alle tre afsnit blev der lagt vægt på uddannelse. Blandt af beskæftigelsesprogrammer og støtte til kvindelige iværksættere. Mange af Youthstart-projekterne vedrører erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse for unge. I Horizon-projekterne lægges der vægt på at skabe betingelser, som fremmer handicappedes beskæftigelsesegnethed. 57 projekter blev udvalgt som led i ADAPT-initiativet. Uddannelsesaktiviteter er stærkt repræsenteret i projekterne. De fleste af projekterne går ud på at forbedre ledelsessystemerne og strukturomlægningerne i SMV'er i de forskellige brancher. Hvad endelig angår PESCA begyndte indgivelsen af ansøgninger og udvælgelsen af projekter i slutningen af 1995. Programmet blev ændret og sat i gang af overvågningsudvalget. For Açores og Madeira blev der gennemført oplysningskampagner i løbet af 1996. udvikling nævnes kan Da de fleste af EU-initiativprogrammerne var blevet godkendt af Kommissionen i 1995, var 1996 det første faktiske gennemførelsesår. Men der gik først nogen tid med at gennemføre de nationale love, udpege de ansvarlige for forvaltningen af programmerne osv. For de fleste programmers vedkommende var udnyttelsen af fællesskabsbevillingerne til programmerne god. Tabel V-48: Portugal - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. - stette* Forpligtelser 1996 ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (1) PESCA (1) S M V ( l) RECHAR (1) REGIS (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1) URBAN (1) I alt (11) INTERREG/REGEN 1 Ekskl. reserve • Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. (2)** 29,2| 54 156,8 53 235,9 1,1 156,8 10, 10,8 458, 62,4 1. 229, 21,0 40,3 117,6 29,3 124,0 0,9 124,0 7,9 6,9 194, 44,6 711,2 17,0 3,9 4,0 23,2 1,2 0,0 58,3 0,0 0,0 83,4 0,0 191,1 Forpligteber 1994-1996 Ql 21,0 9,6 10,7 27,5 14,4 0,9 80,4 7,9 6,9 194,8 9,2 383,3 Betalinger 1996 Betalinger Ï994-1996 (2)/(D (3) (3V(1) 100% 24% 9% 94% 12%| 100% 65%| 100% 100% 100% 2 1% 5 4% 4,3 2,1 4,9 4,5 0,6 0,4 55,3 0,0 2,6 27,4 0,0 102,1 6,3 5,0 8,4 6,6 7,2 0,7 72,9 3,9 5,5 90,4 4,6 211,6 30% 12% 7% 23% 6% 80% 59% 50%| 80% 46%| 10% 30 V. 266 13. FINLAND 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 13. 1. Iværksættelse af interventioner fordelt på mål 1 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Finland: Udviklingsforanstaltningerne under de forskellige mål afspejler i de fleste tilfælde den nationale strategi vedrørende informationssamfundet Strategien går ud på at konsolidere Finlands status som et avanceret informationssamfund, der kan overleve den internationale konkurrence inden for informations- og kommunikationsteknologier. Den offentlige og den private sektor skal fornyes gennem indførelse af informationsteknologier og-net (f. eks. : anvendelse af Internettet), udvikling af informationsindustrien (f. eks. : multimedier), universitetsuddannelser i nye teknologier (f. eks. : professorater i informationsteknologi), udbredelse af kendskabet til informationssamfundet (f. eks. : undervisningsmateriale, skoleprojekter), og styrkelse af infrastrukturerne (f. eks. : liberalisering af telekommunikation, digitalisering, lovreformer). Mål 6: Et af hovedmålene er at forberede befolkningen til informationssamfundet og udnytte informations s amfundsteknologiernes muligheder for at fremme økonomisk vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Dette berører to af de prioriterede felter i SPD 'et: • udvikling af virksomheder: samarbejde mellem forskningscentre, uddannelsescentre og virksomheder, udvikling af tjenesteydelser i forbindelse med FTU og avancerede teknologier; udvikling af telekommunikationsydelser for at fremme overførslen af innovation til geografiske områder, der ligger fjernt fra de avancerede centre (9,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 33,1 mio. ); udvikling af telematikydelser og -applikationer inden for forskning, uddannelse og sociale tjenester, etablering af telecentre i landdistrikter osv. 19,3 mio. ); • udvikling af menneskelige ressourcer: investeringer i videregående uddannelsesinstitutioner og de FTU-aktiviteter, der kræves for at forbedre uddannelsen (16,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 35,3 mio. ); støtte til forskning og uddannelse i økonomiske nøglesektorer (f. eks. : finansiering af forskere i virksomheder, udvikling af FTU på universitetsplan osv. ; 9,5 mio. ECU, samlede omkostninger: forskningscentre, af lokaludviklingsselskaber, uddannelsesinstitutioner og virksomheder for at opnå en bedre innovationsstyring og -forvaltning (f. eks. teknologioverførsler, udvikling af teknologisk ledelse osv. ; 11 mio. ECU, samlede omkostninger: 23,6 mio. ); udvikling af informationssamfundet, bl. a. gennem tilpasse arbejdstider og -steder (fjernundervisning, uddannelse af iværksættere i nye teknologier, forskning på disse områder, uddannelse af ledere til forsknings- og uddannelsescentre osv. ; 3,7 mio. ECU, samlede omkostninger: 9,4 mio. ). telekommunikation og distancearbejde for at samarbejde mellem udvikling De forskellige mål 6-regioner tillægger ikke alle prioriteter samme vægt. Regionerne Syd- og Nord-Savo bruger mange midler på FTU indenfor agrolevnedsmidler, skovbrug og miljø; den centrale del af Finland og Nord-Ostrobothnia lægger vægt på uddannelsessystemet, datanet og fjernlæring; Nord-Karalje lægger vægt på skovbrugsforskning og forskning i metaller og plast; Lapland lægger vægt på uddannelse i telekommunikationsteknikker, rum- og miljøforskning og forskning i geografiske informationer samt informationsteknologier. Mål 2 (1995-1996): I SPD'et baseres moderniseringen af produktionsstrukturerne på udnyttelse af informationssamfundets muligheder. Dette forklarer den betydning, som teknologisk udvikling tillægges i to af de tre prioriterede felter i SPD 'et: • udvikling og internationalisering af virksomheder: etablering af netværk mellem virksomheder, udvikling af nye produkter og produktionsprocesser, overførsel af teknologi og knowhow til SMV'er og udvikling af industrielle nicher. SPD'et er bl. a. kendetegnet ved, at rene teknologier er et kriterium for projektudvælgelsen. Disse interventioner har en væsentlig indflydelse på udviklingen af miljøteknologier i Kymenlaakso, FTU i Påijåt-Hame samt informationsteknologier i den centrale del af Finland. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 267 • forbedring af uddannelsesniveauet og teknologisk støtte til erhvervsaktiviteter (16,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 45,6 mio. ): samarbejde mellem virksomheder og uddannelses- og forskningscentre (f. eks. : oprettelse af et center for teknologisk knowhow i Uusimaa), indførelse af innovationerne i virksomhederne (f. eks. : distancearbejde), udvikling af datanet til teknologiske overførsler, udvikling af miljøteknologier, teknologisk samarbejde med virksomheder i nabolandene; udnyttelse af de eksisterende forskningsinfrastrukturer på universiteterne (f. eks. : Teknologisk Universitet og Institut i Jyvaskylå, Pori, osv. ). Mål 5b: I begge SPD 'er støttes teknologisk udvikling som middel til at opnå de prioriterede mål. For at mindske afstandene i landdistrikterne fokuserer SPD'et for det finske fastland på udvikling af datakommunikationstjenester gennem forsøg med etablering af netværk, oprettelse af telecentre og centre for distancearbejde, opbygning af særlige kommunikationsforbindelser, modemtilslutninger og software. På Ålandsøerne anvendes informationsteknologierne til at bryde regionens isolation gennem etablering af netværk mellem SMV'er, udvikling af kommunikationsinfrastrukturer, oprettelse af centre for teknologi og knowhow, udvikling af distancearbejde, fjernundervisning og formidling afden lokale kulturelle arv. I alt repræsenterer de finansieringer, der direkte anvendes på teknologisk udvikling i Finland, 12,9% af strukturfondstøtten (mål 6 og 2). Tabel V-49: Finland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) I A LT S. F. % 27% 73% 100% % 36% 40% 39% Oflentl. 20,1 50,3 70,4 16,3 50,3 66,6 4 5 ,6 124,6 170,2 M ål 2 M ål 6 I A LT Private 9,2 24,0 33,2 Medlemsstat l a it 29,3 74,3 103,6 ND: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgidcr, som ofte forbindes med andre områder som f. eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansiering 20% % 64% 60% 6 1% 80% • FTU BIKT MÅL 668 Fig. V-58: P. m. , programmering 1995-1999 (mio. ECU): Prioriterede felter: Industriel udvikling (a) Udvikling af menneskelige ressourcer (b) Landbrug, skovbrug, fiskeri, udvikling af landdistrikter og miljø (c) Teknisk bistand (d) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 172,5 105,8 177,6 4,0 459,9 1SPD Vigtigste resultater i 1996 153,7 87,9 209,1 9,2 38% 23% 39% 1% 100% (c) 45% (d)2% (a) 33% (b) 19% Gennemførelsestempoet var forholdsvis højt. Med enkelte undtagelser var bevillingsudnyttelsen tilfredsstillende for de forskellige grupper af foranstaltninger. Ved årets udgang var ca. 30% af støtten tildelt de forskellige projekter. Blandt de vigtigste kategorier af projekter, som modtager støtte, skal nævnes SMV-lanceringer og investeringer i aktivitetsudvidelser, samarbejde mellem virksomheder, der er grupperet efter visse kriterier teknologioverførsel mellem nichevirksomheder), uddannelse, informationssamfundsprojekter, udvikling af turisme og mindre projekter vedrørende diversificering af land- og skovbrug. Derimod blev investeringerne i landbrug og udvikling af landdistrikter noget forsinkede, dels fordi de nationale støtteordningers overensstemmelse for så vidt angår med traktatens artikel 92 og 93 først skulle kontrolleres, dels - (f. eks. mulighed for 68 Støtteberettigede områder: Lapland, Kainuu, Nord-Karalje, Syd-Savo, Nord-Ostrobothnia, Syd-Ostrobothnia, Nord-Savo, Centralfinland. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) A. INTERVENTIONER PR. MÅL1 1. Generel oversigt 1. 1. Gennemførelse af målene i 1996 27 1996 var især præget af den konkrete gennemførelse af de igangværende programmer. 1996 var egentlig det tredje år i programmeringsperioden 1994-1999, men i realiteten var der for så vidt angår de fleste mål, medlemsstater, regioner og interventioner kun tale om det andet år med fuld aktivitet. Kommissionen vedtog kun fa nye interventioner, 50 i alt (35 OP'er, 8 SPD'er, 3 større projekter og 4 globaltilskud). Interventionerne vedrører mål 1 (den græske, spanske, irske og italienske EFSR), mål 3 (alene Det Forenede Kongerige), mål 5a (vedtagelse af alle OP'er i den italienske EFSR) og afslutningen af iværksættelsen af programmeringen i Sverige (vedtagelse af de svenske SPD'er for mål 4, 5a og 5b). De nye støtteforanstaltninger beløber sig til i alt 3,448 mia. ECU (ESF 55%, EFRU 32% og EUGFL 13%) og tegner sig for under 3% afden samlede støtte for perioden 1994-1999. Strukturfondenes programmering udmøntes nu i i alt 492 interventionsformer, dvs. OP'er, SPD'er, globaltilskud eller større projekter. SPD'erne og OP'erne udgør broderparten, idet de tegner sig for samme andel af det samlede antal interventioner, nemlig 48% (2% for globaltilskud og 1% for større projekter). Det gennemsnitlige antal interventioner for alle mål er 33 pr. medlemsstat, men dette tal dækker over store udsving: fra 8 i Danmark og i Luxembourg til 97 i Italien. Tabel 1-1: EFSR/SPD - Støtte og antal programmeringsdokumenter ved udgangen af 1996 (mio. ECU) Strukturfondsstøtte* FSE IFOP lait OP SP GT SPD Prognoser Interventionsformer** FEDER Belgien 12 Danmark 7 Tyskland 29 Grækenland 0 Spanien 10 Frankrig 49 Irland 0 Italien 26 Luxembourg 5 Nederlandene 15 Østrig 16 Portugal 0 Finland 8 Sverige 15 UK 31 I ALT 223 * Perioden 1994-1999 for mål 1,3,4 (Spanien, Frankrig, Nederlandene), 5a landbrug, 5a fiskeri,5b; perioden 1994-1996 for mål 2 og 4 (Belgien, Danmark, 678,6 328,3 6. 492,9 2. 559,5 8265,3 4. 277,6 1. 979,7 4. 684,4 24,6 1229,3 530,7 3. 160,9 491,3 652,5 4. 555,3 39. 910,9 673,5 65,6 7. 817,0 9. 360,0 15. 947,4 3. 483,6 2. 596,9 9. 721,7 7,6 305,8 352,8 8. 730,5 313,1 314,9 3. 397,5 63. 088,1 25,6 139,9 159,5 130,0 1. 130,7 228,1 47,7 367,4 1,1 55,1 2,0 208,1 27,0 44,1 123,6 2. 689,9 10 0 30 32 71 0 10 67 2 0 0 16 0 0 0 238 25 8 60 32 94 50 11 97 8 16 17 17 9 16 32 492 0 0 0 0 9 0 0 2 0 0 0 1 0 0 0 12 lait 1. 618,8 682,8 18. 723,2 13. 844,9 29346,0 11. 177,9 5. 672,0 17. 955,8 73,8 1. 780,3 1. 467,4 14. 047,5 1. 413,0 1. 205,2 8. 659,1 127. 667,7 FEOGA 241,0 148,9 4. 253,9 1. 795,4 4. 002,6 3. 187,9 1. 047,7 3. 182,4 40,5 190,1 581,9 1. 947,9 581,6 193,7 582,7 21. 978,2 0 0 0 0 3 0 1 1 0 0 0 0 0 0 0 5 3 0 0 0 14 Tyskland, Luxembourg); perioden 1995-1999 for Østrig, Finland, Sverige (undtagen mål 2 i Finland: 1995-1996) ** Operationelle programmer, større projekter, globaltilskud, samlede programmeringsdokumenter, gennemførelsesprognoser for mål 5a landbrug. Ved gennemførelsen af programmeringerne i 1996 var muligt at indhente en del afden forsinkelse, der var opstået i 1994 ved iværksættelsen af programmerne. Dette illustreres af den finansielle gennemførelse. Forpligtelserne for 1996 repræsenterede for alle mål under ét 37% af de samlede forpligtelser, der var indgået siden 1994. Hertil kommer, at betalingerne alene i 1996 tegnede sig for 44% af de samlede betalinger siden 1994, hvilket viser, at aktionerne virkelig er kommet gang. Overvågningen af programmerne blev styrket i overvågningsudvalgene, hvor Kommissionen tilskyndede til ansvarlig finansiel forvaltning af interventionerne, udvælgelse af projekter inden for de af fællesskabet prioriterede områder (bekæmpelse af arbejdsløsheden, hensyn til miljøet, fremme af lige muligheder, støtte til SMV), og indførelse af effektive regler for midtvejsevaluering. Det var også i 1996, at anden fase af programmeringen af interventionerne under mål 2 og visse programmeringer under mål 4 blev forberedt2. 1 I hele beretningen er beløbene, medmindre andet er anført, angivet i priserne for det år, i hvilket interventionerne er vedtaget, for så vidt angår programmeringen, og i løbende priser for så vidt angår den finansielle gennemførelse (anvendelsen af forpligtelses- og betalingsbevillingerne). 2 Se 3 nedenfor. Mål 2 og 4. Mål 3 og 4. 268 8. årsberetning om strukturfondene (1996) investeringsstøtteordningerne - på grund af den restriktive nationale politik. På fiskeriområdet blev der iværksat 70 projekter, som alle gik godt, bortset fra akvakulturprojekterne. I årets første fem måneder gennemgik den arbejdsgruppe, der har det organisatoriske ansvar, en række nøje afgrænsede spørgsmål om iværksættelse og procedurer. De nationale og regionale myndigheder samt Kommissionen var repræsenteret i denne arbejdsgruppe. Arbejdsgruppens rapport blev benyttet som manual af de forskellige partnere, der var involveret i programmets gennemførelse, og bidrog således til at forbedre det gensidige samarbejde, bl. a. mellem de nationale og regionale myndigheder. Dog var det hvad angår finansieringsbeslutningerne og betalingerne vanskeligt at sikre en passende overvågning. Dette skyldtes dels de mange forskellige implicerede parter, dels manglerne ved databaserne vedrørende projekterne og disses gennemførelse. forbedre overvågningssystemet fortsætter. Indsatsen for at Overvågningsudvalget holdt to møder, hvor der bl. a. blev udnævnt en ekstern vurderingsmand og truffet beslutning om at investere i en regional fond for risikovillig kapital. Det var den første finske investering af denne til midtvejsvurderingen, som skal finde sted i efteråret 1997. type. På novembermødet påbegyndtes forberedelserne ligeledes 1996 i programmeringen for 1995-1999 Der blev forholdsvis hurtigt disponeret over forpligtelsesbevillingerne til projekterne, mens det samme ikke gjaldt betalingsbevillingerne, idet Kommissionen ved årets udgang kun havde udbetalt 18% af strukrurfondstøtten. Problemerne omkring de langsomme betalinger bliver nøje undersøgt under arbejdet med overvågningssystemet og midtvejsvurderingen. MÅL 269 Ftg. V-59: P. m. , programmering 1995-1996 (mio. ECU • 1996-priser og -situation): Priorilerede felter: Udvikling af virksomheder (a) Kvalifikationer og teknologi (b) Miljø, infrastrukturer, turisme (c) Teknisk bistand (d) Fordeling på fonde: (c) 22% (d)2% EFRU ESF lait 46,1 9,7 55,8 83% 17% 100% (b)24 1SPD 1996 i programmeringen for 1995-1996 (a) 52% SPD'et for mål 2 er det af de tre regionale programmer, som er nået længst. Ved årets udgang var der disponeret over 76% af fællesskabsbevillingerne for de første to år (52,4 mio. ECU af de 69,2 mio. , der oprindelig var fastsat). Resten (14,4 mio. ECU) med tillæg af provenuet af pristalsreguleringen for 1996, blev overført til det nye program for 1997-1999. Ligesom tilfældet var for mål 6-programmet, var betalingstempoet langsommere end forpligtelsestempoet. Ved årets udgang udgjorde de nationale myndigheders betalinger vedrørende projekterne kun 16% af støtten for 1995-1996, mens det tilsvarende tal for forpligtelserne var 78%. I øvrigt udviklede partnerskabet mellem de centrale og regionale myndigheder sig på samme måde som mål 6-partnerskabet og gav anledning til de samme overvågningsvanskeligheder. Det viste sig, at kontrollen med resultaterne ikke var effektiv, bl. a. med hensyn til jobskabelse. Målet for den første periode, nemlig 10. 000 nye arbejdspladser, synes ikke at være nået. 69 Støtteberettigede områder: Satakunta, Kokkola, Itâ-Uusimaa og Kymenlaakso, Varsinais Suomi, Lahti, Jyvåskylå, Lappeenranta. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Forberedelse af perioden 1997-1999 269 Forslaget til det nye program blev fremlagt i august og principielt godkendt af Kommissionen i december. Ved omprogrammeringen blev programmet forenklet, idet antallet af foranstaltninger blev skåret ned fra 15 til 9 og præciseret nærmere. Evalueringen afden første periodes resultater blev fremskyndet, og mulighederne for at iværksætte nye finansielle ordninger og effektivisere udnyttelsen af bevillingerne blev gennemgået sammen med de fmske myndigheder. Man enedes bl. a. om at finansiere havneinfrastrukturerne ved EIB-lån. Også på infrastrukturområdet ville man forsøge at kombinere tilskud og lån, ligesom tværregionale projekter ville blive fremmet. Vurderingsmændenes rapport viste i øvrigt nødvendigheden af at gøre mere ud af projektudarbejdelsen, navnlig i de meget små virksomheder. Målet for den anden periode er at skabe eller opgradere 15. 800 arbejdspladser. MÅL 3 OG 4 Mål V-60: Mål3: Programering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): ESF Prioriterede felter Indslusningsforløb (a) Jobskabelse og udvikling af menneskelige ressourcer i SMVer (b) Unges beskæftigelsesbehov (c) Foranstaltninger til fordel for Ålandsøerne (d) Teknisk bistand (e) 1SPD lait 110,0 61,5 82,2 0,8 3,9 258,4 (d)0,3% (e)2% (c) 32% (b) 24% (a)42% 1996 var det første fulde gennemførelsesår for SPD'et for mål 3, som var blevet vedtaget i juli 1995. Generelt gik programmet godt for så vidt angår de tre fastsatte prioriteter. Resultaterne af indslusningsforløbene for socialt udstødte, uddannelsen af arbejdsløse i SMV'er samt de nyskabende værksteder oversteg klart programmets kvantitative mål. Kun foranstaltningen vedrørende supplering af en uddannelse med en lærlingeuddannelse gik dårligere end forventet, og der blev derfor lanceret en oplysningskampagne rettet mod arbejdsgiverne. Endvidere blev etableringen af overvågnings- og evalueringsstrukturen afsluttet i 1996. I 1996 blev der påbegyndt 300 projekter under mål 3. En beskrivelse af de af ESF finansierede projekter er offentligt tilgængelig på Internettet. En reklamekampagne blev lanceret, og oplysningerne blev grupperet efter emne til brug for projektledere og potentielle deltagere. I øvrigt blev initiativet med regionale og lokale beskæftigelsespagter modtaget med stor interesse. I slutningen af året blev der indkaldt forslag, og der indkom ansøgninger fra 78 lokalsamfund, som ønskede at få del i forberedelsen af 15 lokale og regionale pagter. Overvågningsudvalget for mål 3 besluttede at tildele disse pagter bevillingerne til teknisk bistand. Fig. V-61: Mål 4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter Arbejdslivets udvikling (a) Uddannelse og omskoling; vejledning og rådgivning (b) Udvikling af nyskabende knowhow og netværk (c) Foranstaltnigner til fordel for Alandsøerne (d) Teknisk bistand (e) ESF 7,6 1SPD lait 47,5 25,5 0,2 3,8 84,6 (d)0,2% ( G ) 4% (a)9% (c) 30% SPD'et for mål 4, der blev vedtaget i juli 1995, vakte stor interesse i Finland, og en række SMV'er deltog i projekterne, navnlig i industriområderne i den sydlige del af landet. Der var 180 projekter for årene 1995 og 1996, og antallet af deltagere i uddannelses- og rådgivningsaktionerne i de samme to år var på over 20. 000 personer, heraf 26% kvinder, fordelt på ca. 7. 000 virksomheder. I slutningen af 1996 var der allerede disponeret over 40% af ESF-bevillingerne på projektniveau. De fleste af projekterne blev fremlagt af uddannelsesinstitutioner og offentlige myndigheder. Programmets gennemførelse blev stimuleret af lokale repræsentanter, der havde til opgave at finde frem til og forberede projekterne for virksomhedslederne, som ofte mangler tid og ressourcer til at realisere idéer og udarbejde programmer. 270 MÅL 5a landbrug 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel V-50: P. m. , gennemførelsesprogrammering1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) lait 337,3 Foranstaltn. Produktion Afsætning 294,2 43,1 % 87% 13% Kommissionen vedtog i 1995 budgetterne for støtten til produktionsstrukturer (investeringsstøtte og støtte til unge landbrugeres etablering), således at 1996 var det første fulde gennemførelsesår. Der blev sideløbende vedtaget tilsvarende, men mindre omfattende, foranstaltninger til fordel for Ålandsøerne, således at støtten til forbedring af produktionsstrukturernes effektivitet kom til at omfatte hele Finland. Fællesskabsstøtten til produktionsstrukturer (294,2 mio. ECU i alt) omfattede navnlig 4 mio. ECU i investeringsstøtte, 26,7 mio. ECU i støtte til unge landbrugere og 257,5 mio. til fordel for ugunstigt stillede områder. Kommissionen godkendte ligeledes supplerende nationale støtteordninger for bl. a. indeholder særlige gartnerierhvervet, svineavl og æg- og fjerkræsektoren. Tiltrædelsesakten bestemmelser herom. Også støtten til forarbejdning og afsætning af produkter var blevet godkendt ved udgangen af 1995. De støtteberettigede omkostninger beløb sig til 359 mio. ECU, hvortil EUGFL bidrog med 43,1 mio. ECU. Støtten vil blive koncentreret om kødsektoren (45%) og sektoren for mælk og mejeriprodukter (40%). De fire øvrige sektorer (æg og fjerkræ, frugt og grønsager, kartofler, olieafgrøder) vil få tildelt 6 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 havde de finske myndigheder godkendt 42 projekter, heraf 24 i kødsektoren, 8 i mælkesektoren og 6 i frugt- og grønsagssektoren, til en samlet værdi af 98 mio. ECU. MÅL 5a fiskeri Fig. V-62: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1995-1999 (mia ECU): Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (c) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) FIUF 4,1 0,0 2,4 6,0 0,5 1,0 6,5 2,2 pm 0,3 23,0 lait (I) 0% (h) io% 0) 1% (a) 16% (b) 0% (c) 10% (g) 29% (f) 4% (e) 2% (d) 26% Programmets forløb i 1996 var tilfredsstillende undtagen for akvakulturforanstaltningen, hvor der ikke skete nævneværdige fremskridt. I alt blev 386 projekter iværksat, og der blev disponeret over 24% af forpligtelsesbevillingerne for perioden 1995-1999, mens 13% af betalingsbevillingerne blev anvendt. På overvågningsudvalgets møder blev udvalgets forretningsorden vedtaget, ligesom processen med at finde en ekstern vurderingsmand blev påbegyndt. MÅL 5b70 Fig. V-63: Mål 5b - P. m. , programmering 1995-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL lait 94,5 32,8 66,7 194,0 2 SPD'er Gennemsnit pr. SPPf 1. 094 95. 219 mio. ECU 49% 17% 34% 100% 97,0 (f) 16% (g) 1% (a) 35% (c) 8% (b) 30% O Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (a) B Diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget (b) • Miljøbeskyttelse (c) • Turisme (d) • Lokaludvikling og fornyelse af landsbyer(e) El Menneskelige ressourcer (f) • Teknisk bistand (g) 70 Støtteberettigede områder: Det finske fastland, Ålandsøerne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 271 Da begge SPD'er var blevet godkendt i november 1995, var 1996 det første fulde gennemførelsesår. Der blev fokuseret på udvikling af administrative procedurer på regionalt og nationalt plan for at imødekomme ønsket om en integreret udvikling af landdistrikter og for at styrke de regionale overvågningsudvalg i forbindelse med gennemførelsen af de regionaliserede kapitler i SPD'et for det finske fastland. En anden hovedopgave var at forberede midtvejsevalueringen ved at vælge en vurderingsmand juni 1997. Men udnyttelsesgraden for bevillingerne var ret lav, til dels på grund af en forsinket godkendelse af de nationale støtteordninger, navnlig for så vidt angår landbrugsaktionerne. fremlægge en midtvejsrapport for hvert program og i Tabel V-51: Finland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1995-1996/99 (mio. ECU) Program (godkendelsesar) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 (O Forpligtelser 1995-1996 (2) % (2 WD Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3)/(l) | | I | Mål 6 SPD Finland (1995) MAI 2* SPD Finland (1995) Mil 3 SPD Finland (1995) MAI 4 SPD Finland (1995) MAI 5a landbrug Prognoser Finland F. 2328/91 (1995) SPD Finland F. 866 og 867/90(1995) MAI 5a fiskeri SPD Finland (1995) MAI 5b SPD Aland (1995) SPD Det finske fastland (1995) lait lall I ALT * Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 1. 326. 11 459,9| ll,l\ I58,2| 34%| 42,l| 82,6| 18% 341,11 55,8| 926,o| 258. 4| 21,3! 35,o| 52,4| 94%| 14,2| 29,8| 95. 3| 37%| 21,1 f 51. 3| 301,51 84,6| 8,8| 23,6| 28%| 5,5| 12,91 1. 156,2 359,2 1. 515. 4 294,2 43,1 337,3 53,3 0,0 53,3 107,8 6,9 114,7 37% 16% 34% | 8I,9| 23,0| 0,0| 23,0| 100%| 10,3 613,8 624,0 5. 116,0 2,6 191,4 194,0 1. 413,0 0,3 16,0 16,3 211,9 2,6 46,5 49,1 516,3 100% 24% 25% 3 7% 24,5 2,1 26,6 0,0| 0,1 7,6 7,7 117,2 53% 20% 15% 18% 13% 17% 51,8 5. 5 57,3 6,9| 30% 0,8 22,8 23,6 264,4 30% 12% 12% 19% 13. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Finland deltager ikke i fem af EU-initiativerne, nemlig RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER og REGIS. I 1995 var to EU-initiativprogrammer (ADAPT og EMPLOI) blevet godkendt, mens de resterende programmer (SMV, URBAN, 2 LEADER, PESCA, 7 INTERREG) blev godkendt i 1996. Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Finland: Informations- og kommunikationsteknologierne er vigtige elementer i de fleste af prioriteterne i LEADER, SMV (etablering af netværk, internationalisering og samarbejde, databaser, nye udviklingsaktiviteter - elektronik, software osv. - elektronisk handel osv. ) og ADAPT (fremme af distancearbejde, fjernundervisning, indførelse af nye teknologier i virksomhederne og oprettelse af databaser). Også i INTERREG- programmerne tillægges de nye informationsteknologier særlig betydning: • mellem Finland og Sverige: indførelse af telekommunikationsteknologier og forbedring af logistiksystemer for at bryde grænseområdets geografiske isolation, styrke virksomheders og kvinders teknologiske kvalifikationer og bevare regionens miljø; i regionen Kvarken-MittSkandia, koordinering af • mellem Sverige, Finland og Norge: nødhjælpstjenester og de nye telekonferencer, grænseoverskridende net osv. ) samt forbedring af uddannelsen gennem fjernundervisning, teknologioverførsler osv. ; i Nordkalotten som led i forbedringen af den samiske befolknings levevilkår: styrkelse af de menneskelige ressourcer gennem informationsteknikker (f. eks. : multimedieuddannelse, udvikling af teknologiske kvalifikationer for at støtte virksomhederne, distancearbejde, fjernundervisning); telekommunikationsteknologier (f. eks. : • mellem Finland, Sverige, Norge og Rusland: samarbejde og informationsformidling mellem virksomheder på grundlag af netværk, etablering af net mellem forskningscentre og handel og industri, udvikling af multimedieuddannelse og fjernundervisning i sprog og forbedring af telekommunikationsforbindelser, anvendelse af områdets interne funktion ved hjælp af informationsteknologier ved udarbejdelsen af kort, fælles databaser, fælles nødhjælpstjenester osv. ; 272 8. årsberetning om strukturfondene (1996) • mellem Finland og Rusland: FTU-net med henblik på udveksling af eksperter, forbedring af informationstjenester og udvikling af telekommunikation på miljøområdet i Karalje; forbedring af telekommunikationen som led i den "Nordiske trekant", anvendelse af nye teknologier i forbindelse med miljøbeskyttelse og fysisk planlægning, styrkelse af knowhow gennem netværksarbejde, fjernundervisning, åbne universiteter og udvikling af forskning i informationsteknologier i Sydøstfinland. URBAN-programmet for Joensuu lægger ligeledes vægt på telematikkens og informationsteknologiernes betydning for forebyggelsen af social udstødelse og for erhvervsmæssig reintegrering af langtidsledige. Programmet støtter etablering og udvidelse af kæden af telematiktjenester "Palveluelli", information og støtte til oprettelse af SMV'er på grundlag af informationsteknologier og beboernes adgang til informationsnet. Endelig støtter PESCA-programmet oprettelsen af tre datanet, som sikrer forbindelsen mellem producenter, fiskeforarbejdningsvirksomheder, markeder og rådgivende organer med henblik på at forbedre fiskemarkedets funktion. Fem nationale programmer og syv INTERREG-programmer blev vedtaget i 1996. For det første URBAN-programmet, som blev godkendt i juli for byen Joensuu og har til formål at bevidstgøre målgruppen - familier i vanskeligheder og arbejdsløse, der bor i meget store boligområder - om betingelserne for at deltage i samfundslivet og vænne disse familier til at stole på sig selv og give dem uddannelser og rådgivning. Endvidere skal arbejdsløse inddrages i indsatsen for at forbedre deres vilkår som et vigtigt led i resocialiseringen. Programmet forvaltes direkte af byen. SMV-programmet, der blev godkendt i november, vedrører navnlig overførsel og udvikling af teknologier, internationalisering af SMV'er, samarbejde mellem virksomheder og netværk. LEADER- programmerne derimod vedrører henholdsvis mål 6- og mål 5b-områder og blev godkendt henholdsvis i august og i juli. I forbindelse med det første LEADER-program er der allerede udvalgt 10 lokale aktionsgrupper, og i forbindelse med det andet program er der valgt 12 grupper, som alle er gået i gang med at iværksætte foranstaltningerne. LEADER er generelt blevet vel modtaget, og den model for udvikling af landdistrikter, som programmet støtter, synes at passe meget godt til den indsats, Finland gør på dette område. Endelig er der PESCA-programmet, som blev vedtaget i marts, men som endnu ikke er kommet rigtig i gang. De finske myndigheder har dog vedtaget den lovgivning (ansøgnings- og evalueringsblanketter, nationale forskrifter), der skal gøre det muligt at iværksætte programmet i begyndelsen af 1997. De syv INTERREG-programmer, som Finland deltager i, blev ligeledes godkendt i juli. To af programmerne vedrører samarbejdet med Sverige (Ålandsøerne og Kvarken-Mitskandia), ét vedrører samarbejdet med Sverige og Norge nord for polarcirklen, tre vedrører samarbejdet med Rusland ("Barents", som også Sverige og Norge deltager i, "Karalje" og "Sydøstfinland"), mens ét vedrører samarbejdet mellem Finland og Estland ved Den Finske Bugt. Disse programmer svarer til investeringer på i alt 199 mio. ECU, hvoraf 63 mio. (i visse tilfælde en kombination afden finske og den svenske andel) stammer fra strukturfondene. Disse tal bekræfter, at der er sket en væsentlig udvidelse af finansieringsmulighederne for grænseoverskridende aktiviteter. Langs Ruslands og Estlands grænser vedrører indsatsen en finansiering af aktioner, der forbedrer samspillet mellem INTERREG-projekterne og TACIS- og PHARE-programmerne. Programmerne er kendetegnet dels ved, at de samler ressourcerne i en fælles pulje, og at den økonomiske forvaltning er samlet ét sted i det finsk-svenske grænseområde (idet én region har ansvaret for forvaltningen af bevillingerne til hele programmet) og dels ved den meget decentraliserede beslutningsproces. De første møder i overvågningsudvalgene for programmerne blev afholdt i oktober. EMPLOI- og ADAPT-programmerne blev vedtaget i 1995 og projekterne blev udvalgt allerede ved årets begyndelse, således at de kunne iværksættes i løbet af året. I løbet af det første halvår deltog 3. 000 personer i EMPLOI-projekter (det repræsenterer 100. 000 uddannelsesdage), hvoraf der er 31 i alt (11 NOW-projekter, 9 Youthstart og 11 Horizon). 87 partnere fra andre lande (navnlig Irland, Det Forenede Kongerige og Tyskland), deltager i projekterne, hvis målgruppe er langtidsledige, narkomaner, indvandrere, tidligere indsatte og handicappede. Projekterne fremmer ligeledes lige muligheder på arbejdsmarkedet. Der gøres meget ud af at støtten til virksomheder i den sociale sektor og skånejobs. I ADAPT-programmet (28 projekter) fremmes arbejdstagernes tilpasning til de industrielle forandringer ved hjælp af skolepraktik og distancearbejde. 114 partnere fra andre lande 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 273 deltager i disse projekter (navnlig fra Det Forenede Kongerige, Italien og Tyskland). For begge initiativer gælder, at initiativtagerne til projekterne hovedsagelig findes blandt ikke-statslige organisationer og offentlige myndigheder, særlig uddannelsesinstitutioner. Endelig medførte beslutningen om fordeling af EU-initiativreserven en ekstra tildeling til Finland på 18,9 mio. ECU, som samtlige initiativer undtagen SMV har fået andel i71. Tabel V-52: Finland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammer) Samlede omkostn. S. F. - støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligteller 1995-1996 (2) % (2V(1) Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3)/(I) ADAPT(l) EMPLOI (1) LEADER (2) PESCA (1) SMV(l) URBAN(l) I alt(7) INTERREG/REGEN (7) * * heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Finland (mål 6) LEADER Finland (mål 5b) PESCA Finland SMV Finland URBAN Joensuu I alt(5) INTERREG * Ekskl. reserve ** Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. ••* Se detaljer i kapitel LB. I. EU-initiativer (7)**" 42,90 66,25 76,47 8,75 27,93 5,28 227,58 32,1 44,3 8,8 27,9 5,3 118,4 19,70 29,15 28,09 3,41 11,09 3,96 95,40 11,9 16,2 3,4 11,1 4,0 46,6 0,00 0,00 28,09 3,41 7,39 3,15 42,04 11,9 16,2 3,4 7,4 3,1 42,0 19,70 29,15 28,09 3,41 7,39 3,15 90,89 11. 9 16,2 3,4 7,4 3,1 42,0 100% 100% 100% 100% 67% 80% 9 5% 100% 100% 100% 67% 80% 9 0% 1,21 0,00 8,43 1,13 2,22 1,57 14,56 3,6 4,8 1,1 2,2 1,6 13,3 9,85 14,58 8,43 1,13 2,22 1,57 37,77 3,6 4,8 1,1 2,2 1,6 13,3 50% 50% 30% 33% 20% 40% 4 0% 30% 30% 3 3% 20% 40% 2 9% 71 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 274 14. SVERIGE 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 14. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Sverige: Mål 6: Hvert enkeltfelt i SPD'et indeholder foranstaltninger til fremme af informationssamfundet (16,2% af fællesskabsbevillingerne). Knowhowen fremmes ved udvikling af kommunikationssystemer og de dertil knyttede teknologier, tilskyndelse til at anvende nye teknologier i virksomhederne samt oprettelse af regionale databaser. Endvidere udvikles avancerede telekommunikationsteknologier for at afhjælpe manglen på FTU- aktiviteter i mindre virksomheder. Disse nye teknologier anvendes på uddannelsesområdet (grunduddannelse og videregående uddannelse i form af fjernundervisning, nye teknikker tilforbedring af uddannelseskvaliteten og udveksling af erfaringer mellem svenske og udenlandske skoler). I forbindelse med udviklingen af menneskelige ressourcer anvendes de nye undervisningsteknikker til dels at styrke den kulturelle, lokale og regionale identitet (f. eks. : dokumentariske databaser, kulturelle og historiske databaser osv. ), dels at forbedre de lokale offentlige tjenester samt sundheden og livskvaliteten i fjerntliggende områder (f. eks. : "telekonsultation " af læger osv. ). Feltet vedrørende udvikling afden samiske befolkning fremmer den samiske kultur ved at støtte oprettelse af databaser og multimedier på samisk samt - på landbrugsområdet - en kombination af de traditionelle teknikker, der benyttes i rensdyravl, og de nye teknologier. Støtten til den teknologiske udvikling er ligeledes afgørende for støtten til udvikling af beskæftigelse, handel og industri. Endelig tilskyndes der til anvendelse af de nye teknologier for at fremme produktiviteten og styrke landbrugs-, skovbrugs- og fiskemarkederne, uden at det går ud over de naturlige ressourcer. Mål 2: Samtlige SPD'er indeholder udviklingsstrategier, hvor FTU spiller en afgørende rolle (6,1% af fællesskabsbevillingerne) både for fastlæggelsen af de prioriterede felter og for udvælgelsen af projekterne og disses gennemførelse: • Blekinge: indførelse af informationsteknologier (2,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 11 mio. ) skal gøre det muligt at oprette nye arbejdspladser og give samtlige borgere adgang til informationssamfundet. Dette til anvendelse af informationsteknologier i forbindelse med den private og offentlige socioøkonomiske indsats (virksomheder, udvikling af landdistrikter, folkesundhed, infrastrukturer, FTU osv. ), udvikling af infrastrukturer og industriel udvikling (oprettelse af innovationscentre); indebærer støtte forskning og til • Norra Norrlandskusten: ét felt (2,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 12 mio. ) stimulerer anvendelsen af informationsteknologier bl. a. i virksomhederne, og et andet felt (9 mio. ECU; samlede omkostninger: 40,5 mio. ) forskningscentre (formidling af teknologiinformation, teknologioverførselsprojekter); tilskynder til samarbejde mellem virksomheder og • Ångermanlandkusten: SPD'et vedrørende informationsteknologier, men derimod et felt vedrørende innovation i virksomhederne (3,3 mio. ECU); samlede omkostninger: 23,2 mio. ). Endvidere er anvendelse af nye teknologier et kriterium for udvælgelsen af projekterne; noget prioriteret indeholder ikke felt • Bergslagen: anvendelsen af nye teknologier i virksomhederne søges fremmet, navnlig i de mest affolkede områder, og de områder, der ligger længst fra bycentrene, gennem samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre (5 mio. ECU; samlede omkostninger: 18,8 mio. ) og gennem F&U-uddannelse (3 mio. ECU; samlede omkostninger: 11,3 mio. ); • Fyrstad: teknologisk udvikling indgår i lokaludviklingsforanstaltningerne, foranstaltningerne vedrørende udvikling af menneskelige ressourcer og forbedring af uddannelserne, men også i foranstaltningerne til styrkelse af virksomhedernes formåen (3,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,9 mio. ), navnlig på det miljøteknologiske område. Dette er også et projektudvælgelseskriterium. • Mål 5b: Samtlige programmer har en teknologisk del, idet telekommunikation, FTU og telematik betragtes som midler til brydning af landdistrikternes isolation: • Skærgården: anvendelse af de nye telekommunikations- og telematikteknologier for at forbinde øerne med resten af landet, og udvikling af fjernlæring; • Våstra Sverige og Våsterbotten/Gåvle/Dala: udvikling af telekommunikation; • Sydostra Sverige: støtte til FTU-programmer; • Gotland: støtte til telematikapplikationer. • / alt repræsenterer finansieringerne til teknologisk udvikling 17,1% af strukturfondbevillingerne (mål 6 og 2). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 275 Tabel V-53: Sverige - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT Mål 2 29,6 Mål 6 40,8 I ALT 70,5 NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 138,1 86,8 224,9 Strukturfonde % 21% 47% 31% Offentl. 64,8 32,4 97. 2 Medlemsstat lait 108,5 45,9 154,4 Private 43,7 13,5 57,2 % 61% 39% 100% en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgificr, som olie forbindes med andre områder som f. eks. industri og Fill. MÅL 672 Fig. V-64: P. m. , programmering 1995-1999 (mio. ECU): \Prioriterede felter: Beskæftigelse, handel og industri (a) Fremme af knowhow (b) Landbrug, fiskeri og naturi. ressourcer (c) Udv. af landdistrikter og fællesskabsarb. (d) Den samiske befolkning (e) Teknisk bistand (0 Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 122,6 63,9 61,4 4,1 252,0 1SPD Vigtigste resultater i 1996 82,6 48,8 66,1 41,7 7,6 5,2 49% 25% 24% 2% 100% Strukturfondenes finansieringer 27% % 79% 53% 69% 73% ID FTU BIKTI (e)3% (02% (d) 17% (a) 33% (c) 26% (b) 19% SPD'et for mål 6, som blev godkendt i november 1995, tog sigte på at skabe 9. 500 nye arbejdspladser og oprette 900 virksomheder. I hvert distrikt blev der oprettet udvalg, der skulle udvælge projekterne til de fleste af aktionerne, samt en regional gruppe, som skulle tage sig af aktioner vedrørende F&U, informationsteknologi og turistsektoren, såfremt disse aktioner krævede en strategisk planlægning. Tempoet for SPD'ets gennemførelse var skuffende i 1996. Overvågningsudvalget havde nedsat en arbejdsgruppe til at tage sig af gennemførelsen. Arbejdsgruppen skulle opstille retningslinjer for de regionale og lokale myndigheders udvælgelse af projekter i hvert af de syv distrikter, der er omfattet af i midten af 1996, således at mål 6. Rent faktisk blev disse retningslinjer først offentliggjort iværksættelsen blev forsinket. Situationen forbedredes dog i andet halvår, således at de godkendte projekter ved årets udgang repræsenterede ca. 80% af de samlede bevillinger for 1995-1996. Aktionerne vedrørende lokaludvikling, F&U samt informationsteknologier skred hurtigt frem, mens aktionerne til støtte for virksomhederne sakkede bagud. Da SMV'erne var bekymrede for deres adgang til projekterne, blev der oprettet en særlig gruppe, der skulle undersøge problemet og aflægge rapport til overvågningsudvalget. I forbindelse med FTU-foranstaltningen godkendte overvågningsudvalget en støtte på 9 mio. ECU til miljø- og rumforskningsinstituttet i Kiruna. Det er det største projekt, der hidtil er godkendt. 72 Støtteberettigede områder: Jamtland, Vårmland, Kopparberg, Gavleborg, Våsternorrland, Våsterbotten, Norrbotten. 276 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1996 i programmeringen for 1995-1999 Ved udgangen af 1996 var ca. 80% af strukturfondstøtten for årene 1995 og 1996 blevet tildelt de forskellige projekter. Dog havde de endelige støttemodtagere kun fået udbetalt 6,5% af 1995- og 1996- trancherne. Derfor kunne 1996-tranchen kun åbnes for én af fondene, nemlig EUGFL, inden årets udgang. MÅL 273 Fig. V-65: P. m. , programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser og 1996-situation) Prioriterede felter: Udvikling af virksomheder (a) Innovation, forskning og teknologi (b) Virksomhedernes rammebetingelser, turisme, lokaludvikling (c) Uddannelse, kvalifikationer (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: 33,8 24,3 4,6 79,5 17,8 (c) 21% (d) 15% (e) 3% EFRU ESF lait 121,7 38,3 160,0 5 SPD'er Gennemsnit pr. SPP| Vigtigste resultater i 1996 76% 24% 100% 32,0 (b) 11% (a) 50% De fem SPD'er for mål 2 blev godkendt i november 1995 for perioden 1995-1999. Disse vedrører navnlig aktioner til forbedring af de rammebetingelser, hvorunder virksomhederne arbejder, samt aktioner der styrker de lokale SMV'er og udvikle turismen. Der er i SPD'erne fastsat ambitiøse jobskabelsesmål (ca. 21. 000 nye arbejdspladser). I første halvår 1996 gjorde de nationale og regionale forvaltninger en stor indsats for at oprette de strukturer og fastlægge de procedurer, der var nødvendige for at forvalte, overvåge og evaluere programmerne. Derfor blev programmernes iværksættelse en smule forsinket. I andet halvår forbedredes situationen væsentligt. Ved årets udgang tegnede de projekter, der var godkendt på regionalt plan, sig for 20% af strukturfondbevillingerne for programmeringsperioden. Det bemærkes endvidere, at et meget stort antal projekter i de fleste af regionerne var ved at blive afsluttet, hvilket lader formode, at man i 1997 vil kunne indhente de fleste af forsinkelserne. for mål 2 holdt Overvågningsudvalgene i 1996. På disse møder blev gennemførelsesbestemmelseme endeligt fastsat, og forberedelserne til midtvejsevalueringen blev påbegyndt. På møderne analyserede man også de vanskeligheder, der var opstået under gennemførelsen af SPD'erne (procedurer for godkendelse af projekterne, forsinkede betalinger til de endelige støttemodtagere, SMV'ernes deltagelse). tre møder 1996 i programmeringen for 1995-1999 Selv om andelen af godkendte projekter voksede hurtigt i andet halvår, lå betalingerne til de endelige støttemodtagere dog endnu på et meget lavt niveau (ved årets udgang var kun godt 5% af disponible bevillinger for hele programmeringsperioden anvendt). Dette skyldtes især forsinkelserne i forbindelse med projekternes godkendelse i første halvår, men også til en vis grad de forholdsvis tunge administrative procedurer. Som følge heraf kunne de svenske myndigheder ikke kræve forskuddene betalt eller anmode om åbning afden anden tranche vedrørende SPD'et for Bergslagen. De fire øvrige SPD'er er programmer, hvor alle forpligtelser indgås på én gang. 73 Støtteberettigede områder: Ångerlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad, Norra Norrlandskusten. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 277 M ÅL 3 OG 4 Fig. V-66: Mål3:Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter Erhvervsmæssig integrering af unge (a) Bekæmpelse af langtidsledighed (b) Erhvervsmæssig integrering af personer, det er truet af udstødelse (c) Teknisk bistand (d) ESF 97,0 173,0 63,0 14,0 347,0 lait (d) 4% (c) 18% (a) 28% fhififftf. 1SPD SPD'et for mål 3 blev godkendt i december 1995 - projekter lanceret efter 1. juli 1995 er dog støtteberettigede med tilbagevirkende kraft - og der gik nogen tid med at fastsætte strukturer og procedurer for programmets iværksættelse. Derfor blev den egentlige iværksættelse noget forsinket. Dette er grunden til, at kun 30 projekter blev valgt for 1995 (med tilbagevirkende finansiering). Men mellem juli 1995 og udgangen af december 1996 blev 643 projekter dog finansieret, og 33. 636 deltagere modtog støtte fra ESF. 54% af deltagerne var langtidsledige og 39% var unge. 46% deltog i integreringsaktioner, 35% i uddannelsesaktioner og 14% i vejlednings- og rådgivningsaktioner. 53% af deltagerne var kvinder og 15% indvandrere. De foreløbige resultater viser, at 32%» af de deltagere, som inden deltagelsen var registreret som arbejdsløse, havde faet arbejde, mens 23% var faldet fra under projektforløbet (36% af disse fordi de havde fundet arbejde, 15% fordi de havde påbegyndt en anden uddannelse og 27% af ukendte årsager). Hg. V-67: Mål4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): Prioriterede felter Prognose, planlægning og udvikling (a) Opkvalificering, vejledning og rådgivning (b) Samarbejds- og overførselsstrukturer, net (c) Teknisk bistand (d) ESF 26,0 112,4 26,0 8,6 173,0 lait (c) 15% (d) 5% (a) 15% 1SPD (W65% SPD'et for mål 4 blev først vedtaget i februar 1996. Dette SPD fokuserer på ansatte i SMV'er, og 15% af finansieringerne er specifikt afsat til SMV'er i sundhedssektoren (enkeltmandsfirmaer organiseret i netværk kan ligeledes fremlægge projekter). Den generelle strategi går ud på at gøre produktionen mere kundeorienteret ved at tilrettelægge arbejdet på en nye måde og udvikle de ansattes kvalifikationer. Først skal hver enkelt virksomheds situation gennemgås, og derefter skal der udarbejdes en handlingsplan. Intet projekt bliver iværksat uden de ansattes tilslutning og deltagelse. Et nyoprettet nationalt organ er ansvarligt for den daglige programledelse, mens Det Nationale Arbejdsmarkedskontor sørger for den finansielle gennemførelse af programmet. Mål 4 blev vel modtaget i Sverige. 3. 066 projekter blev udvalgt i 1996. De var fordelt på 250 virksomheder med over 50 ansatte, 2. 856 virksomheder med under 50 ansatte og 1. 467 med under 10 ansatte. Det samlede antal deltagere lå på 63. 620, hvoraf 37% var kvinder. Der er imidlertid fare for, at entusiasmen vil falde som følge afden langsomme finansielle gennemførelse. MÅL 5a landbrug Tabel V-54: P. m. , gennemforelsesprognoser 1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): l a it 92,2 Foranstaltn. Produktion Afsætning 68,7 23,5 % 75% 25% Med hensyn til forbedringen af produktionsstrukturernes effektivitet har Sverige siden tiltrædelsen efterhånden truffet de støtteforanstaltninger, der er fastsat i fællesskabsforordningerne. I 1995 blev først udligningsgodtgørelserne indført. Med 23. 000 modtagere i 1996 er dette den mest omfattende foranstaltning i det svenske system. Støtten til unge landbrugere trådte i kraft i 1996, hvor der blev registreret 149 modtagere. Dette antal, der ligger under det forventede, kan forklares ved, at det var en helt ny støttemekanisme, som landbrugerne endnu ikke var fortrolige med. Endelig skal ordningen med investeringsstøtte til landbrugsbedrifter, som blev 'godkendt ved udgangen af 1996, iværksættes i 28 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 Ved udgangen af 1996 var så godt som alle de interventioner, der var fastsat for perioden 1994-1999, vedtaget. På tre år er der sket en klar intensivering af programgennemførelsen. Gennemførelsen forløber nu tilfredsstillende for de fleste måls, medlemsstaters og interventioners vedkommende. En sammenligning af 1996 med de to første år viser, at 1996 tegner sig for 37% af forpligtelserne for perioden 1994-1996, mod 28% for 1994 og 35% for 1995. Endnu bedre går det for betalingerne, som i 1996 udgjorde 44% af de betalinger, der havde fundet sted siden 1994, mod 21% for 1994 og 35% for 1995. Tabel 1-2: EFSR/SPD - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) Forpli gtelser Betalinger 1994 251,4 121,0 2. 703,5 1. 884,6 4. 018,5 1. 903,7 725,9 1. 572,6 19,2 323,0 0,0 3. 169,8 0,0 0,0 1. 646,8 18. 339,8 1995 86,4 95,4 2. 422,2 2. 653,0 5. 837,4 1. 326,5 954,2 2. 282,5 9,4 183,8 300,5 1. 379,7 304,5 277,4 1. 331,2 19. 444,1 1996 361,8 120,9 3. 351,6 1. 590,0 5. 498,7 2. 022,6 1. 181,3 2. 606,2 6,6 287,1 209,6 2. 968,0 211,9 140,4 2. 521,0 23. 077,6 1994-96 699,6 337,2 8. 477,2 6. 127,6 15. 354,5 5. 252,8 2. 861,5 6. 461,2 35,2 793,9 510,2 7. 517,4 516,3 417,8 5. 499,0 60. 861,5 1994 108,1 64,9 1. 605,2 1. 051,3 1. 975,4 803,2 513,2 767,5 9,4 189,3 0,0 1. 596,9 0,0 0,0 965,6 9. 649,9 1995 102,2 87,5 1. 631,0 1. 705,8 4. 537,3 949,4 856,5 1. 191,9 6,5 178,2 143,8 1. 667,2 147,2 115,9 826,2 14. 146,5 1996 262,7 74,5 2. 967,2 1. 646,1 4. 460,9 1. 623,0 900,8 2. 227,0 9,3 201,4 216,8 2. 434,6 117,2 78,3 1. 751,4 18. 970,9 1994-96 473,0 226,9 6. 203,4 4. 403,1 10. 973,6 3. 375,6 2. 270,4 4. 186,4 25,2 568,9 360,6 5. 698,7 264,4 194,2 3. 543,2 42. 767,3 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EUR15 Fig. 1-1: EFSR/SPD - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år M m • IM4 L M. A P H N 8 a im • im F D t LI HJRli IX B I X D H. E F m, i i. N. En sammenligning af de faktiske tal og de budgetterede tal for de tre første år i perioden 1994-1999 bekræfter denne tendens til at indhente forsinkelserne. For samtlige mål under ét udgør forpligtelserne knap halvdelen og betalingerne en tredjedel af støtten for perioden. Situationen varierer dog fra mål til mål. Mål 2 er et særligt tilfælde. Resultatet ved udgangen af første fase (1994-1995) skal vurderes på baggrund af den sene iværksættelse af programmerne, som har gjort det nødvendigt at reducere den oprindelige støtte og overføre midler til 1997-1999. Der er disponeret over 89% afden oprindelige støtte, mens 47% er betalt. For så vidt angår de øvrige mål er man nået længst ved gennemførelsen af mål 1/6 og 3, idet der er disponeret over næsten halvdelen af støtten, mens en tredjedel er betalt. Derefter kommer mål 5a landbrug og 5a fiskeri, hvor der er disponeret over mellem 40% og 50% af støtten, mens godt en fjerdedel er betalt. Længst tilbage står mål 5b og 4, hvor forpligtelserne tegner sig for under en tredjedel af støtten og betalingerne for under en fjerdedel. 278 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1997. Ordningen skal navnlig fokusere på miljøbeskyttelse, dyrevelfærd og diversificering af erhvervslivet. SPD'et vedrørende støtte til forarbejdning og afsætning af produkter blev vedtaget i marts 1996. De støtteberettigede omkostninger andrager 188 mio. ECU. Sektorerne for kød og mælk og mejeriprodukter vil få tildelt 61% af bevillingerne. De fem øvrige sektorer (fjerkræ, frugt og grønsager, blomster og planter, kartofler, skovbrugsprodukter) vil få tildelt 9 mio. ECU. Ordningen blev iværksat ved udgangen af 1996 med godkendelse af 210 projekter til en samlet værdi af 15 mio. ECU. Mælk og mejeriprodukter tegner sig for den største andel (71%). MÅL 5a fiskeri Fig. V-68: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1995-1999 (mio. ECU): Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (c) Havnefaciliteter (f) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 'Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) FIUF 4,0 0,0 12,0 5,1 1. 9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 40,0 l a it (j) 9% (a)10% (c) 29% (f) 6% (e)5% { d ) 1 3% Efter fastlæggelsen af procedurerne for projektudvælgelse begyndte finansieringen af projekterne i midten af 1996. SPD'et var blevet godkendt i november 1995. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over 16,6 mio. ECU, dvs. 14% af det samlede beløb for perioden 1995-1999. Investeringerne var særlig store i forarbejdningssektoren (43% af de samlede støtteberettigede udgifter), efterfulgt af tilpasningen af fiskerikapaciteten og modernisering af fiskerflåden (som hver især tegner sig for 17% af de støtteberettigede omkostninger). MÅL 5b74 Fig. V-69: Mål 5b - P. m. , programmering 1995-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL l a it 70,6 30,3 40,2 141,0 5 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| (021% (9)2% ( a ) 1 7% O Diversificering og udvikling af landbrug og skovbrug (a) H Diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget (b) • Miljøbeskyttelse (c) • Turisme (d) <e)8% (b) 36% • Lokaludvikling og fornyelse af landsbyer (e) O Menneskelige ressourcer (f) • Teknisk bistand (g) 754 52 746 mio. ECU 50% 21% 28% 100% 28. 2 De fem SPD'er for mål 5b blev vedtaget i maj 1996, og overvågningsudvalgene holdt allerede de første møder i maj og juni for hurtigt at komme i gang med iværksættelsen. Indførelsen i Sverige af Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter nødvendiggjorde visse omlægninger. Den flerårige programmering med langsigtede strategier og mål og overvågningen heraf var en nyskabelse; de regionale programmer omfattende områder, der strakte sig over flere len, indebar et aktivt samarbejde mellem de nye partnere, herunder arbejdsmarkedets parter. Programmerne medførte også oprettelse af nye myndigheder (de regionale overvågningsudvalg) og tilpasning af de administrative systemer og kontrolsystemer til Fællesskabets krav. 74 Støtteberettigede områder: Sydôstra Sverige, Våstcrbottcn/Gåvla/Dala, Vaslra Sverige, Skåvgården, Gotland. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 279 Den finansielle gennemførelse i 1996 begyndte ved programmernes lancering, mens den egentlige iværksættelse først begyndte i efteråret. Programmerne var dog forholdsvis længe om at komme i gang, fordi systemet var så nyt, og til en vis grad på grund af usikkerheden hos de potentielle støttemodtagere med hensyn til, hvornår og hvorledes programmerne ville blive iværksat. Iværksættelsen blev drøftet i november på det andet møde i overvågningsudvalgene for hver enkelt region, og vigtigheden af information til potentielle støttemodtagere blev fremhævet. Ved årets udgang forløb gennemførelsen lidt hurtigere, og man må håbe, at dette fortsætter i 1997. Overvågningen af iværksættelsen af programmerne vil være en af hovedopgaverne for vurderingsmændene, som blev udvalgt ved årets udgang, og som vil fremlægge deres udkast til rapport vedrørende midtvejsevalueringen i juni 1997. Tabel V-55: Sverige - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Program (godkcndelseår) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 (1) Forpligtelser 1995-1996 (2) % (2)/(T) Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3)/(l) Mål 6 SPD Sverige (1995) Mil 2 SPD Angermanlandskustcn (1995) SPD Bergslagen (1995) SPD Blekinge (1995) SPD Fyrstad (1995) SPD NorraNorrlandskusten (1995) Mål 3 SPD Sverige (1995) Mål 4 SPD Sverige (1996) Mål Sa landbrug Prognoser Sverige F. 2328/91 (1995) SPD Sverige F. 866 og 867/90 (1996) Mål Sa fiskeri SPD Sverige (1995) Mål Sb SPD Gotland (1996) SPD Skargårdcn (1996) SPD Sydostra Sverige (1996) SPD Vastcrbottcn/Gavlc/Dala(1996) SPD Vastra Sverige ( 1996) I ALT | 635,0| 252,0| 11,5| 56,4| 22%| 9,0| 31,5| 12% 89,5 321,4 85,8 145,5 161,2 803,4 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36,0 105,8 100% 19% 100% 100% 100% 66% 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 6,2 6,4 5,0 8,2 12. 3 38,1 34% 10% 34% 34% 34% 24% 77l,0| 347,0| 0,o| 73,o| 21%| 0,0| 36,5| 11% 6I2,6| 173,0| 37,5| 37,5| 22%| I8,8| 18,8| 11% 267,8 187,8 455,7 68,7 23,5 92,2 15,5 11,0 26,5 29,2 11,0 40,2 4 3% 47% 44% 22,4 5,5 27,9 29,2 5,5 34,7 4 3% 2 3% 38% lait | | lall | U 5 , 9| 40,0| 0,0| 40,0| |00%| 0,0| 12,0| 30% 50,1 30,3 327,0 199,7 120,1 727,1 4. 120,7 11,2 7,2 49,0 42,9 30,7 141,0 1. 205,2 11,2 7,2 7,8 8,0 30,7 64,9 140,4 11,2 7,2 7,8 8,0 30,7 64,9 417,8 100% 100% 16% 19% 100% 46% 3 5% 3,4 2,1 3. 9 4,0 9,2 22,6 78,3 3,4 2,1 3,9 4,0 9,2 22,6 194,2 30% 30% 8% 9% 30% 16% 16% lall 14. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 P. m. : Sverige deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX og REGIS. To af programmerne var blevet vedtaget i 1995 (EMPLOI og ADAPT). I 1996 blev de resterende EU-initiativprogrammer vedtaget: SMV, KONVER, URBAN, PESCA, 2 LEADER og 8 INTERREG (1 med Danmark, 1 med Finland, 2 med Finland og Norge, 3 med Norge, 1 med Finland, Norge og Rusland). Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Sverige: I det svenske SMV-program er prioriteten en forbedring af SMV'ernes konkurrenceevne ved hjælp af nye teknologier. I programmet understreges vigtigheden af at analysere virksomhedernes teknologiske behov, og teknologioverførsler og -applikationer støttes. Disse foranstaltninger, hvortil der er tildelt 4,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 14,4 mio. ECU), fremhæver de nye teknologiers betydning for indsatsen for at begrænse de geografiske ulemper og skabe nye muligheder for SMV'erne. Informationsteknologierne indgår ligeledes i visse af initiativerne vedrørende industriel omstilling. KONVER-programmet støtter i Karlskoga anvendelsen af det eksisterende teknologipotentiale til civile formål gennem et samarbejde, der kanaliseres af et center for teknologisk udvikling, mellem virksomheder og forskningscentre, og i Karlsborg støttes oprettelse af SMV'er. Støtten har form af teknologiudvikling og - formidling (f. eks. : etablering af net osv. ) og uddannelse i teknologi og virksomhedsledelse (f. eks. : uddannelse i teknologiske nichefag, fjernundervisning osv. ). I INTERREG-programmerne betragtes de nye teknologier som middel til at udvikle det grænseoverskridende samarbejde : • mellem Sverige og Norge: forbedring af kommunikationen og anvendelse af de nye teknologier i medierne, uddannelse og investering i informationsteknologier, nyskabende aktiviteter i SMV'erne, 280 8. årsberetning om strukturfondene (1996) informationssystemer på arbejdsmarkedet (EU-initiativprogrammet Inre udvikling af fælles Skandinavia); teknologisk samarbejde mellem virksomheder, universiteter, lokale myndigheder og uddannelsesinstitutioner, udvidelse af fjernundervisning (programmet "Uden grænser") telekommunikationsnet og kommunikations- og • mellem Sverige og Danmark: foranstaltninger til fordel for de nye teknologier som led i de felter, der vedrører industriel udvikling, medier, FTU og videregående uddannelse. investeringerne og uddannelserne Også i LEADER-programmerne er der tale om nye teknologier (telemarketing, kommunikation, økonomisk forvaltning, nye tjenester og virksomheder, fjernundervisning osv. ). Disse programmer støtter bl. a. udvikling af støtter udviklingscentret Facklan i Malrno, som bistår de nye virksomheder indenfor medier og teknologisk udstyr, medie- og kulturcentret i Augustenborgsskolan samt fire informationscentre, der skal tilrettelægge workshops og kurser på kommunikations- og medieområderne, videokonferencer osv. Endelig fremmer ADAPT udviklingen af teknologiske applikationer i SMV'erne og udviklingen af net mellem private, virksomheder, organisationer og forskningsinstitutter. informationsteknologier. URBAN-programmet i De fleste af EU-initiativprogrammerne for Sverige blev vedtaget i 1996, nemlig seks nationale programmer og otte INTERREG-programmer. Af sidstnævnte vedrører ét program Sverige og Danmark, ét vedrører Sverige og Finland, to vedrører Sverige, Finland og Norge, ét Sverige, Finland, Norge og Rusland og tre Sverige og Norge. For syv af programmerne fandt den første serie møder sted i oktober 1996 (den eneste undtagelse var programmet vedrørende Sverige og Danmark, hvor det første møde var blevet afholdt tidligere). URBAN-programmet, som blev vedtaget i december, vedrører Malrno. Det tager sigte på et område med 22. 000 indbyggere og skal finansiere en række økonomiske, sociale og infrastrukturelle aktioner med det formål at skabe 200-300 nye arbejdspladser og fa etableret 25 nye virksomheder. SMV-programmet, som blev vedtaget i juli, omfatter alle mål 2-, 5b- og 6-regioner. Det har tre prioriteter, nemlig udvikling af SMV'ernes markeder, større udbredelse af de nye til at udnytte miljøkvaliteten som konkurrenceparameter. KONVER-programmet, som omfatter kommunerne Karlskoga i Ôrebro- distriktet og Karlsborg i Skaraborg-distriktet, blev godkendt i juli 1996, mens to LEADER- programmer blev vedtaget (i juni og juli) for henholdsvis mål 5b-områder og mål 6-regioner. I forbindelse med programmet for mål 5b-områderne blev ni lokale aktionsgrupper udpeget, mens tre blev udpeget for mål 6-områderne. Alle grupperne begyndte deres virksomhed inden årets udgang. Endelig omfatter PESCA-programmet, som blev godkendt i marts, 16 fiskeriafhængige kommuner uden for mål 6-området, navnlig på den svenske vestkyst. I 1996 blev der kun fremlagt og udvalgt et begrænset antal projekter, men overvågningsudvalget holdt flere møder i løbet af året. i SMV'erne og tilskyndelse teknologier De eneste to EU-initiativprogrammer, der var blevet godkendt i 1995, var EMPLOI- og ADAPT- programmerne. I 1996 blev 47 EMPLOI-projekter valgt (10 NOW-projekter, 25 Horizon og 12 Youthstart). Mange projekter, særlig NOW- og Horizon-projekter, støtter oprettelsen af arbejdspladser og muligheden for at etablere sig som selvstændig. I Youthstart-projekterne lægges der vægt på motivering af og støtte til unge, som skal lære at tage selvstændige initiativer. 24 ADAPT-projekter blev udvalgt i 1996. De fokuserer navnlig på ansatte i SMV'erne. Prioriteterne vedrører identificering af nye former for arbejdstilrettelæggelse, udvikling af de ansattes kvalifikationer på områder, hvor informationsteknologierne spiller en væsentlig rolle, udvikling af nye former for uddannelse på arbejdsstedet, jobskabelse i tyndt befolkede områder samt fremme af kvindelige iværksættere. Endelig fik Sverige tildelt 15,8 mio. ECU ekstra ved fordelingen af EU-initiativreserven. Dette beløb fordeler sig på samtlige initiativer undtagen SMV og KONVER, men næsten halvdelen af beløbet er afsat til INTERREG75. 75 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 281 Tabel V-56: Sverige - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal Eli-lnitlativprogrammcr) Samlede omkostn. S. F. - stette* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1995-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3vm (8)** ADAPT (1) EMPLOI (1) LEADER (2) PESCA (1) S M V ( l) KONVER (1) URBAN (1) I alt (8) INTERREG/REGEN heraf programmer godkendt i 1996: LEADER Sverige (mål 5b) LEADER Sverige (mål 6) PESCA Sverige SMV Sverige KONVER Karlskoga, Karlsborg URBAN Malrno I alt (6) INTERREG 1 Ekskl. reserve, bortset fra URBAN Malrno , • Se detaljer i kapitel VII, tabel 2. 2. ** Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer (8)'** 21,7 39,9 85,9 10,5 48,8 11,4 11,9 230,2 71,8 14,1 10,5 48,8 11,4 11,9 168,6 11,3 20,7 16,1 4,0 17,2 3,3 5,0 77,5 12,1 4,0 4,0 17,2 3,3 5,0 45,6 0,0 0,0 13,4 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 10,0 3,3 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 11,3 20,7 13,4 4,0 13,0 2,6 3,1 68,1 10,0 3,3 4,0 13,0 2,6 3,1 36,1 100% 100% 83"/< 100% 76"/. 78% 63% 8 8% 8 3% 8 3% 100% 76% 78% 6 3% 7 9% 0,0 0,0 4,0 1,2 3,9 0,8 0,9 10,8 3,0 1,0 1,2 3,9 0,8 0,9 10,8 5,6 10,3 4,0 1,2 3,9 0,8 0,9 26,8 3,0 1,0 1,2 3,9 0,8 0,9 10,8 50% 50% 25% 30% 23°/« 24% 19% 3 5% 25% 25% 30% 2 3% 24% 19% 2 4% 282 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 15. DET FORENEDE KONGERIGE 15. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Det Forenede Kongerige: Mål 1: De fleste af prioriteterne i de tre SPD 'er tillægger teknologisk udvikling en væsentlig rolle (7,9% af de samlede fællesskabsbevillinger). For så vidt angår FTU: • • • Islands: forbedring anvendelse af af markedsføringen ved i Highlands and informationsteknologier (2,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 4,6 mio. ), FTU i SMV'er (6 mio. ECU; samlede omkostninger: 18,7 mio. ) og miljøforskning; i Northern Ireland i feltet vedrørende økonomisk udvikling: dels programmerne COMPLETE og Science and Technology, samt etablering af net med henblik på spredning af teknologi og styrkelse af forskning (31,9 mio. ECU), dels udvikling af teknologiinfrastrukturer (25,7 mio. ECU; samlede forskningscentre, demonstrationsprojekter, kalibrering og omkostninger: 41 mio. - f. eks. : evaluering) og uddannelse i nye teknologier (25 mio. ECU; samlede omkostninger: 38,5 mio. ) samt miljøforskning. Uden for dette felt indgår forskning også som et væsentligt element i strategien for udvikling af menneskelige ressourcer (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 5,8 mio. ), transport og lokale infrastrukturer (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 13,6 mio. ), landbrug og udvikling af landdistrikter (7,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 15,5 mio. ) og miljøbeskyttelse; / Merseyside: et helt prioriteret felt (62 mio. ECU; samlede omkostninger: 172 mio. ) vedrører udvikling af avancerede teknologier og højteknologiske industrier. Feltet støtter forskning, teknologi og innovation til brug for virksomhederne (herunder udvikling af nye produkter og processer), erhvervsmæssig udnyttelse af forskningsaktiviteter, deltagelse i forskningsprogrammer og etablering af nye teknologiske virksomheder. Feltet støtter ligeledes udvikling af rene teknologier og uddannelse i nye miljøforvaltningsteknikker samt uddannelse i nye teknikker (f. eks. : fremme af videnskab og teknologi i uddannelsesinstitutioner, fastlæggelse af industriernes behov, etablering af kontakter mellem industri og uddannelsessteder og udvikling af centre for uddannelse i avancerede teknologier). For så vist angår informationsteknologier omfatter udviklingen heraf i Highlands and Islands (8,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 36,4 mio. ) fastlæggelse af virksomhedernes behov og informations- og kommunikationsteknologiernes indvirkning på regionen, udvikling af erhverv, der er afltængige af informationsteknologier (f. eks. turisme), forbedring af adgangen til og anvendelsen af avanceret telekommunikation i virksomheder og hos myndigheder samt udvikling af tjenester, der kan støtte assimileringen af informations- og kommunikationsteknologierne. Hvad angår telematikapplikationer vedrører projekterne i Highlands and Islands udvikling af net til fjernundervisning samt mobile enheder forbundet ved telematik (4,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,8 mio. ). I Merseyside lægges der vægt på udvikling af avancerede telematiknet og "teleports " i og mellem lokale virksomheder samt på netværk til formidling af oplysninger om nye teknologier. Mål 2 (1994-1996): Samtlige SPD'er, bortset fra SPD'et for Gibraltar, omfatter foranstaltninger til støtte af den teknologiske udvikling, og navnlig støtte til FTU. 10 SPD'er indeholder et prioriteret felt, der kan stimulere FTU, og som vedrører enten udvikling af avancerede teknologier, højt kvalificerede industrier og forskning eller teknologi og innovation76. Disse felter vedrører: • udvikling af forskning og teknologi for at opfylde SMV'ernes og industriens behov (Eastern Scotland, West Midlands, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire), innovation i SMV'er og industrien (East Midlands, Western Scotland, Eastern Scotland, East London og the Lee Valley, Industrial South Wales, Yorkshire and Humberside) og teknologioverførsel til SMV'er, herunder støtte til udvikling af produkter og processer (East London og the Lee Valley, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire, Plymouth, West Cumbria og Furness, Yorkshire og Humberside, East Midlands); 76 Pr. region er der tale om følgende beløb: East London og the Lee Valley: 12,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 27,7 mio. ); Greater Manchester, Lancashire og Cheshire: 36,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 99,4 mio. ); North East of England: 49,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 109,9 mio. ); Plymouth: 4,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 mio. ECU); Industrial South Wales: 31,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 77,3 mio. ); West Cumbria og Furness: 6 mio. ECU (samlede omkostninger: 17,4 mio. ); Yorkshire og Humberside: 42 mio. ECU (samlede ornkostninger: 102 mio. ); Eastern Scotland: 18,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 42,4 mio. ); East Midlands: 11,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 33,4 mio. ); West Midlands: 59,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 119,1 mio,). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 283 • • forbedring af kvalifikationer på teknologi- og innovationsområdet (Eastern Scotland, East Midlands, Eastern Scotland, West Midlands og North East of England, East London og the Lee Valley, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire, North East of England, Plymouth, Industrial South Wales, West Cumbria og Furness, Yorkshire og Humberside); særlig fokusering på miljøområdet gennem styrkelse af kvalifikationerne inden for avancerede teknikker og miljøteknologier (West Midlands) og støtte til indførelse af rene teknologier i virksomhederne (North East of England, Plymouth, Industrial South Wales, West Cumbria og Furness, East Midlands, West Midlands). I Thanet gennemføres et program for teknologiudvikling og -overførsel under et felt vedrørende industri- og servicesektoren, og SPD'et for Western Scotland omfatter en foranstaltning til fremme af anvendt forskning, teknologisk udvikling og innovation som led i strategien for udvikling af regionale virksomheder. De fleste af SPD'erne støtter udvikling af telekommunikation og telematikapplikationer. Således støtter SPD'et for East Midlands spredning af avancerede telekommunikationsydelser (f. eks: oplysninger om adgangen til ydelserne, støtte til lokal adgang til ydelserne osv. ) mens SPD 'et for Greater Manchester, Lancashire og Cheshire fremmer deltagelsen i informationsmotorveje. Programmerne vedrørende Yorkshire og Humberside og East London og the Lee Valley støtter avancerede telematiktjenester for at styrke de højteknologiske industrier, SMV'ers anvendelse af telematik og uddannelse i avancerede telematiktjenester. I alt repræsenterer strukturfondbevillingerne til teknologisk udvikling 9,8% af fællesskabsfinansieringerne (mål 1,2 og 5b). Tabel V-57: Det Forenede Kongerige - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) I ALT S. F. 186,1 Måll 310,1 Mål 2 13,9 MålSb 510,1 I ALT NB: Programmcringsproceduren og medtemsstatemes forskellige fremgangsmåder indbyder til 460,5 719,4 31,1 1. 211,0 % 40% 43% 45% 42% Often«. 120,6 316,4 12,9 449,9 % 38% 59% 3% 100% Medlemsstat lait 274,4 409,3 17,2 700,9 Private 153,8 92,9 4,3 251,0 en forsigtig fotolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgiftcr, som ofte forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. MÅL l77 Vigtigste resultater i 1996 Fig. V-70: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Merseyside Prioriterede felter: Større virksomheder (a) Lokale virksomheder (b) Teknologisk udvikling (c) Kultursektor (d) Aktion til fordel for befolkningen (e) Teknisk bistand (f) Fordeling på fonde: 186,0 149,0 62,0 54,0 361,0 4,0 % 60% 57% 55% 58% Strukturfondenes finansieringer 4% 7% 89% DFTU B Telekom. •Telematik (e) 44% (f) 0,5% (a)23% EFRU ESF EUGFL lait 475,0 338,0 3,0 816,0 58% 4 1% 0% 100% (b) 18% (d) 7% (c) 8% l SPD 77 Støtteberettigede områder: Northern Ireland, Merseyside, Highlands and Islands. 284 8. årsberetning om strukturfondene (1996) I Merseyside blev der gjort store fremskridt "i marken", selv om der for en lang række projekter, der var blevet behandlet og godkendt, endnu manglede at blive afholdt væsentlige udgifter. Der blev oprettet en fond for risikovillig kapital, Merseyside Special Investment Fund, som Kommissionen godkendte i marts måned. Den er den første fond af denne type, som har modtaget EFRU-støtte i Det Forenede Kongerige. De af EUGFL finansierede foranstaltninger (meget små beløb og navnlig rettet mod mål 5a), skred kun langsomt frem, og det blev besluttet ikke at fortsætte foranstaltningen vedrørende forarbejdning/afsætning af produkter (forordning (EØF) nr. 866/90). Uafhængige vurderingsmænd gennemført i 1996 midtvejsevalueringen af SPD'et. De pegede på tre punkter, hvor der skulle ske forbedringer: godkendelsesprocedurerne for ansøgninger om EFRU- og ESF- finansieringer skal være hurtigere; integrationen mellem EFRU og ESF og mellem de forskellige foranstaltninger kan forbedres; projekterne bør snarere anskues mere som en helhed for at fremme en mere strategisk anvendelse af støtten til miljø, telematik samt til vækstsektorer og -områder som f. eks. Liverpool's centrum. Vurderingsmændene konkluderede, at programmet stort set var på vej til at opfylde jobskabelses- og BNP-målene, men at der burde gøres mere ud af kvantificeringen af målene i SPD'et. Behandlingen af visse forslag til ændring af SPD'ets ordlyd og finansielle profil blev påbegyndt. Eksempel på projekt finansieret af ESF i Merseyside: Introduktion til videnskab og teknologi i skolerne: Dette projekt, der løber fra 1996 til 1998, har til formål at udvikle kendskabet til karrieremuligheder inden for videnskab og teknologi, videnskabelig knowhow samt ingeniørvirksomhed og endvidere at udvikle forbindelserne mellem skolerne og de videnskabelige og teknologiske industrier. Nogle elever har således tilbragt en uge på Centre for Alternative Technology for Mid Wales og har kontrolelret gruppens energi- og elektricitetsforbrug. F. eks. har flere skoler udviklet aktiviteter vedrørende uddannelse af undervisere i de nye teknologier, herunder informationsteknologi, eller har sendt undervisere til industrivirksomheder for at øge deres kendskaber til teknologi, således at denne viden senere kan indgå i uddannelsen af eleverne. Projektet medfinansieres af ESF med 127 700 ECU ud af samlede omkostninger på 375 700 ECU, og det skal omfatte 2 636 personer. Fig. V-71: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Highlands and Islands Prioriterede felter: Udvikling af virksomheder (a) Turisme og kultur (b) Miljø (c) Udvindingssektoren (d) Lokal økonomisk udvikling (e) Kommunikation og tjenesteydelser (f) Teknisk bistand (g) Fordeling på fonde: 72,1 24,2 16,3 68,7 46,9 79,7 3,1 (f)2e% (0)1% (a)23% EFRU ESF EUGFL FIUF lait 180,0 55,2 56,0 19,8 311,0 58% 18% 18% 6% 100% (e) 15% (d)22% 1SPD I Highlands and Islands blev gennemførelsestempoet for SPD'et sat i vejret. Overvågningsudvalget vedtog nye regler for overvågning af projekterne, der skulle gøre det muligt om nødvendigt at trække strukturfondstøtten tilbage, såfremt det ikke lykkedes at få udgifterne op på et niveau, der udløser bidraget fra EFRU. For så vidt angår EUGFL-finansieringerne var samtlige foranstaltninger af (nedbringelse af produktionsomkostninger, produktkvalitet, dyrevelfærd, diversificering landbrugsbedrifter) og vedrørende miljøet fra skovforvaltningen. Den finansielle gennemførelse fulgte ligeledes finansieringsplanen. Der blev endvidere indført en række fornyelser i afviklingen af programmet. Fra at have tre overvågnings- og iværksættelsesled gik man over til kun at have to led, nemlig et overvågningsudvalg og dettes operationelle, bortset foranstaltningerne 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 285 rådgivende grupper. Endvidere blev 13 lokale grupper oprettet for at fastlægge de lokale strategier. To undersøgelser, én om programmets miljøkonsekvenser og én om den lokale økonomiske udvikling, blev finansieret over kontoen for teknisk bistand. Endelig blev midtvejsevalueringen vedrørende SPD'et påbegyndt, idet der i november var blevet valgt en uafhængig konsulent. Den første evalueringsrapport forventedes at foreligge i april 1997. Fig. V-72: P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): Northern Ireland Prioriterede felter: Erhvervsudvikling (a) Lokalsamfund (b) Isolationsbekæmpelse (c) Landbrug og fiskeri (d) Miljø (e) Teknisk bistand (Q Fordeling på fonde: EFRU ESF EUGFL FIUF lait 685,6 354,6 186,9 15,1 1. 242,2 55% 29% 15% 1% 100% 1SPD (0)5% (f)0,1 (d)17 (a)26% (c) 26% (b)26% I Northern Ireland gik erhvervslivet fortsat frem trods den politiske uro. SPD-udgifterne vedrørende økonomisk udvikling, miljøforbedring og turisme nåede det tilstræbte niveau, og de beslutninger, der blev truffet vedrørende de transeuropæiske nets linjeføring, skulle gøre det muligt at sikre programmeringen af udgifterne. Den undersøiske gasledning fra Scotland blev afsluttet, men el- tilslutningen blev forsinket på grund af planlægningsproblemer. Gennemførelsen af foranstaltningerne landbrug og udvikling af landdistrikter gik ikke efter planen, for sidstnævnte vedrørende landbrugerne som følge af foranstaltnings vedkommende på grund af faldende kogalskabskrisen. Sommerens uroligheder bremsede midlertidigt gennemførelsen af programmet for det fysiske og sociale miljø, men hørings- og partnerskabsprocessen i henhold til PEACE blev fortsat og bidrog væsentligt til styrkelsen af den sociale samhørighed i regionen. En omprogrammering fandt sted i oktober. Dog besluttede man at gemme provenuet af pristalsreguleringen, indtil resultaterne af midtvejsevalueringen forelå, formentlig i midten af 1997. Med henblik på midtvejsevalueringen blev der udpeget vurderingsmænd for hvert underprogram og en vurderingsmand for hele SPD'et, som skulle koordinere evalueringerne af underprogrammerne. Rapporterne vedrørende underprogrammerne forelå ved årets udgang. tillid hos 1996 i programmeringen for 1994-1999 Den finansielle gennemførelse er ikke nået lige langt for de forskellige SPD'er. Hvad angår Mersey side-programmet kunne der ikke disponeres over EFRS's 1996-tranche, idet de afholdte udgifter ikke nåede helt op på det niveau, der udløser tranenen (der manglede dog kun 1%). Ved årets udgang udgjorde EFRU-betalingerne 109 mio. ECU, dvs. ca. 23% afden samlede EFRU-tildeling. Angående Highlands and Islands-programmet accelererede forpligtelsestempoet i årets løb, og det blev muligt at disponere over 1996-tranchen. Ved udgangen af 1996 var EFRU-betalingerne nået op på i alt 39 mio. ECU, dvs. ca. 22% af EFRU-tildelingen. Hvad endelig angår Northern Ireland oversteg udgifterne i 1996 det fastsatte mål en smule. I 1995 var der opnået et lignende resultat, men alligevel blev det nødvendigt med en omprogrammering i 1996 for at kompensere for underudnyttelsen i 1994. Betalingerne nåede dog op på 40% afden samlede tildeling for perioden. 286 MÅL278 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1996 i programmeringen for 1994-1996 Fig. V-73: P. m. , programmering 1994-1996 (mio. ECU - 1996-priser og -situation): Fordeling på sektorer: Erhvervslivets rammebetingelser (a) Menneskelige ressourcer (b) Renovering og retablering (c) Miljøbeskyttelse (d) Teknisk bistand (e) Fordeling på fonde: (d) 6% (e>1% (c) 9% EFRU ESF lait 1. 521,8 495,7 2. 017,4 13 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 75% 25% 100% 155,2 (b) 35% (a)49% Det krævede en stor indsats at få udgifterne afholdt inden programmernes afslutning. EFRU- betalingerne beløb sig til i alt 711 mio. ECU ved årets udgang, hvilket svarer til 47%» afden samlede EFRU-tildeling til samtlige programmer. Ved forpligtelsernes afslutning var det imidlertid nødvendigt at overføre midler til den følgende fase. Samtlige regioner undtagen Gibraltar måtte fremføre de uudnyttede bevillinger til programmeringsperioden 1997-1999, nemlig i alt 155 mio. ECU (i 1996- priser; 109,4 mio. ECU for EFRU og 45,6 mio. for ESF). I to tilfælde (Manchester-Lancashire- Cheshire og West Midlands) vedrørte fremførslen kun ESF, mens begge fonde var berørt i de øvrige tilfælde. Overførslerne udgjorde 7% af den oprindelige tildeling til mål 2 for samtlige Det Forenede Kongeriges programmer, men tallet varierede meget fra region til region (fra under 1% for Greater Manchester-Lancashire, til 37% for Thanet). Den højere underudnyttelsesgrad er dog ikke ensbetydende med større ineffektivitet, men er udtryk for regionernes ønske om at undgå at disponere for hurtigt over midlerne i tilfælde, hvor der på grundlag af ansøgningerne var tvivl om, hvorvidt de pågældende ressourcer opfyldte strategiske regionaløkonomiske behov. i øvrigt ændret, bl. a. til pristalsreguleringen. Programmerne blev Pristalsreguleringen blev først besluttet i 1996, således at anvendelsen af deflatoren resulterede i en ekstra tildeling til samtlige programmer på 30,5 mio. ECU i forhold til de oprindelige tildelinger (24,3 mio. fra EFRU og 6,2 mio. fra ESF). Der opstod også behov for omprogrammeringer i form af overførsler mellem regnskabsår og overførsler mellem foranstaltninger. Sidstnævnte overførsler blev kun godkendt, såfremt de regionale partnerskaber kunne dokumentere, at de havde jobskabende effekt. tage hensyn for at Hvad angår fremskridtene "i marken" blev der som noget nyt godkendt flere fonde for risikovillig kapital. Den fond, der var omhandlet i SPD'et for Yorkshire and Humberside, omfattede kun denne ene region, men andre fonde blev støttet i andre regioner. Ni større projekter vedrørende artikel 16, stk. 2, i samordningsforordningen blev anmeldt til Kommissionen og godkendt af denne79. Resultaterne var forskellige fra region til region. Det prioriterede felt "the New Community Economic Development" (CED) stødte fortsat på vanskeligheder i regionerne Eastern Scotland og Industrial South Wales, mens feltet havde en meget stor jobskabende virkning i East London-regionen. Andre prioriteter på innovationsområdet, f. eks. inden for miljøteknologi, gjorde store fremskridt i Yorkshire and Humberside og, efter en langsommere start, i regionen Greater Manchester-Lancashire-Cheshire. 78 Støtteberettigede områder: Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee Valley, Industrial South Wales, North East England, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 79 Lowry Centre i Salford, udvidelse af sporvejsnettet i Manchester, Scottish Exhibition and Conference Centre i Glasgow, International Centre for Life i Newcastle, Earth Centre i Doncaster, byfornyelsesprojekter "Heart of the City" i Sheffield, projektet Sheffield Integrated Waste Management (integreret affaldsforvaltning), Middleton Botanic Gardens, og London East Manufacturing Initiative. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 287 Programforvaltningen blev fornyet på visse punkter. De årlige rapporter, som i de fleste tilfælde blev fremlagt i løbet af året, fik et nyt format som foreslået af Kommissionen i 1995, hvilket generelt medførte væsentlige forbedringer. Ved gennemførelsen af programmerne skal der tages hensyn til omorganiseringen af de lokale forvaltninger i Det Forenede Kongerige. F. eks. er Strathclyde regional Council blevet erstattet af 12 lokale råd, hvilket har påvirket gennemførelsen af programmet for Western Scotland. Denne omorganisering fortsætter og kan få følger for andre programmer i perioden 1997-99. indholds- og kvalitetsmæssige Teknisk bistand blev i flere tilfælde anvendt til finansiering af visse opgaver i overvågningsudvalgene og disses sekretariater. Disse bevillinger gjorde det ligeledes muligt at støtte en række undersøgelser, der skulle understøtte gennemførelsen af programmerne, en analyse af lokale uddannelsesbehov og en undersøgelse af udvælgelsesprocedurerne for projekterne i North-East samt en undersøgelse om efterspørgslen efter erhvervsgrunde og -ejendomme i Eastern Scotland. Kommissionen offentliggjorde ligeledes en undersøgelse om gennemførelsen af nyskabende foranstaltninger vedrørende lokal erhvervsudvikling i Det Forenede Kongeriges programmer ("Social and economic inclusion through regional development" - social og erhvervsmæssig integrering gennem regionaludvikling), hvis resultater blev fremlagt under en national konference. Det Forenede Kongeriges regering har også undersøgt strukturfondforvaltningen i England og fremsat flere reformforslag, hvis hovedelementer er en forenkling af procedurerne for de nationale myndigheders medfinansiering og indførelse af lokale aktionsplaner. Forberedelse af perioden 1997-1999 En væsentlig opgave i 1996 var at udarbejde, foreslå og drøfte nye programmer for programmeringsperioden 1997-1999, som vedrørte de samme støtteberettigede regioner som tidligere. Der er 2,5 mia. ECU til rådighed i strukturfondbevillinger. Udkastene til omstillingsplaner for hver enkelt region blev fremlagt i august og vurderet af uafhængige eksperter. Drøftelserne vedrørende programmerne blev indledt i oktober og november. Et aspekt, der blev drøftet, var nødvendigheden af at inddrage partnerne mere end tidligere i alle procedurens faser, først og fremmest i udarbejdelsen af omstillingsplanerne, som var blevet påbegyndt under nogle regionale seminarer ved sommerens start. Også under de drøftelser, der blev ført senere på året, deltog de vigtigste partnere sammen med regeringens repræsentanter på nationalt og regionalt plan. Ved årets udgang havde drøftelserne med regionerne givet gode resultater, idet parterne havde aftalt, at programmerne skulle være koncentreret om de prioriteter, der var fastsat i Kommissionens meddelelse. I sine drøftelser med regionerne var Kommissionens mål navnlig at skabe så mange arbejdspladser som muligt, koncentrere sig om de nyskabende initiativtagere i hver region, fremme udviklingen af det lokale erhvervsliv (en prioritet, der blev fastsat for første gang i 1994), fortsætte nedskæringen af infrastrukturbevillingerne fra EFRU, fastsætte geografiske mål for de store fysiske investeringer og integrere disse i det lokale erhvervsliv, integrere EFRU og ESF yderligere og iværksætte aktioner på de prioriterede områder miljø, innovation og lige muligheder. MÅL 3 Fig. V-74:Mål3 3-P. m. ,programmering 1994-1999 (mio. ECU-1996-priser): Prioriterede felter 1994-96 1997-99 Erhvervsmæssig integrering af personer, der har været arebejdsløse i mere end 6 mdr. (a) Erhvervsmæssig integrering af unge (b) Erhvervsmæssig integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) Lige muligheder (d) Nationale projekter (e) Lokal udvikling (0 Teknisk bistand (g) lait 2 SPD'er 567,0 482,2 383,1 77,7 12,2 1. 522,1 641,1 783,6 90,0 40,7 75,0 25,0 1. 655,4 IALT 1. 208,1 1. 265,8 383,1 167,7 40,7 75,0 37,2 3. 177,6 (e)2% (03% (d) 5% \ i iS) 1% (c) 8% (a) 38% (b) 3% Gennemsnit pr. SPD| | 1. 588,8 2. 416,5 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 29 Der er også klar forskel mellem situationerne i de forskellige medlemsstater. På forpligtelsessiden har fire medlemstater (Det Forenede Kongerige, Portugal,' Spanien og Irland) indgået forpligtelser for over 50% af støtten, mens syv medlemsstater (Danmark, Luxembourg, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Grækenland og Belgien) har indgået forpligtelser for mellem 40% og 50%. Tallene går fra 43% til 49% (Danmark og Luxembourg ligger over gennemsnittet på 48%). Kun fire medlemsstater, Italien og de nye medlemsstater, har indgået forpligtelser for under 40%, men dog over en tredjedel af den fastsatte støtte. For så vidt angår betalingerne er situationen i hver enkelt medlemsstat stort set den samme. Tre medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Portugal og Irland) har betalinger på 40% eller derover af støtten, mens tallet for syv medlemsstater (Spanien, Danmark, Luxembourg, Tyskland, Frankrig, Nederlandene og Grækenland) ligger mellem 30% og 40%. Tallet for de fire førstnævnte ligger på 33% (som er gennemsnittet) eller derover. Tre medlemsstater (Belgien, Italien og Østrig) har betalt mellem 20% og 30% af støtten, mens tallet for to af de nye medlemsstater (Finland og Sverige) ligger under 20%. Tabel 1-3: EFSR/SPD -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Støtte Forpligtelser % uf støtten Betalinger B 1. 618,8 699,6 43% 473,0 29% 25 DK 682,8 337,2 49% 226,9 33% 8 n 18. 723,2 8. 477,2 45% 6. 203,4 33% 60 EL 13. 844,9 6. 127,6 44'J? 4. 403,1 32% 32 E 29. 346,0 15. 354,5 52% 10. 973,6 37% 94 F 1 IRL 47% i 1. 177,9 5. 672,0 5. 252,8 2. 861,5 50% 3. 375,(1 2. 270,4 40%' 11 3()%| 5II| 1 17. 955,8 6. 461,2 36% 4. 186,4 23'* 97 L 73,8 35. 2 4M 25,2 34% 8 NL 1. 780,3 793,9 45% 568,9 32% 16 A 1. 467,4 510,1 35% 360,6 25% 17 P 14. 047,5 7. 517,4 54% 5. 698,7 41% 17 FIN 1. 413,0 516,3 37% 264,4 19% 9 S 1 UK 1. 205. 2 8. 659,1 417,8 5. 499,0 64% 35%J 194,2 3. 543,2 41% I6%| 32 I6| I ALT 127. 667,7 60. 861^ 48% 42. 7673 33% 492 % iir. sldtlen Antal intervcn. * * OP/SPD/GT/SP/gcniicnilVlrclscspmgiiiKcr Strukturinterventioner og udvikling af regionernes teknologiske potentiale Finansieringerne til fordel for den teknologiske udvikling i regionerne (forskning-udvikling, innovation, informationssamfund) er som nævnt i indledningen øget væsentligt i de nuværende programmer. Deres omfang er øget fra 3,5 mia. ECU til 7,6 mia. ECU, dvs. 7% af alle fællesskabsfinansieringer under ét. Stigningen har været mere markant i mål 1-regionerne end i de øvrige regioner, fordi udgangspunktet var lavere. Finansieringerne varierer ret kraftigt fra mål til mål og fra medlemsstat til medlemsstat. Ser man på samtlige mål under ét, er der to typer finansieringer, der særlig springer i øjnene i programmerne, nemlig finansieringerne til fordel for FTU og telekommunikation, som tegner sig for henholdsvis 81% og 12% af fællesskabsfinansieringerne til fordel for FTU og innovation. Men den relative vægt varierer. I mål 1/6 tegner FTU sig for 83% af strukturfondsfinansieringerne. Derefter kommer investeringer i telekommunikation med 15% af telekommunikationsinv esteringer ne, som har direkte forbindelse med informationssamfundet, højt (over en fjerdedel af fællesskabsbevillingerne). bevillingerne. 1 mål 2- og 5b-regionerne telematikudviklingen og rangerer Tabel 1-4: EFSR/SPD - Bevillinger til teknologisk udvikling i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) IALT Strukturfonde F T U ( i) Telekommunikation (2) 12354,37 2364,976 648,741 15398,09 % 8 0% EFRU 4485,334 E SF 1292,771 15% 4% 1320,505 136,692 31,5 121,172 1445,443 E U G FL l a it 336,035 0 6. 113,7 934,6 % 8 1% (4) 12% (4) 6% (4) Offentlige 3. 887,4 1. 374,2 140,4 4. 641,8 P r i v a te M e d l e m s s t a t er l a it 6. 240. 6 1. 430,4 190,3 7. 861,3 2. 083,5 850,2 60,1 % 7 9% (5) 18% (5) 2% (5) 51% Telematik (3) IALT ( 1 ) Inkl. forskerparker, innovation, teknologioverførsel. (2) Infrastruktur og service. Denne post svarer ikke nødvendigvis til summon af de to underkategorier, da det ikke altid er muligt at udskille disse i programmerne. (3) 1 informationssamfundssammcnhxng telematiske applikationer på områder som f. eks. sundhed, undervisning, transport. 0,58 336,615 458,5 7. 506,8 5942,531 3. 265,9 100% 4 9% (4) % af det samlede beløb for strukturfondene. (5) % af de samlede beløb for medlemsstaterne. NB: Programmcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig for så vidt angår udgifterne i tilknytning til informationssamfundet, som ofte er forbundet med andre områder sont f. eks. industri og FTU. 288 8. årsberetning om strukturfondene (1996) SPD'et for mål 3 blev godkendt i 1994 for perioden 1994-1996 med en tildeling på 1,501 mia. ECU (1994-priser), idet tranenen for 1996 beløb sig til 539 mio. ECU. SPD'et gennemføres efter et system med finansieringsandele dels af centralforvaltningen, dels af følgende instanser repræsenteret i overvågningsudvalget: lokale myndigheder, Training and Enterprise Councils, institutioner, hvor der tilbydes videregående uddannelse og efteruddannelse, samt foreninger. I 1996 blev 8. 000 projekter finansieret, hvoraf 10% blev forvaltet af foreninger. Hidtil er 90% af finansieringerne gået til uddannelsesforanstaltninger (mange af projekterne omfatter ligeledes rådgivning og erhvervserfaring). Projekternes gennemførelse blev imidlertid vanskeliggjort af, at det tilsyneladende kneb for de forskellige sektorer at overholde de finansielle bestemmelser for de enkelte foranstaltninger i programmet. For at projekterne kunne fortsætte blev der atter anmodet om ændring af finansieringsplanerne, hvilket i mange tilfælde medførte for sene betalinger. Finansieringsplanerne anvendes således mere som bogføringsværktøj end som et strategisk ledelsesværktøj. Endelig begyndte drøftelserne om det nye SPD 1997-1999 i foråret 1996, og det nye program blev vedtaget i december. Heri indføres en regionalisereret gennemførelsesstruktur og en målretning af foranstaltningerne for at øge den finansielle koncentration og sikre, at projekterne bliver integrerede. MÅL 5a landbrug Tabel V-S8: P. m. , gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) l a it 185,7 Foranstaltn. Produktion Afsætning 134,5 51,2 % 72% 28% I forbindelse med forbedringen af produktionsstrukturerne anvendte Det Forenede Kongerige navnlig udligningsgodtgørelser i regioner uden for mål 1. I 1996 blev sådanne godtgørelser udbetalt til bedrifter med et samlet areal på 4 mio. hektar. Fællesskabsbidraget var på 24,4 mio. ECU. Støtten til ugunstigt stillede områder blev givet til fåre- og kvægavlere. Fra andre støtteordninger, som nu er afsluttet, modtager 2. 600 personer fortsat investeringsstøtte og andre former for støtte, som udgør 5% af EUGFL's udgifter i 1996 til mål 5a. Hvad angår støtte til forarbejdning og afsætning af produkter havde de engelske myndigheder på grund af offentlige budgetnedskæringer vanskeligt ved at præstere deres del af støttefinansieringen. Det Forenede Kongerige fik tilladelse til at begrænse anvendelsen af ordningen til projekter indgivet inden udgangen af 1996, mens støtteordningen i Scotland og Wales forbliver i kraft indtil udgangen af 1999. Det oprindelige fællesskabsbidrag (227 mio. ECU) blev nedsat til 51,2 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var 177 projekter blevet godkendt (69% i England, 16% i Scotland og 15% i Wales), navnlig i kødsektoren (46), frugt- og grønsagssektoren (43), kartoffelsektoren (28) og mælkesektoren (27). De samlede støtteberettigede omkostninger vedrørende disse projekter beløb sig til 130 mio. ECU og fællesskabsbidraget til 33 mio. EUC, dvs. 65% af tildelingen for hele perioden. MÅL 5a fiskeri Fig. V-75: Mål 5a fiskeri - P. m. , programmering 1994-1999 (mio. ECU): I FIUF Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) Akvakultur (d) Beskyttede havområder (e) Havnefaciliteter (1) Forarbejdning og afsætning af produkter (g) Produktfremme (h) Socioøkonomiske foranstaltninger (i) Andre foranstaltninger (j) 13,5 18,5 13,3 3,8 0,4 4,3 22,7 12,1 pm 0,2 88,7 Ialt| (i) 0% (h)14% W°-2% (a) 15% (b)21% (g) 26% (0 5% (e) 0,5% (d) 4% (c) 15% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 289 Efter vedtagelsen af den nationale lovgivning vedrørende strukturinterventioner i fiskerisektoren blev FIUF-foranstaltningerne iværksat i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. Gennemførelsen skrider dog kun langsomt frem, men skulle accelerere i 1997, især fordi ansøgningerne vedrørende visse foranstaltninger allerede overstiger de disponible midler. I 1993 blev der indført en ordning med oplægning af fiskerfartøjer med FIUF-medfinansiering og med et budget på 72 mio. ECU over fem år. Ved udgangen af 1996 var 578 fartøjer blevet oplagt efter denne ordning. Endelig blev vurderingsmændene udpeget med henblik på midtvejsevalueringen af programmet. MÅL 5b80 Fig. V-76: Mål Sb - P. m, programmering 1994-1999: Befolkning (1000 indb. ) Areal (km2) Fordeling på fonde: EUGFL EFRU ESF l a it 535,0 134,3 151,2 820,5 11 SPD'er Gennemsnit pr. SPD| 2. 841 67. 987 mio. ECU 65% 16% 18% 100% 74,6 (01% 1 ( (•) 3% I (a) 6% (c) 20% (b) 55% D Diversificering af landbruget (a) •Virksomheder (ikke landbrug) (b) •Turisme (c) QMIIjabeskyttelse (d) •Menneskelige ressourcer (e) •Teknisk bistand (f) I 1996 blev der især gjort en indsats for at forbedre gennemførelsen af de forskellige SPD'er, der alle var vedtaget i 1995. Således blev der i en del regioner udarbejdet lokale gennemførelsesplaner {Local Implementation Plans - LIPS), f. eks. i English Northern Uplands for at fremme en "bottom-up"- strategi for programmernes iværksættelse. Disse planer skulle ligeledes gøre det muligt at mindske de lokale administrationsproblemer, der er en følge af de mange instanser, der indgår i processen. I andre regioner gik man mindre radikalt til værks i forsøgene på at forbedre programforvaltningen. I de fleste af regionerne blev kriterierne for projektudvælgelse endvidere skærpet for at effektivisere projekterne og udvælge de bedste af disse. Den finansielle gennemførelse forløb fortsat langsomt, hvilket afspejler den dårlige udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne. Midtvejsevalueringerne vil forsyne Kommissionen med uafhængige vurderinger af fremskridtene. Referencerammerne for disse evalueringer blev vedtaget af overvågningsudvalgene ved udgangen af året, og nogle af dem er iværksat. Rapporterne forventedes at foreligge omkring marts-april 1997. 80 Støtteberettigede områder: Borders, Central Scotland/tayside, Dumpfries and Galloway, Grampian, Lincolnshire, Wales, East Anglia, English Northem Uplands, South West England, English Midland Uplands, The Marches. 290 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel V-59: Det Forenede Kongerige - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994- 1996/99 (mio. ECU) Program (godkcndelsesAr) Samlede omkostn. SF-stotte Forpligtelser 1996 Mal 1 SPD Highlands and Islands (1994) SPD Northern Irelande (1994) SPD Merseyside (1994) Teknisk bistand lait MAI 2 SPD East London & the Lee valley (1994) SPD East Midlands (1994) SPD Eastern Scotland (1994) SPD Gibraltar (1994) SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire (1994) SPD Industrial South Wales (1994) SPD North East England (1994) SPD Plymouth (1994) SPD Thanct (1994) SPD West Cumbria and Furness (1994) SPD West Midlands (1994) SPD Western Scotland (1994) SPD Yorkshire and Humberside (1994) MAI 3 SPD Det Forenede Kongerige (1996) SPD Det Forenede Kongerige (1994) lall lait MAI Sa landbrug Prognoser Det Fore. Kong. F. 2328/91 (1994) SPD Det Fore. Kong. F. 866 og 867/90 (1994) lait Mål 5a fiskeri SPD Det Forenede Kongerige (1994) MAI 5b SPD Dorders Region (1995) SPD Central Scotland / Tayside (1995) SPD Dumfries and Galloway (1995) SPD Grampian (1995) SPDLincolnshire(l995) SPD Wales (1995) SPD East Anglia( 1994) SPD English Northern Uplands ( 1994) SPD South West England (1994) SPD English Midland Uplands (1995) SPD The Marches (1995) I A LT lait 0) 311,0 1. 242,2 816,0 0. 1 2. 369,4 73,2 66,2 117,9 5,1 332,2 151,1 291,9 27,1 8,9 24,2 372,8 262,1 284,8 2. 017,4 1. 655,4 1. 522,1 3. 177,5 134,5 51,2 185,7 1. 012,4 2. 683,0 2. 005,1 0,1 S. 700. 6 187,6 195,2 287,0 13,5 818. 8 400,9 729,0 61,6 25,2 62,2 983,8 759,8 738,0 5. 262,7 3. 662,0 4. 012,4 7. 674. 4 625,7 204,7 830. 4 Forpligtelser 1994-1996 (2) V. (2V(D Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 42,9 338,6 124,3 0,1 505,9 43,6 38,4 40,8 0,1 196,4 75,2 104,6 -0,4 -2,3 -0,3 134,1 78,8 101,7 810,6 529. 7 547,1 1. 076,8 15,2 0,0 15. 2 124,8 626,9 286,4 0,1 1. 038,2 73,2 70,1 119,3 5,1 333,7 150,5 298,1 28,6 11,7 24,7 375,0 264,5 306,2 2. 060,7 529,7 1. 522,1 2. 051,8 61,8 38,6 100,4 40% 50% 35% 100% 44% 100% 106% 101% 100% 100% 100% 102% 106% 131% 102% 101% 101% 108% 102% 32% 100% 6S%\ 46% 75% 54% 53,9 299,5 131,1 0,01 484,5 19,2 22,4 71,6 1,5 44,9 32,5 87,0 8,7 0,6 5,4 79,2 147,5 50,9 571,5 0,0 581,7 581,7 22,41 11,6 34,0\ 94,6 489,7 231,6 0,01 815,9 35,3 40,8 97,4 4,0 124,8 76,7 173,3 23,2 7,6 17,9 157,2 211,4 120,6 1. 090,3 0,0 1. 400,3 1. 400,3 44,9 30,9 75,7 30% 39% 28% 8% 34% 48% 62% 8 3% 80% 38% 5 1% 59% 86% 85% 74% 42% 8 1% 42% 54% 0% 92% 44% 3 3% 60% 41% | 240,8| 88,?| 29,6| 44,3| 50%| 8,3| 20. 11 23% 76,6 64,0 125,3 96,2 133,6 483,4 132,4 262,3 514,5 33. 3 90,8 2. 012,3 21. 721,2 30,4 25,4 47,7 39,5 53,7 184,0 60,0 108,0 219,0 12,2 40,6 820,5 8. 659,1 1,1 0,9 7,6 5,6 1,4 22,9 0,0 12,7 24,6 0,6 5,4 82,9 2. 521,0 8,8 4,7 14,3 11,2 9,0 50,0 8,6 27,8 55,8 2,0 11,5 203,6 5. 499,0 29% 18% 30% 28% 17% 27% 14% 26% 25% 17% 28% 25% 6 4% 4,0 1,9 5,9 5,6 1. 2 19,2 0,1 8,7 20,6 0,6 3,6 71,4 1. 751,4 7,2 3,9 9,5 8,5 5,1 34,5 4,6 16,8 42,4 1,4 7. 0 140,9 3. 543,2 24% 15% 20% 2 1% 10% 19% 8% 16% 19% 11% 17% 17% 4 1% 15. 2. Iværksættelse af EU-initiativernc i 1996 P. m. : Det Forenede Kongerige deltager i samtlige EU-initiativer, bortset fra REGIS, samt i PEACE-programmet til fordel for Northern Ireland. 28 nationale EU-initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 og 1995, og tre INTERREG-programmer i 1995. 13 andre programmer skulle vedtages, ét SMV, ét RESIDER, ni URBAN og to INTERREG med Frankrig. Alle disse programmer bortset fra EU-initiativprogrammet SMV (England) blev vedtaget i 1996. For så vidt især angår Northern Ireland, som er støtteberettiget under mål 1, var alle regionaliserede EU-initiativprogrammer vedrørende denne region, nemlig URBAN, PEACE, RETEX, SMV, EMPLOI, ADAPT og LEADER, blevet vedtaget i 1995. KONVER- og PESCA-programmeme vedrører hele Det Forenede Kongerige. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 291 af støttes Islands grundlag satellit på informationsformidling via Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Det Forenede Kongerige: De fire allerede godkendte SMV-programmer har som prioritet anvendelse af avanceret telekommunikation samt FTU for at øge virksomhedernes konkurrenceevne. I Northern Ireland er der afsat 3 mio. ECU (samlede omkostninger. 6,7 mio. ) til telekommunikation til SMV'er med henblik på en behovsanalyse og en fordobling af anvendelsen af avanceret telekommunikation. I Lowlands finansieres en oplysningskampagne, som skal øge kendskabet til avanceret telekommunikation (16, mio. ECU; samlede omkostninger: 3,8 mio. ). I Highlands and avancerede telekommunikationssystemer for at fremme etableringen af net mellem virksomhederne. På FTU-området lægges der vægt på samarbejde mellem virksomheder (Northern Ireland) eller mellem virksomheder og forskningscentre for at styrke teknologioverførslerne (Highlands and Islands, Lowlands, Wales) samt på innovation (Lowlands). Det nationale KONVER-program omfatter ligeledes foranstaltninger til fremme af teknologioverførsler og samarbejde mellem SMV'er, forskningscentre, universiteter og teknologioverførselscentre for at styrke og smidiggøre samarbejdet mellem virksomheder og leverandører og skabe et netværk mellem SMV'erne. Anvendelsen af teknologierne skal gøre virksomhederne mère konkurrencedygtige og mindske visse områders afhængighed af militære aktiviteter og andre traditionelle industrier ved at udnytte militærets avancerede teknologier til civile formål. Med hensyn til initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer skal ADAPT- programmerne fremme teknologioverførslerne til de sektorer, der berøres mest af de beskæftigelsesmæssige ændringer. Programmerne støtter personalet i de forskningsinstitutter, som lærer virksomhederne at løse specifikke tekniske problemer, samt forskning i forbindelse med de industrielle forandringer (teknologisk innovation, nye produktionssystemer, kommunikations- og informationssystemer). Programmerne fremmer ligeledes beskæftigelsesområdet og infrastrukturer til datatransmission. Horizon-foranstaltningerne under EMPLOI tager sigte på tilpasning af arbejdsstederne gennem nye teknologier (f. eks. : distancearbejde for handicappede), anvendelse af informationsteknologier og interaktivt video i undervisningen og uddannelse af undervisere med henblik på at tilpasse teknologierne til handicappede brugere. LEADER-programmerne omfatter ligeledes flere foranstaltninger til støtte af den teknologiske udvikling, nærmere betegnet telematik og informationsteknologier. Programmerne stimulerer fjernundervisning samt anvendelse af distancearbejde, Internetforbindelser mellem virksomhederne og telematikcentre for SMV'er, håndværkere og servicevirksomheder for at forbedre disses adgang til tjenesterne og øge samarbejdet mellem distributører, producenter og leverandører. informationsformidling og bevidstgørelse ved at støtte udvikling af databaser på Hovedbegivenhederne i 1996 var godkendelsen af 10 programmer og fordelingen af EU- initiativreserven. Ni af de nye godkendte programmer er URBAN-programmer. Det største af disse vedrører tre byområder i Merseyside-regionen (North Huyton, Liverpool Central og Netherton). Ved årets udgang var stort set samtlige de overvågningsudvalg, der skulle overvåge iværksættelsen af initiativet i hver af byerne, blevet oprettet, og der blev afholdt en række drøftelser med henblik på at oprette eller udvikle bypartnerskaber og udarbejde de første byhandlingsplaner. RESIDER-OP'et for England blev ligeledes godkendt. Dette initiativs iværksættelse blev forsinket på grund af en nu afgjort tvist, vedrørende deltagelsen af lokale folkevalgte i overvågningsudvalgene. Ekstrabevillingerne som følge af fordelingen af EU-initiativreserven, som beløb sig til 188,8 mio. ECU for Det Forenede Kongerige, blev fordelt på samtlige initiativer undtagen SMV og PEACE, idet EMPLOI, KONVER, URBAN og ADAPT fik den største andel81. De britiske myndigheder fremlagde i juli et forslag til anvendelse af disse midler, men der blev ikke truffet nogen afgørelse. Med hensyn til de programmer, der blev vedtaget de foregående år, navnlig LEADER-programmerne, var 31 af de fastsatte 33 lokale aktionsgrupper blevet valgt ved årets udgang. Grupperne gjorde ikke alle lige store fremskridt, og det var de grupper, som havde erfaringer fra LEADER I, der nåede længst (Wales, South West England, Dumfries og Galloway i Scotland). Men også de nye grupper gjorde fremskridt, selv om det krævede et stort arbejde i starten. Kommissionen har foreslået en medfinansiering på 0,7 mio. ECU indtil udgangen af 1999 til det nationale net af LEADER-grupper, som endnu ikke er etableret. PESCA-programmet, der blev vedtaget i juni 1995, skrider endnu kun langsomt frem, men de fleste af de vanskeligheder, der opstod ved indkøringen af administrationen og procedurerne, er overvundet. 81 Se ligeledes kapitel I. B. l. EU-initiativer. 292 8. årsberetning om strukturfondene (1996) I alt 262 EMPLOI-projekter blev godkendt og iværksat i 1996. I Storbritannien var der tale om 239 projekter (81 NOW-projekter, 104 Horizon og 54 Youthstart). NOW-projekterne vedrører navnlig attestering af kvalifikationer og betaling af børnepasningsudgifter. De fleste af Youthstart-projekterne tager sigte på at øge unges grundkvalifikationer og opstille mindre formelle uddannelsesforløb. Horizon-projekterne vedrørende handicappede, fokuserer på anvendelse af nye teknologier, overgang til ikke-beskyttet arbejde og bevidstgørelse. Horizon-projekterne for ugunstigt stillede personer tager også sigte på at opstille mindre formelle uddannelsesforløb, men lægger især vægt på isolerede forældre og udenlandske arbejdstagere. De fleste af projekterne i begge afsnit er baseret på eller omfatter direkte uddannelsesaktioner, mens en fjerdedel vedrører udvikling af uddannelses-, vejlednings-, rådgivnings- og beskæftigelsessystemer. I Northern Ireland blev der udvalgt 23 EMPLOI-projekter (7 NOW-projekter, 11 Horizon og 5 Youthstart). Som eksempel på NOW- projekter kan nævnes uddannelse af fagforeningsansatte og kvinder i landdistrikter samt uddannelse i virksomhedsledelse og informationsteknologier. Af Horizon-projekter kan nævnes programmer, der forbereder erhvervsmæssig reintegrering af sindslidende samt de egentlige erhvervsmæssige integreringsprogrammer, mens Youthstart bl. a. omfatter et program for uddannelse i nye teknologier på grundlag af multimedieprodukter. I alt 87 ADAPT-projekter blev godkendt. I Storbritannien vedrører de fleste af de 83 projekter ligesom i EMPLOI's tilfælde uddannelses-, rådgivnings- og vejledningsaktioner efterfulgt af projekter vedrørende tilpasning af støttestrukturer og -systemer. Samtlige projekter fokuserer på en styrkelse af de lokale SMV'ers strukturer samt forbedring af disses konkurrenceevne. Informationssamfundet, distancearbejde, oprettelse af nye stillinger og fleksibel uddannelse er hovedtemaerne. I Northern Ireland blev der udvalgt fire projekter vedrørende f. eks. indførelse af teknologier med henblik på dataudveksling i SMV'er og en industrimæssig håndværkeruddannelse. Som en forberedelse til den anden udbudsrunde i 1997 for de to initiativer EMPLOI og ADAPT blev der afholdt en snes sektorielle og tværsektorielle arrangementer i samarbejde med regionale og sektorielle instanser. Formålet var at informere de potentielle ansøgere om prioriteterne i initiativerne og om tidsplanen samt fremgangsmåderne. For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling, først og fremmest RECHAR- programmerne, gik den første del af året med at oprette overvågningsudvalgene og fastlægge de administrative retningslinjer for hvert regionalt program. Programmerne blev afviklet uden større problemer. Den fremgangsmåde, der blev valgt af regionen North East of England, går ud på at opstille handlingsplaner og strategiske planer for hvert amt i det støtteberettigede område. Gennemførelsen af KONVER-programmet er tilfredsstillende, selv om betalingstempoet er langsomt. Det samme gælder RETEX. For så vidt angår SMV-programmerne og de øvrige initiativer blev en del af året brugt til at oprette overvågningsudvalg. Der blev indkaldt projekter i forbindelse med programmerne for Lowlands og Wales. De britiske myndigheder har endnu ikke fremlagt forslag til et program for England. Hvad endelig angår INTERREG-programmerne var 1996 det første fulde gennemførelsesår for programmet mellem Wales og Irland. Det krævede en stor indsats og mange drøftelser at gøre programmet operationelt. Samtlige projekter bortset fra transportinfrastrukturprojekterne i Irland er fælles projekter, dvs. med irsk og walisisk deltagelse. Hvad angår programmet mellem Gibraltar og Marokko, som blev godkendt i december 1995, blev iværksættelsen i 1996 bremset, fordi der var problemer med at konkretisere de administrative gennemførelsesbestemmelser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 293 Tabel V-60: Det Forenede Kongerige - EU-initiativer - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Initiativ (antal EU-initiativprogrammcr) Samlede o mkostn. S. F. - stotte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) (2V(I) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V0) ADAPT (2) EMPLOI (2) LEADER (5) PESCA (1) SMV (4) RECHAR (8) KONVER (1) RESIDER (3) RETEX (2) URBAN (10) I alt (38) INTERREG/REGEN (5)** PEACE (1) heraf programmer godkendt i 1996: RESIDER England URBAN London (Park Royal) URBAN Wales (Swansea) URBAN Western Scotland (Glasgow) URBAN Yorkshire and Humberside (Sheffield) URBAN East Midlands (Nottingham) URBAN Greater Manchester, Lancashire and Cheshire (Manchester) URBAN East London and the Lee Valley (Hackcy Towers) URBAN West Midlands (Birmingham) URBAN Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) I alt (10) INTERREG (2)*** * Ekskl. reserve ** Se detaljer i kapitel Vil, tabel 2. 2. *** Se detaljer i kapitel I. B. l. EU-initiativer 650,6 338,1 160,4 84,7 43,0 364,6 230,6 101,3 78,2 206,4 2. 257,7 48,9 16,3 11,7 32,7 14,8 14,9 17,7 17,3 20,6 286,6 146,5 66,2 37,4 20,1 163,2 101,9 45,5 36,6 98,8 1. 002,9 22,3 7,7 5,6 13,6 6,8 6,8 8,0 8,0 8,0 35,7 230,7 17,3 104,2 18,7 18,4 10,0 26,2 0,4 5,6 2,5 19,0 6,2 72,3 179,2 19,0 6,1 5,6 10,0 6,8 5,6 8,0 6,4 6,4 17,3 91,2 72,2 49,8 66,2 31,3 20,1 87,1 12,5 42,2 36,1 89,2 506,7 19,0 6,1 5,6 10,0 6,8 5,6 8,0 6,4 6,4 17,3 91,2 25% 34% 100% 84% 100% 53% 12% 93% 99% 90% 5 1% 85% 80% 100% 7 3% 100% 82% 100% 80% 80% 100% 8 8% 0,8 21,6 14,8 1,9 0,1 5,7 6,2 9,5 4,0 36,1 100,8 9,5 3,1 2,8 5,0 3,4 2,8 4,0 3,2 3,2 27,5 37,3 19,6 4,5 7,4 43,6 6,2 21,1 18,1 43,0 228,3 9,5 3,1 2,8 5,0 3,4 2,8 4,0 3,2 3,2 8,6 45,6 8,6 45,6 10% 25% 30% 12% 37% 27% 6% 46% 49% 43% 2 3% 4 3% 40% 50% 37% 50% 4 1% 50% 40% 40% 50% 4 4% ? ^ s KAPITEL VI FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1996 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 297 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 1 : MÅL 1 - EFSR mio. ECU Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler Ink), frigørelser, frem Ekskl. fremførsler Ink!, fremførsler og genopførelser førsler og og genopførelser BELGIEN TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN NEDERLANDENE ØSTRIG PORTUGAL UK EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF 1 ALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT IALT EFRU ESF EUGFL FIUF 74,25 40,44 8,00 0,00 122,69 897,35 609,47 506,65 27,50 2. 040,97 1. 157,34 116,74 315,93 0,00 1. 590,01 2. 756,72 1. 160,33 539,48 158,32 4. 614,84 132,83 82,80 81,33 0,00 296,96 591,86 321,20 260,07 8,21 1. 181,34 1. 640,22 171,47 227,01 0,00 2. 038,70 0,00 0,00 4,80 0,00 4,80 0,00 0,00 4,96 0,00 4,96 1. 833,28 737,50 377,03 20,15 2. 967,97 247,21 159,46 91,24 7,97 505,88 15. 369,13 9. 331,07 3. 399,40 2. 416,50 222,16 genopførelser 74,25 40,44 8,00 0,00 122,69 897,35 609,47 506,65 27,50 2. 040,97 1. 157,34 116,74 315,93 0,00 1. 590,01 2. 756,72 1. 160,33 539,48 158,32 4. 614,84 132,82 82,80 81,33 0,00 296,95 591,86 321,20 260,07 8,21 1. 181,34 1. 640,22 171,47 227,01 0,00 2. 038,70 0,00 0,00 4,80 0,00 4,80 0,00 0,00 4,96 0,00 4,96 1. 833,28 737,50 377,03 20,15 2. 967,96 247,21 159,46 91,24 7,97 505,88 15. 369,11 9. 331,05 3. 399,40 2. 416,50 222,16 59,99 28,27 3,50 0,00 91,77 1. 213,40 458,46 407,41 15,14 2. 094,42 1. 243,11 120,43 272,89 9,65 1. 646,08 1. 799,52 1. 230,17 557,96 229,47 3. 817,12 113,43 77,94 59,84 0,00 251,21 336,09 306,01 250,24 8,43 900,76 1. 644,14 122. 34 140,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 11,84 5,99 1,51 5,11 0,00 12,61 1. 569,29 524,72 315,48 25,08 2. 434,57 277,47 153,95 48,64 4,45 484,50 13. 671,00 8. 270,43 3. 023,79 2. 065^3 311,46 59,99 28,27 3,50 0,00 91,77 1. 213,40 458,46 407,41 15,14 2. 094,42 1. 243,11 120,43 272,89 9,65 1. 646,08 1. 799,52 1. 230,17 557,96 229,47 3. 817,12 113,43 77,94 59,84 0,00 251,21 336,09 306,01 250,24 8,43 900,76 1. 644,14 122,34 140,42 19,23 1. 926,12 8,00 0,00 3,84 0,00 11,84 5,99 1,51 5,11 0,00 12,61 1. 569,29 524,72 315,48 25,08 2. 434,57 277,47 153,95 48,64 4,45 484,50 13. 671,00 8. 270,43 3. 023,79 2. 065,33 311,46 * Budgetpost B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300 8. årsberetning om strukturfondene (1996) INHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. ÅR 1996 1. Første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed Sysselsattningsstôd 2. Beskæftigelsesfremme 3. Iværksættelse af interventionerne i 1996 : Beretningen i hovedtræk B. EN BERETNING MED FORSKNING OG TEKNOLOGISK INNOVATION SOM GENNEMGÅENDE TEMA 1. Baggrund 2. Strukturfondene og udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne DEL A STRUKTURFONDENE 11996 KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE A. INTERVENTIONER PR. MÅL 1. Generel oversigt 1. 1. Gennemførelse af målene i 1996 1. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 2. Mål 1 og 6 2. 1. Gennemførelse af mål 1 og 6 i 1996 2. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 3. Mål 2 3. 1. Gennemførelse afmål 2 i 1996 3. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1996 3. 3. Forberedelse af perioden 1997-1999 4. Mål3og4 4. 1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1996 4. 2. 1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a landbrug 5. 2. Mål 5a fiskeri 6. Mål 5b 6. 1. Gennemførelse afmål 5b i 1996 6. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 B. ANDRE INTERVENTIONER 1. EU-initiativer 1. 1. Generel oversigt 1. 2. Beskrivelse af de enkelte initiativer 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 2. 1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen 2. 2. Nyskabende aktioner af teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 2. 3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen 2. 4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen 9 11 11 14 15 18 18 20 23 25 27 27 27 28 30 30 33 35 35 36 37 39 39 41 43 43 46 48 48 49 51 51 51 55 74 74 80 81 82 30 2. Mål 1 og 6 2. 1. Gennemførelse af mål 1 og 6 i 1996 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Resten af de interventionsformer, der manglede at blive vedtaget, nemlig 18 i alt svarende til et strukturfondbidrag på 1,331 mia. ECU (EFRU 77%, EUGFL 19%, ESF 3%), blev vedtaget i 1996. Interventionerne består i 11 OP'er (1 i Grækenland, 6 i Spanien, 1 i Irland og 3 i Italien), 4 globaltilskud (2 i Spanien og 2 i Italien) og 3 større projekter (Spanien). De udgør kun 1,4% af den samlede støtte, der er vedtaget for perioden 1994-1999. Deres antal skal sammenlignes med antallet af programmeringsdokumenter vedtaget i 1995 (26) og navnlig i 1994, det år, hvor den nuværende programmering blev iværksat (141). Mål 1 og 6 er programmeret i form af 6 EFSR'er og 14 SPD'er. Der er nu 185 interventioner i form af SPD'er, OP'er, globaltilskud eller større projekter. Ser man nærmere på de forskellige fondes deltagelse, fremgår det, at: • næsten en fjerdedel af interventionerne (men 29% af rammebeløbene) finansieres af 3 eller af alle 4 fonde. 14 programmer finansieres af de 4 fonde (heraf 12 SPD'er i Belgien, Frankrig, Nederlandene, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige). Disse 14 programmer, som udgør 8% af det samlede antal programmer, tegner sig for 11% af støtten. 31 interventioner finansieres af tre fonde (17% af det samlede antal og 18% af bevillingerne). I disse tilfælde er den hyppigste kombination for 30 af programmerne en samfinansiering med deltagelse af EFRU, ESF og EUGFL (mens et program finansieres af EFRU, ESF og FIUF); • 102 interventioner - dvs. 55% af interventionerne, men 43% af støtten - finansieres derimod af en enkelt fond. Det drejer sig om 60 EFRU-interventioner (32% af de i alt 185 interventioner), heraf 7 globaltilskud og 5 større projekter, 22 OP'er finansieret af ESF, 17 OP'er finansieret af EUGFL og 3 OP'er finansieret af FIUF; • endelig er der 38 interventioner, som finansieres af to fonde. De udgør 21% af interventionerne, men 28% af rammebeløbene. De fleste af dem er OP'er finansieret af EFRU og ESF (32), mens de øvrige finansieres enten af EFRU og EUGFL (4), af ESF og EUGFL (2), eller af EFRU og FIUF (1). De fleste af interventionerne iværksættes på regionalt plan. 106 af 185 interventioner, dvs. 57%, er regionale: • SPD'erne udgør 13% af alle interventioner, hvilket skal sammenholdes med de 92 OP'er, globaltilskud eller større projekter inden for EFSR'erne; • af disse 92 regionale interventioner inden for EFSR'erne gennemføres næsten halvdelen i Spanien (43), mens der ikke er fastsat nogen intervention for Irland; • sammenholdes antallet af regionale programmer med det samlede antal programmer inden for hver EFSR, er de regionale programmers andel størst i Tyskland (89% af EFSR) og Spanien (67%). Disse to medlemsstater er de eneste, som gennemfører over halvdelen af EFSR-interventionerne i form af regionale programmer; forholdet mellem bevillingerne til de regionale programmer og bevillingerne til EFSR'erne er nogenlunde det samme, måske lidt lavere: 52% af EFSR-støtten iværksættes som regionale interventioner; • • de medlemstater, hvis bevillinger til regionale interventioner udgør den største andel, er igen Tyskland (over 92% af EFSR-bevillingerne) og Spanien (62%). I to medlemsstater, Grækenland og Portugal, er den del af bevillingerne, som går til de regionale programmer (henholdsvis 33% og 18%), klart mindre end programmernes andel af de samlede EFSR-programmer (41% i begge tilfælde). 298 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 2: MÅL 2 - EFSR M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 6) B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND S V E R I GE UK Ekskl. fremførsler og genopførelser 65,47 16,94 82,41 19,90 3,08 22,98 290,05 94,23 384,28 246,03 131,86 377,89 594,09 68,00 662,09 193,45 36,90 230,35 0,00 0,00 0,00 77,02 22,12 99,14 7,62 3,77 11,40 21,32 0,00 21,32 0,00 0,00 0,00 625,01 188,59 813,60 2. 705,45 2. 139,95 565,50 Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser 61,50 16,94 78,44 19,70 3,08 22,78 284,84 94,23 379,07 245,32 131,86 377,18 587,77 68,00 655,77 177,12 36,90 214,02 -1,47 0,00 -1,47 77,02 22,12 99,14 7,62 3,77 11,40 21,32 0,00 21,32 0,00 0,00 0,00 622,03 188,59 810,63 2. 668,28 2. 102,78 565,50 EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT EFRU ESF I A LT I A LT E F RU E SF mio. ECU B e t a l i n g er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 6) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler 10,02 10,67 20,69 2,11 1,57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 112,87 159,26 345,36 66,80 412,16 69,33 25,75 95,08 0,00 0,29 0,29 21,01 18,28 39,29 7,47 4,12 11,59 14,24 0,00 14,24 0,00 0,00 0,00 413,37 158,11 571,49 1. 510,51 1. 055,64 454,87 10,02 10,67 20,69 2,11 1,57 3,67 126,34 56,40 182,75 46,39 112,87 159,26 345,36 66,80 412,16 69,33 25,75 95,08 0,00 0,29 0,29 21,01 18,28 39,29 7,47 4,12 11,59 14,24 0,00 14,24 0,00 0,00 0,00 413,37 158,11 571,49 1. 510,51 1. 055,64 454,87 * Budgetpost B2-1201, B2-1301. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 299 TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 3: MÅL 3 - EFSR M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser mio. ECU B e t a l i n g er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND S V E R I GE UK I A LT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 94,80 42,00 94,80 42,00 81,91 40,96 81,91 40,96 512,62 512,62 287,50 287. 50 239,91 239. 91 272. 12 272,12 421,59 421,59 402,88 402,88 149,87 149,87 102,44 102,44 3,40 3,40 3,36 3,36 152,23 152,23 124,62 124,62 65,69 34,99 0,00 65,69 34,99 0,00 71,77 21,10 0,00 71,77 21,10 0. 00 1. 076,80 1. 076,80 581,69 581,69 2. 793,92 2. 793,92 1. 990,34 1. 990,34 * Budgetpost B2-1302. 300 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 4: MÅL 4 - EFSR M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser B e t a l i n g er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND S V E R I GE I A LT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 0,37 0,00 0,00 8,77 11,75 7,00 26,61 49,54 91,68 38,28 0,37 0. 00 0. 00 8,77 5,91 7,68 8,70 10,02 49,62 19,14 0,25 0,00 3,51 5,50 5,91 7,68 8,70 10,02 49,62 19,14 0. 25 0,00 3,51 5,50 37,50 37,50 18,75 18,75 271,50 271,50 129,08 129,08 * Budgetpost B2-1303. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 301 TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 5: MÅL 5a Landbrug - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser mio. ECU Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE UK IALT EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL EUGFL 26,80 22,08 191,84 25,00 220,66 131,69 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 15,23 26,80 22,08 191,84 25,00 220,66 131,69 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 15,23 42,59 22,07 177,34 28,74 42,59 22,07 177,34 28,74 206,89 206,89 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 41,08 5,21 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 EUGFL 802,43 802,43 696,00 696,00 * Budgetpost B2-1001, B2-1002. 302 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 6 : MÅL 5a Fiskeri - EFSR M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND S V E R I GE UK I A LT FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF FIUF 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0. 00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29,55 112,27 mio. ECU B e t a l i n g er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler 16,50 16,50 0,00 3,88 32,74 0,00 11,93 0,00 6. 46 0. 80 0. 00 0,00 8,27 0,00 3. 88 32,74 0,00 11. 93 0,00 6. 46 0. 80 0,00 0. 00 8,27 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 0,00 29. 55 112,27 80,58 80,58 * Budgetpost B2-1101 ekskl. aktioner i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 303 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 7 : MÅL 5b - EFSR M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE Ø S T R IG F I N L A ND S V E R I GE UK Ekskl. fremførsler og genopførelser 0,00 2,71 4,16 6,86 0,00 0,00 3,73 3,73 72,65 15,39 99,68 187,71 37,33 9,28 125,69 172,30 127. 16 28. 41 180,33 335,91 0,00 0,42 33. 17 33,59 0,00 0,00 0,00 0,00 2,09 0,25 13,21 15,56 8,33 13,85 29,45 51,62 15,16 1. 11 0. 00 16,27 34,09 12. 83 17,99 64,91 64. 17 17,76 1,00 82,93 971,38 360,98 102,00 508,40 Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser 0,00 2. 71 4,16 6,86 0,00 0,00 3. 73 3,73 72,65 15,39 99. 68 187. 71 37. 33 9. 28 125. 69 172,30 127,16 28. 41 180. 33 335. 91 0,00 0,42 33,17 33,59 0,00 0,00 0. 00 0,00 2. 09 0,25 13,21 15,56 8,33 13. 85 29,45 51,62 15,16 1. 11 0. 00 16. 27 34. 09 12,83 17,99 64,91 64. 17 17,76 1,00 82,93 971,38 360,98 102,00 508,40 EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT EFRU ESF E U G FL I A LT I A LT E F RU E SF E U G FL mio. ECU B e t a l i n g er ( 1 9 9 4 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler 0,00 2,07 1,40 3,47 0,00 0. 14 0. 00 0. 14 99,21 11. 46 101,90 212,57 33,49 6,24 84,67 124,40 117,63 37,01 145,57 300. 20 0,00 0. 27 30. 89 31. 15 0. 00 0. 00 0,00 0,00 5,03 0,38 7,28 12,70 11,17 12,96 15,20 39,34 4,46 0,08 3,13 7,67 11,71 4,59 6,34 22. 64 53,36 15. 38 2,70 71,44 825,72 336,07 90,58 399,07 0,00 2,07 1. 40 3. 47 0,00 0,14 0. 00 0,14 99,21 11,46 101,90 212,57 33,49 6,24 84. 67 124. 40 117,63 37,01 145,57 300,20 0,00 0. 27 30. 89 31. 15 0. 00 0,00 0,00 0. 00 5. 03 0,38 7,28 12,70 11. 17 12. 96 15,20 39,34 4,46 0. 08 3. 13 7,67 11,71 4,59 6,34 22. 64 53. 36 15. 38 2,70 71,44 825,72 336,07 90,58 399,07 * Budgetpost B2-1003, B2-1202, B2-1304. 304 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* TABEL 1. 8 : MÅL 6 - EFSR F I N L A ND S V E R I GE M e d l e m s s t at Fond F o r p l i g t e l s er ( 1 9 9 5 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser 30,50 13,48 33,20 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser 30,50 13,48 33,20 0,00 77,18 0,00 0,00 11,47 0,00 11,47 88,65 30,50 13,48 44,67 0,00 EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF I A LT I A LT EFRU ESF E U G FL FIUF mio. ECU B e t a l i n g er ( 1 9 9 5 - 1 9 9 9) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler 6,72 7,76 27,64 0,00 42,12 0,00 0,00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 6,72 7. 76 27,64 0,00 42,12 0,00 0,00 9,02 0,00 9,02 51,14 6,72 7,76 36,66 0,00 * Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 305 TABEL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVERNE 11996* EU-initiativ Fond Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, frem Ekskl. fremførsler Inkl. fremførsler og genopførelser førsler og og genopførelser genopførelser ADAPT EMPLOI LEADER PESCA SMV RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE I A LT EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL EFRU ESF FIUF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF 222,43 0,00 222,43 246,70 3,39 243,31 251,68 99,93 68,64 83,11 130,59 78,25 7,95 44,39 181,92 167,38 14,54 119,93 103,77 16,17 157,96 128,27 11,89 17,00 0,80 133,00 90,91 42,09 13437 118,62 15,75 154,43 142,81 11,62 215,00 187,94 27,06 847,59 737,09 70,66 3 9 38 0,46 222,43 0,00 222,43 263,14 3 39 259,75 251,66 99,93 68,64 83,09 134,56 79,05 8,94 46,57 181,92 167,38 14,54 119,93 103,77 16,17 157,96 128,27 11,89 17,00 0,80 133,00 90,91 42,09 134,37 118,62 15,75 154,43 142,81 11,62 215,00 187,94 27,06 847,59 737,09 70,66 39,38 0,46 86,96 0,00 86,96 170,35 1,69 168,66 133,61 50,94 25,36 57,30 20,64 1,22 2,85 16,56 88,71 83,40 5,32 61,63 53,54 8,08 135,55 123,13 5,10 7,03 0,30 95,07 74,02 21,05 79,59 70,69 8,89 67,81 62,00 5,81 108,11 96,72 1139 465,19 418,26 30,21 16,50 0,23 86,96 0,00 86,96 170,35 1,69 168,66 133,61 50,94 25,36 57,30 20,64 1. 22 2,85 16. 56 88,71 83,40 5 32 61,63 53,54 8,08 135,55 123,13 5,10 7,03 0 30 95,07 74,02 21,05 79,59 70,69 8,89 67,81 62,00 5,81 108,11 96,72 11,39 465,19 418,26 30,21 16,50 0,23 2. 795,59 1. 858,34 752,10 139,49 45,65 2. 815,98 1. 859,14 769,53 139,48 47,83 1. 513,22 1. 035,62 379,68 80,83 17,09 1. 513,22 1. 035,62 379,68 80,83 17,09 * Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 306 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 11996* M e d l e m s s t at Fond Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, frem Ekskl. fremførsler Inkl. fremførsler F o r p l i g t e l s er B e t a l i n g er mio. ECU og genopførelser førsler og og genopførelser genopførelser B E L G I EN D A N M A RK T Y S K L A ND G R Æ K E N L A ND S P A N I EN F R A N K R IG I R L A ND I T A L I EN L U X E M B O U RG N E D E R L A N D E NE EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF 27,28 0,00 26,53 0,49 0,26 3,38 0,20 0,80 0,00 2,38 4,91 1,32 1. 95 0,79 0,86 1. 94 0,00 0,08 0,54 1,32 12,31 2,24 2,57 2,55 4,95 6,86 0,06 0,34 5,27 1,20 23,25 21,38 0,79 1,08 0,00 13,48 1,20 1,87 9,48 0,93 0,09 0,00 0,09 0,00 0,00 1,67 0,00 0,23 0,27 1,17 28,54 0,00 27,79 0,49 0,26 7,13 0,20 4,55 0,00 2,38 7,84 1,31 4,88 0,79 0,86 2,79 0,00 0,94 0,54 1,31 14,46 2,24 4,78 2,54 4,90 8,99 0,06 2,46 5,27 1,20 25,14 21,38 2,68 1,08 0,00 17,83 1,20 6,32 9,38 0,93 0,51 0,00 0,51 0,00 0,00 3,18 0,00 1. 75 0,27 1,17 23,40 0,04 21,90 1,34 0,12 4,04 0,90 2,91 0,00 0,24 8,56 5,26 2,68 0,49 0,14 2,35 0,00 0,55 1,01 0,78 25,57 17,48 3,70 2,61 1,78 17,49 9,53 3,43 3,46 1,07 24,36 21,65 2,33 0,01 0,36 22,90 0,75 8,83 12,51 0,80 0,52 0,00 0,52 0,00 0,00 4,46 2,35 1,19 0,00 0,92 23,40 0,04 21,90 1. 34 0,12 4,04 0,90 2,91 0,00 0,24 8,56 5,26 2,68 0,49 0,14 2,35 0,00 0,55 1,01 0,78 25,57 17,48 3,70 2,61 1,78 17,49 9,53 3,43 3,46 1,07 2 4 36 21,65 2,33 0,01 0,36 22,90 0,75 8,83 12,31 0,80 0,52 0,00 0,52 0,00 0,00 4,46 2,35 1. 19 0,00 0,92 * Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 307 TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 11996* (FORTS. ) M e d l e m s s t at Fond Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, frem Ekskl. fremførsler Inkl. fremfarsier F o r p l i g t e l s er B e t a l i n g er mio. ECU og genopførelser førsler og og genopførelser genopførelser Ø S T R IG P O R T U G AL F I N L A ND S V E R I GE UK EU I A LT EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL IF1UF 0,37 0,25 0,01 0,11 0,00 3,74 0,00 0,25 1,44 2,04 1,66 0,25 0,23 0,59 0,59 1,26 0,25 0,18 0,00 0,83 8,67 3,51 0,83 0,43 3. 90 50,18 50,01 0,17 0,00 0,00 161,05 80,67 36,93 23,03 20,42 1,12 0,25 0,76 0,11 0,00 4,57 -0,18 1,26 1,44 2,04 2,43 0,25 1,00 0,59 0,59 3,27 0,25 2,20 0,00 0,83 8,94 3,51 1,16 0,43 3,85 59,62 59,48 0,17 -0,03 0,00 196,36 89,95 63,20 22,90 20,31 0,491 0,00 0,44 0,06 0,00 12,48 9,66 0,86 1,14 0,81 0,52 0,00 0,51 0,01 0,00 1,17 0,00 1,02 0,02 0,14 7,10 3,64 1,54 0,29 1. 62 32,62 31,68 0,94 0,00 0,00 188,03 102,93 53,34 22,97 8,79 0,49 0,00 0,44 0,06 0,00 12,48 9,66 0,86 1,14 0,81 0,52 0,00 0,51 0,01 0. 00 1,17 0,00 1,02 0,02 0,14 7,10 3,64 1,54 0,29 1. 62 32,62 31,68 0,94 0,00 0,00 188,03 102,93 53,34 22,97 8,79 * Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 31 Tabel 1-5: Mål 1 - Regionale og tværregionale programmers andel af de samlede interventioner (mio. ECU) SPD 14 13% 6. 336,4 13% Regionale programmers Antal % af alle mail Støtte % af al le måll Tværregionale programmers Antal % af alle måll Støtte % af alle måll Total Antal % af alle måll Støtte % af alle måll 14 8% 6. 336,4 7% Total | D EL EFSR E IRL I P 92 87% 42. 086,5 87% 16 13 43 0 13 7 12. 520,6 4. 510,6 15. 685,4 0,0 6. 836,5 2. 533,4 0 0% 0,0 0% 79 100% 44. 661,4 100% 2 19 21 11 16 10 1. 160,2 9. 334,3 9. 750,5 5. 672,0 7. 231,1 11. 513,3 171 92% 86. 747,9 93% 18 32 64 11 29 17 13. 680,8 13. 844,9 25. 435,9 5. 672,0 14. 067,6 14. 046,7 I Antal I Støtte IALT 106 57% 48. 422,9 52% 79 43% 44. 661,4 48% 185 100% 93. 084,3 100% 1996 var især præget af gennemførelsen af programmerne i marken3. For næsten halvdelen af interventionerne (86 i alt, dvs. 46%) gav gennemførelsen anledning til ændringer af programmerne. Ændringerne kan stort set inddeles i tre grupper: Langt de fleste går ud på en finansiel omprogrammering af interventionerne (86% af tilfældene); i 37% af tilfældene har ændringerne også vedrørt finansielle beslutninger, til tider om en forhøjelse af strukturfondsstøtten, men oftere om overførsler mellem de forskellige fonde og pristalsreguleringer af beløbene; i en tredjedel af tilfældene har ændringerne endelig vedrørt selve programmerne, f. eks. ændringer af de fastsatte foranstaltninger eller aktioner, ikke nødvendigvis ledsaget af en revision af programmernes prioriteringer eller felter. 10 af de 13 støtteberettigede medlemsstater4 berøres af disse ændringer, hvoraf 10% vedrører programmer, som er ændret flere gange5. 3 Beskrives nærmere i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 4 De nederlandske, østrigske og svenske SPD'er er ikke blevet ændret. 5 5 programmer er ændret 2 gange (Sachsen-Anhalt (økonomisk udvikling), Irland-lokaludvikling, Basilicata, Sicilia, Northern Ireland), og 1 program er ændret 3 gange. ^o 2> KAPITEL Vn WNANSBX GENNEMFl 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 311 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 1 : MÅL 1 - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekikl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)1(1) BELtilEN TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN NEDERLANDENE ØSTRIG PORTUGAL UK EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FRJF IALT IALT EFRU ESF EUGFL FIUF 142,18 65,14 22,00 0,37 229,69 2. 742,32 1. 775,98 1. 368,25 46,50 5. 933,05 4. 308,56 801,44 1. 015,12 37,10 6. 162,22 8. 123,91 2. 826,42 1. 519,15 462,78 12. 932,26 369,52 268,27 150,53 6,30 794,62 1. 340,46 940,51 592,63 17,41 2. 891,00 3. 658,36 633,82 704,79 66,54 5. 063,51 24,30 8,20 6,70 2,80 42,00 19,96 5,04 8,76 0,00 33,76 4. 758,66 1. 533,39 1. 153,17 72,16 7. 517,37 548,45 321,57 151,15 17,03 1. 038,20 42. 637,69 26. 036,67 9. 179,78 6. 692,25 728,99 142,18 65,14 22,00 0,37 229,69 2. 742. 32 1. 775,98 1. 368,25 46,50 5. 933. 05 4. 308. 56 801,44 1. 015,12 37,10 6. 162. 22 8. 123,91 2. 826,42 1. 519,15 462,78 12. 932,26 369,51 268,27 150,53 6,30 794. 61 1. 340,46 940,51 592,63 17,41 2. 891. 00 3. 658,36 633,82 704,79 66,54 5. 063,50 24,30 8,20 6,70 2,80 42. 00 19,96 5,04 8,76 0,00 33. 76 4. 758,65 1. 533,39 1. 153,17 72,16 7. 517. 37 548. 45 321,57 151,15 17,03 1. 038,20 42. 637,67 26. 036,65 9. 179,78 6. 692,25 728,99 113,74 40,62 9,58 0,19 164. 13 2. 240,46 1. 311,18 986,08 26,74 4. 564. 47 3. 090,88 531,96 791,01 23,89 4. 437. 74 5. 381,87 2. 397,11 1. 226,58 338,69 9. 344. 25 221. 32 179,79 97,49 3,46 502. 06 904,54 845,59 535,70 13,93 2. 299. 75 2. 731,71 308,36 392,06 35,21 3. 467,34 19,44 5,06 5,39 1,58 31. 47 15,97 4,03 7,01 0,00 27. 01 3. 730,38 1. 149,09 735,11 58,22 5. 672. 80 446. 88 258,84 101,33 8,82 815,86 113,74 48,03 9,58 0. 19 171. 54 2. 240,46 1. 311,18 986,08 26,74 4. 564. 47 3. 090,88 531,96 791,01 23,89 4. 437. 74 5. 381,87 2. 397,11 1. 249,04 338,69 9. 366. 72 221. 32 208,59 97,49 3,46 530. 87 904. 54 845,77 535,70 13,93 2. 299,93 2. 731,71 322,60 392,06 35,21 3. 481,59 19,44 5,06 5,39 1,58 31. 47 15,97 4,03 7,01 0,00 27. 01 3. 730,38 1. 174,90 735. 11 58,22 5. 698. 61 446. 88 258,84 101,33 8,82 815. 86 31-326,88 31. 425,80 18. 897,19 7. 031,63 4. 887,33 510,73 18. 897,19 7. 108,08 4. 909,80 510,73 8o% 74% 44% 50% 75% 82% 74% 72% 58% 77% 72% 66% 78% 64% 72% 66% 85% 82% 73% 72% 60% 78% 65% 55% 67% 67% 90% 90% 80% 80% 75% 51% 56% 53% 69% 80% 62% 80% 56% 75% 80% 80% 80% 0% 80% 78% 77% 64% 81% 76% 81% 80% 67% 52% 79% 74% 73% 77% 73% 70% * Budgetpost B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 312 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 2: MÅL 2 - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1996) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1996) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)/(l) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE UK EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT ÉFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT EFRU ESF IALT IALT EFRU ESF 114,59 25,35 139,94 44,74 8,53 53,27 488,10 183,03 671,13 791,13 245,97 1. 037,10 1. 345,77 220,71 1. 566,48 432,74 97,56 530,30 6,03 1,94 7,97 143,97 60,18 204,15 46,53 19,01 65,55 46,12 6,30 52,42 83,22 22,56 105,78 1. 528,53 535,12 2. 063,65 6. 497,73 5. 071,47 1. 426,26 110,62 29,98 140,60 44,54 8,53 53,07 482,89 183,03 665,92 790,42 245,97 1. 036,39 1. 339,46 220,71 1. 560,16 416,41 97,56 513,97 4,56 1,94 6,50 143,97 60,18 204,15 46,53 19,01 65,55 46,12 6,30 52,42 83,22 22,56 105,78 1. 525,56 535,12 2. 060,68 6. 465,19 5. 034,30 1. 43039 34,41 13,28 47,69 19,87 3,79 23,67 230,83 102,25 333,09 442,25 164,97 607,21 671,80 160,71 832,52 188,98 56,08 245,06 3,01 1,26 4,28 54,48 37,31 91,80 21,27 11,74 33,01 26,64 3,15 29,79 26,78 11,28 38,06 711,03 371,79 1. 082,82 3368,98 2. 431,36 937,62 34,41 15,59 50,00 19,87 3,79 23,67 230,83 108,85 339,68 442,25 164,97 607,21 671,80 163,65 835,46 188,98 56,08 245,06 3,01 1,26 4,28 54,48 37,31 91,80 21,27 11,74 33. 01 26,64 3,15 29,79 26,78 11,28 38,06 711,03 379,31 1. 090,34 3. 388,35 2. 431,36 956,99 31% 52% 36% 45% 44% 45% 48% 59% 51% 56% 67% 59% 50% 74% 54% 45% 57% 48% 66% 65% 66% 38% 62% 45% 46% 62% 50% 58% 50% 57% 32% 50% 36% 47% 71% 53% 52% 48% 67% * Budgetpost B2-1201, B2-1301. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 313 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 3: MÅL 3 - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)/(l) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE UK IALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF 192,56 192,56 148,34 156,42 81% 127,00 127,00 88,46 115,19 91% 820,40 820,40 513,77 521,77 64% 666,50 666,50 516,66 1. 199,99 1. 199. 99 906,56 516,66 906,56 350,34 350,34 202,67 202. 67 9,86 9,86 8,45 434,50 434,50 377,93 129,75 129,75 103,80 95,32 73,00 95,32 73,00 51,26 36,50 8,95 377,93 103,80 51,26 3630 78% 76% 58% 91% 87% 80% 54% 50% 2. 051,80 2. 051,80 1. 400,26 1. 400,26 68% 6. 151,03 6. 151,03 4354,66 4. 397,97 71% * Budgetpost B2-1302. 314 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996' TABEL 1. 4: MÅL 4 - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (O Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)/(l) 50% 82% 42% 45% 52% 50% 66% 50% 80% 55% 8,23 10,68 23,51 75,85 97. 32 49,45 0,59 11,12 9. 36 12. 92 18,75 50% 16,38 13,00 56,22 16,38 13,00 56,22 167,64 167,64 187,07 187,07 98,90 0,90 22,23 11,70 23,60 37,50 98,90 0,90 22,23 U. 70 23,60 37,50 8,23 10,68 23,51 75. 85 97,32 49,45 0,59 11,12 9. 36 12. 92 18,75 635,13 635,13 317,76 317,76 50% BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE IALT ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF ESF * Budgetpost B2-1303. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 315 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 5: MÅL 5a Landbrug - EFSR EU-initiativ Fond Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)/(D BELGIEN DANMARK EUGFL EUGFL 79,83 60,75 79,83 60,75 59,10 41,26 59,10 74% 41,26 68% TYSKLAND EUGFL 514,56 514,56 3X7,16 387,16 75% SPANIEN EUGFL 102. 41 102,41 84,55 84,55 83% FRANKRIG EUGFL 739,39 739,39 449,86 449,86 6 1% ITALIEN EUGFL 249,16 249,16 L U X E M B O U RG EUGFL NEDERLANDENE EUGFL 16,53 34,32 16,53 34,32 99,81 10,58 18,64 99,81 40% " 10,58 64% 18,64 54% EUGFL 137,44 137,44 107,88 107,88 78% EUGFL 114,74 114,74 S V E R I GE EUGFL 40,22 40,22 EUGFL 100,40 100,40 57,31 34,72 75,74 57,31 50% 34,72 86% 75,74 75% ØSTRIG FINLAND UK I A LT E U G FL 2. 189,75 2. 189,75 1. 426,60 1. 426,60 6 5% * Budgetpost B2-1001, B2-1002 (dvs. ekskl. budgetpost B2-1000-Strukturaktioner, der har direkte forbindelse med markedspolitikken (kun 1994 - 43,65 mio. ECU i forpligtelser og 43,65 mio. ECU i betalinger) og ekskl. tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 for år 1993 (356,6 mio. ECU i forpligtelser i 417,02 mio. ECU i betalinger). 316 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996' TABEL 1. 6 : MÅL 5a Fiskeri - EFSR EU-initiativ Fond Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) mio. ECU % (2)/(l) BELGIEN DANMARK TYSKLAND SPANIEN FRANKRIG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND SVERIGE UK IALT FIUF FIUF FIUF FIUF FRJF FIUF FRJF FIUF !TUF FIUF FRJF FRJF FIUF 24,50 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1,10 15,52 2,00 23,00 40,00 44,33 24,50 69,87 37,64 59,72 63,27 44,77 1. 10 J5. 52 2,60 23,00 40,00 44,33 19,83 30,29 20,02 42,71 41,13 23,13 0,11 12,66 1,00 6,90 12,00 20,10 19,83 81% 30,29 43% 20,02 53% 42,71 72% 41,13 65% 23,13 52% 0,11 10% 12,66 82% 1,00 50% 6,90 30% 12,00 30% 20,10 45% 425,72 425,72 229,86 229,86 54% * Budgetpost B2-1101 ekskl. aktioner i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 317 TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 7 : MÅL 5b - EFSR mio. ECU Medlemsstat Fond Forpligtelser (1994-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) Betalinger (1994-1999) % (2)/(D Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) BËLC1ËN DANMARK TYSKLAND SPANIEN F R A N K R IG ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE ØSTRIG FINLAND S V E R I GE UK ËFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL «ALT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT EFRU ESF EUGFL I A LT I A LT EFRU ESF EUGFL 4,82 4,25 6,95 16,03 5,93 1,29 6,30 13,51 171,69 42,84 234,92 449,45 81,97 22,57 229,84 334,39 284,28 93,12 331,69 709,09 43,86 14,78 81,95 140,59 0,43 0,11 0,30 0,84 16,11 2,46 22,58 41,16 41,67 27,53 60,75 129,95 31,19 6,29 11,60 49,08 34,09 12,83 17,99 64,91 130,54 54,23 18,86 203,63 2. 152,63 846,58 282,31 1. 023,74 4,82 4,25 6,95 16,03 5,93 1,29 6,30 13,51 171,69 42,84 234,92 449,45 81,97 22,57 229,84 334,39 284,28 93,12 331,69 709,09 43,86 14,78 81,95 140,59 0,43 0,11 0,30 0,84 16,11 2,46 22,58 41,16 41,67 27,53 60,75 129,95 31,19 6,29 11,60 49,08 34,09 12,83 17,99 64,91 130,54 54,23 18,86 2,41 2,85 2,79 8,05 3,74 0,78 1,29 5,80 139,53 26,90 180,34 346,77 69,21 13,44 160,19 242,84 201,44 72,70 233,99 508,14 21,93 7,44 55,28 84,65 0,21 0,05 0,15 0,42 12,44 1,49 11,33 25,25 27,84 19,80 30,85 78,50 12,24 2,67 8,69 23,61 11,71 4,59 6,34 22,64 90,84 38,41 11,63 203,63 2. 152,63 846,58 282,31 1. 023,74 140,88 1. 487,58 593,55 191,15 702,88 2,41 2,85 2,79 8,05 3,74 0,78 1,29 5,80 139,53 26,90 180,34 346,77 69,21 13,44 160,19 242,84 201,44 72,70 233,99 508,14 21,93 7,44 55,28 84,65 0,21 0,05 0,15 0,42 12,44 1,49 11,33 25,25 27,84 19,80 30,85 78,50 12,24 2,67 8,69 23,61 11,71 4,59 6,34 22,64 90,84 38,41 11,63 140,88 36% 6 7% 4 0% 5 0% <>3% 6 1% 2 0% 4 3% 8 1% 6 3% 7 7% 7 7% 8 4% 6 0% 7 0% 7 3% 71% 7 8% 7 1% 7 2% 56% 5 0% 6 7% 6 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 77% 6 0% 5 0% 6 1% 67% 72% 51% 60% 39% 42% 75% 48% 34% 36% 35% 35% 70% 71% 62% 69% 1. 487,58 • 69% 593,55 191,15 702,88 70% 68% 69% * Budgetpost B2-1003, B2-1202, B2-1304. 32 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 1 og 6-regionerne : Støtten til den teknologiske udvikling er vokset i forhold til perioden 1989-1993. Den er mere end fordoblet i mål 1-regionerne og -landene og udgør nu 7% af fællesskabsfinansieringerne under ét (2,5% af fællesskabets bidrag mellem 1989 og 1993). Stigningen skyldes dels optagelsen af nye regioner under mål 1, som har væsentligt større F&U-udgifter end de oprindelige regioner, men også en væsentlig forøgelse af bevillingerne til de sidstnævnte regioner, navnlig i Italien, Irland og Grækenland. Der er visse fælles tendenser, nemlig en forøgelse af bidraget fra den private sektor, som afspejler en større interesse for teknologiefterspørgslen, fastlæggelse i visse regioner af strategier for den teknologiske udvikling, et initiativ som Kommissionen i sin tid søgte at fremme i pilotprojekterne, og endelig en relativ vækst i ESF- finansieringerne. Mål 1-programmerne prioriterer FTU højest, men giver også plads til telekommunikation (15%). FTU- foranstaltningernes omfang varierer fra medlemsstat til medlemsstat. De finansierede foranstaltninger vedrører forskellige områder: • infrastrukturer (bygning og flytning af forskningscentre, universitetslaboratorier og centre til formidling af resultater) og støtte til det videnskabelige og teknologiske system (FTU og innovationsprojekter, erhvervelse og formidling af knowhow). Generelt tager interventionerne mindre sigte på at skabe nye infrastrukturer end på en bedre udnyttelse af de infrastrukturer, som blev finansieret i den forudgående periode; industristøtte (tilskud og lån til udvikling af nye produkter og processer og til teknologioverførsel; tjenesteydelser, kalibrering og teknologisk kontrol; etablering og udvidelse af innovationscentre og centre for overførsel af teknologi; støtte til deltagelse i det fjerde forskningsrammeprogram); samarbejde mellem de forskellige aktører på området teknologisk udvikling (virksomheder, navnlig SMV, teknologicentre, universiteter, osv. ) og teknologioverførsel; innovations- og • • • uddannelsesaktioner (uddannelse for kandidater, forskeruddannelse, uddannelse i styring af forsknings- og teknologiprojekter). vedrører hovedsagelig finansieringerne tjenesteydelser og telekommunikationsområdet lettelse af virksomhedernes adgang til disse tjenesteydelser; På basisinfrastrukturer, et område, hvor der er store forskelle mellem mål 1-regionerne og resten af Unionen, og som er forudsætningen for, at der kan udvikles informationsteknologier i disse regioner. Der er navnlig tale om digitalisering, modernisering og udvidelse af nettene. Udgifterne til disse avancerede tjenesteydelser går bl. a. til: • • udvidelse aflSDN-nettet (Spanien, Portugal, Italien og Grækenland) og net af optiske fibre; • udvidelse af GSM-dækningen (Spanien, Italien og Irland) og udvikling af satellittjenesterne (Italien). Kun få af foranstaltningerne vedrører direkte telematiske applikationer. De, der gør, vedrører projekter på områderne offentlig forvaltning (Grækenland og Portugal), sundhedstjenester (Grækenland og Spanien), uddannelse (Frankrig, Grækenland, Det Forenede Kongerige og Spanien) eller elektroniske transaktioner (Italien). Sammenligner man de forskellige medlemsstater, aftegner der sig fire situationer: Visse medlemsstater (Nederlandene, Tyskland og Frankrig) anvender ikke fællesskabsbevillingerne til telekommunikation, men til FTU i en udstrækning, der ligger på linje med eller højere end gennemsnittet for mål 1; andre (Spanien, Grækenland og Portugal) prioriterer omvendt, dvs. at en stor del af bevillingerne anvendes til telekommunikation, mens FTU-investeringerne ligger under gennemsnittet for mål 1; de øvrige medlemsstater har derimod besluttet at anvende fællesskabsbevillingerne til begge områder, men nogle af dem (Belgien, Irland og Det Forenede Kongerige) prioriterer FTU højere end gennemsnittet og telekommunikation lavere end gennemsnittet for mål 1, mens Italien skiller sig ud ved at investere mere end gennemsnittet såvel i FTU som i telekommunikation. 318 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* TABEL 1. 8 : MÅL 6 - EFSR Medlemsstat Fond Forpligtelser (1995-1999) FINLAND SVERIGE Ekskl. fremførsler og genopførelser 52,90 34,58 70,00 0,70 158,18 21,86 11,39 22,41 0,73 56,39 214,57 74,76 45,97 92,41 1,43 Inkl. frigørelser, frem førsler og genopførelser (1) 52,90 34,58 70,00 0,70 158,18 21,86 11,39 22,41 0,73 56. 39 214,57 74,76 45,97 92,41 1,43 EFlU ESF EUGFL FIUF IALT EFRU ESF EUGFL FIUF IALT IALT EFRU ESF EUGFL FIUF Betalinger (1995-1999) Ekskl. fremførsler og genopførelser Inkl. fremførsler (2) 17,92 18,31 46,04 0,35 82,62 10,93 5,70 14,49 0,37 31,48 114,10 28,85 24,01 60,53 0,72 17,92 18,31 46. 04 0. 35 82,62 10. 93 5. 70 14. 49 0,37 31,48 114,10 28,85 24,01 60,53 0,72 mio. ECU % (2)/(l) 34% 53% 66% 50% 52% 50% 50% 65% 50% 56% 53% 39% 52% 65% 65% * Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 319 TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996' TABEL 2. 1 : SAMLET GENNEMFØRELSE EU-initiativ Fond Forpligtelser (1994-1999) Betalinger (1994-1999) Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, Ekskl. fremførsler Inkl. fremførsler og genopførelser fremførsler og og genopførelser % (2)/(l) genopførelser (") (2) ADAPT EMPLOI LEADER GRÆKENLAND SPANIEN RECHAR REGIS KONVER RESIDER RETEX URBAN INTERREG/PEACE I A LT EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL EFRU ESF FIUF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EFRU ESF EUGFL FIUF EFKU ESF EFRU ESF 530,09 10,04 520,05 555,57 9,59 545,98 693,04 316,95 71,60 304,48 182,54 84,80 8,91 88,83 379,25 350,77 28,48 291,60 252,43 39,17 194,73 165,04 11,89 17,00 0,80 371,22 318,48 52,75 29337 26636 27,01 319,55 305,59 13,96 350,90 309,55 41,35 1. 221,19 1. 086,56 86,37 47,66 0,60 5. 383,04 3. 476,16 1. 447,51 369,15 90,23 530,09 10,04 520,05 572,01 9,59 562,42 720,42 326,75 74,40 319,26 187,66 85,60 9,90 92,16 385,45 356,97 28,48 292,46 253,29 39,17 216,78 187,09 11,89 17,00 0,80 371,22 318,48 52,75 311,47 281,06 30,41 319,55 305,59 13,96 37237 321,07 51,29 1. 432,90 1. 290,31 88,55 53,45 0,60 5. 712,38 3. 745,84 1. 483,27 389,71 93,56 239,58 5,02 234,56 324,58 4,59 319,99 26632 113,66 28,24 124,41 37,80 4,50 3 34 29. 97 156,42 144,14 12,28 136,80 117,21 19,58 157,57 145,15 5,10 7,03 0 30 182,40 156,03 2637 157,89 14336 14,52 14331 13633 6,98 161,83 14330 18,53 703,55 644,02 38,06 21,16 0 30 239,58 5,02 234,56 324,58 4,59 319,99 266^2 113,66 2834 124,41 37,80 4,50 3 34 29,97 156,42 144,14 12,28 137,23 117,64 19,58 157,57 145,15 5,10 7,03 0 30 182,40 156,03 2637 157,89 14336 14,52 14331 13633 6,98 166,25 14330 22,95 706,62 644,02 39,08 23,22 0 30 2. 668,06 1. 75732 727,57 152,60 30,57 2. 675,98 1. 757,75 733,01 154,66 30,57 45% 50% 45% 57% 48% 57% 37% 35% 38% 39% 20% 5% • 34% 3 3% 4 1% 40% 4 3% 47% 46% 50% 7 3% 78% 4 3% 4 1% 38% 49% 49% 50% 5 1% 5 1% 48% 45% 45% 50% 45% 45% 45% 49% 50% 44% 4 3% 50% 47% 47% 49% 40% 3 3% * Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-1432, B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 320 ADAPT (17) Delgicn Flandtm Wallonien Danmark Tyskland Grsekcnland Spanien Frankrig Irland Italien Luicmbourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Storbritannien Northern Inland EMPLOI (17) Belglen SPANIEN Watlonitn Danmark Tyskland Gråske nland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige Storbritannien Northern Inland LEADER (102) D a n m a rk Tyskland Baden- Wurtemberg Niedersachsen Bayern Østberlin Brandenburg Helten Mecklemburg' Vorpommem Nordrhein- Westfaten Rheinland-Pfals Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein Thuringen Net TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM 8. årsberetning om strukturfondene (1996) El)-lnltla<lv (antal EU-lnltiattver) SF- static (1) Forpligteber Forpligtelser 1996 1994-1)96 % Betalinger 1996 (2) (ÎVd) 1. 444,(7 222,43 530,09 11. 20 14,96 16. 24 29. 50 228. 10 30. 10 236,40 249,70 21. 20 190. 00 0. 30 57. 55 11. 57 21. 00 19. 70 11. 25 216. 60 213. 50 3. 10 25. 51 12. 30 13. 20 24. 19 33,77 20,27 33,69 0,00 1. 46 45,60 0. 25 0,00 0. 00 17,01 0. 00 0. 00 18. 68 15. 89 2. 79 31. 20 14. 96 16. 24 29. 50 76. 69 27,41 81. 79 46,94 7 35 81,70 0 30 11. 51 11. 57 21. 00 19. 70 11. 25 72. 17 69. 07 3. 10 1. 524,15 263,14 572,01 32,10 12. 21 19. 19 10. 5« 156,10 64. 40 386. 60 146. 50 76. 10 341. 70 0. 30 42,44 23. 01 40. 30 29,15 20. 69 146. 50 134. 60 11. 90 1. 511,16 8,16 177. 43 5. 68 18. 84 43. 05 0,24 18,83 6,20 15. 56 3. 54 8. 55 1. 82 18. 01 15. 56 6. 64 13. 92 1. 00 10,41 10. 41 0. 00 8. 95 26,84 4. 59 56,05 27,31 21. 73 82. 69 0. 00 2. 21 0. 00 3. 92 0,00 0. 00 18. 44 17. 43 1. 02 251,66 6. 53 15. 89 0. 00 0. 63 0. 00 0,00 1. 62 0. 51 0. 30 0. 00 0. 00 0. 61 0. 00 3. 93 6. 64 0. 66 1. 00 32. 10 12,21 19. 89 10. 56 49. 98 12. 62 114,67 49,58 29. 34 134,16 0 30 6. 45 23. 01 9,58 29. 15 20. 69 49. 80 37. 90 11. 90 720,42 6. 53 140. 46 5. 67 18. 84 6. 08 0^4 18. 83 6,20 15. 56 3. 54 «. 55 1. 82 18. 01 15. 56 6. 64 13,92 1,00 3 7% 100% 100% 100% 100% 34% 9 1% 32% 19% 35% 4 3% 100% 20% 100% 100% 100% 100% 25% 24% 100% 3 1% 100% 100% 100% 100% 32% 20% 30% 34% 39% 38% 100% 15% 100% 24% 100% 100% 34% 28% 100% 4 «% 80% 79% 100% 100% 14% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 86,9« 6. 51 3. 16 3. 35 6 30 17. 29 4. 82 18,70 0,00 4. 00 23. 08 0,06 0. 00 0. 00 4. 31 1. 21 0. 00 0. 77 0. 00 0. 77 17035 53« 5 30 0. 00 2. 37 29. 47 2. 34 35,33 15. 57 13. 35 41. 91 0. 00 1. 11 0,00 2. 14 0. 00 0. 00 21. 58 21. 27 0. 30 133,61 1. 96 14. 25 0. 00 0. 19 0. 00 0. 00 6. 08 0,14 0. 08 0. 00 0. 00 0. 18 0. 00 5. 02 1. 99 0. 17 0. 40 Betalinger 1994-1996 (3) 2 3 9 31 % (3V(t) 1 7% 9. 36 4. 49 4. 87 8. 85 38. 75 8. 39 42. 75 23. 47 5. 95 41. 13 0. 09 5. 76 5,79 6,30 9,85 5,63 27. 52 26. 59 0. 93 3 2 4 3* 16. 05 6,11 9,95 3,17 41. 04 6,35 64,64 26,70 16,95 67,64 0,15 3 33 11. 51 4. 97 14. 58 10. 35 37. 26 31. 51 3. 75 26632 1. 96 53,07 1. 70 5. 65 3,04 0,07 11,30 1,86 4,67 1,06 2 37 0,55 5,40 8,63 1,99 4. 18 0,40 30% 30% 30% 30% 17% 28% 17% 9% 28% 22% 30% 10% 50% 30% 50% 50% 10% 9% 30% 2 1% 50% 50% 50% 30% 26% 10% 17% 18% 22% 19% 50% 8% 50% 12% 50% 50% 25% 23% 48% 1 1% 24% 30% 30% 30% 7% 30% 60% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 55% 30% 30% 40% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 321 TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- Initiativ (antal EU-programmer) SF- stotte (1) Forpligtelser Forpligtelser 1996 1994. 1996 Betalinger 1996 Betalinger 1994-1994 (2) (»WD (3) <J)/(l) Grckcnlaod ' Spaolcn Andalucia Aragin Asturias Baléares Canarias Cantabria Castilla-La-Mancha Castilla y Leon Caioluha Extremadura Galicia La Rioja Madrid Murcia Navarra Pals Vasco Valencia Frankrig Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne-Ardenne Carte Douai, Valenciennes Franche-Comté Haute-Normandie Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Mldi-Pyrinies Payt-de-la-Loin Poitou-Charentes Provence-Alpes-Cåle d'Azur Rhone-Alpes Irland Italien Airuao Basilicata Bolsano Calabria Campania Emilia-Romagna FrtouH-Venetia Giulia Lmio Liguria Lombardia Marche Molise Umbria Piemonte Puglla Sardegna 148. 00 354,79 68,8 27,48 13,00 3. 13 12. 33 6. 41 41. 00 53,50 13. 62 24,00 43,80 3. 68 3. 60 9. 52 4. 81 2,47 23. 63 190. 00 3. 67 17. 23 12. 78 10. 13 8,53 14,09 6. 42 2,24 3,05 2. 04 5. 78 0. 82 14. 39 15. 04 7,44 22,03 9. 28 9. 83 12. 06 13. 15 67. 92 288,72 15. 97 19,55 4,80 23. 15 25. 82 6. 35 4. 90 16. 34 3. 95 4. 53 8. 45 9. 85 8. 41 9,25 26. 60 32. 37 0. 00 9 32 0. 47 3 30 0. 48 0,06 033 0. 09 0. 45 0. 4 0,13 1. 56 0,60 0 35 0 34 0. 05 0. 64 0. 16 0. 42 92. 73 3 32 2. 17 0. 82 1. 01 1. 03 9,83 6. 42 2 34 0,00 0. 79 0. 81 0. 82 1. 44 0 34 7 /4 22. 03 9 38 1. 82 7. 84 13. 15 0,00 49. 29 9 33 0. 66 0 34 0,99 0. 77 1. 05 1. 17 3 37 3. 93 4 33 1,11 0 37 138 133 0 34 0 32 22. 56 121. 62 10. 32 27. 48 13. 00 3. 13 2. 07 1. 06 4. 92 10. 00 2 35 24. 00 3 30 3. 68 3. 60 1. 79 4. 81 2. 47 3 34 18839 3 32 17. 23 12. 78 10. 13 8 32 14. 09 6,42 2 34 3. 05 0. 79 5. 78 0. 82 14. 39 15. 04 7. 44 22. 03 9 38 9. 83 12. 06 13. t5 7 30 77. 91 15. 3« 2 38 4. 80 6 35 3 34 1. 74 1. 47 3 37 3. 95 4 33 1. 1 0 37 138 133 6 38 1,09 15% 34% 15% 100% 100% 100% 17% 16% 12% 19% 16% 100% 8% 100% 100% 19% 100% 100% 15% 99% 88% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 39% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 11% 27% 96% 12% 100% 30% 14% 27% 30% 22% 100% 100% 13% 3% 19% 13% 25% 3% 0. 00 9. 83 0 33 3. 74 1. 45 0,03 0. 11 0,04 0 32 0 30 0,06 2,81 0,30 0,07 0,07 0. 03 0,19 0,05 0 31 11,28 44,69 5. 16 « 34 3,90 135 1. 04 0,53 2. 46 5. 00 1. 12 7 30 1. 75 i. 10 1. 0« 0. 90 l. *4 0. 74 1. 77 45. 60 6133 1,61 3,92 1. 88 2. 74 130 2. 95 1. 93 0,67 0. 42 0 34 03< 0 34 3. 42 t. 53 3,18 6. 61 4. 64 1. 78 2 35 3. 95 0. 00 1. 61 5. 17 4,02 3 34 2,81 4 33 1. 93 0,67 0. 97 0 34 1. 73 0 34 4. 32 4. 65 3. 18 6. 61 4. 64 3. 31 3. 62 3. 95 3,75 22. 30 36. 29 4. 67 0 33 0,16 0,50 0,38 0. 53 0,58 0,94 1. 61 1. 89 0,5« 0. 13 0. 62 0,61 0 37 0,2« 7. 68 t. 19 2,03 3,48 1. 77 0. 17 0. 74 0. 94 1. 61 1. 89 0 36 0. 13 0. 62 0. 61 3. 29 0. 54 1% 13% 1% 30% 30% 40% 8% 8% 6% 9% 8% 30% 4% 30% 30% 9% 30% 30% 7% 32% 44% 30% 31% 32% 33% 30% 30% 30% 32% 12% 30% 30% 30% 31% 43% 30% 50% 34% 30% 30% 6% 13% 4R% 6% 42% 15% 7% 14% 15% 6% 41% 42% 7% 1% 7% 7% 12% 2% 322 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) E'J- Inltiativ (antal EfJ-lnltlatlvprogrammer) SF-Concours Forpligtelser Forpligtelser Betalinger Betalinger støtte (I) 199« 1994-1996 (») (»WD 1996 1994-199« (3) (3WD Sicilia Toscana Trento Valle d'Aosta Veneio Net Luxembourg Nederlandene Drenlhe Flevoland Noordoost FrieslanaVnoordwest Groningen Noorttwest Friesland Østrig Nlederoslernich Burgenland Kumten OberOsterreich Sahburg Steiermark Tyrol Vorarlberg Net Portugal Finland Mål ib-omràder Mål 6-områder Sverige Mål Ib-områder Mål 6-områder Det Fortnede Kongerige England Scotland Highlands and Islands Northern Inland Wales Net PESCA (13) Belgien Danmark Tyskland GrKkenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Portugal Finland Sverige UK SMV (35) Belgien Flandern Wallonien Danmark Tyskland Baden- Wurtemberg Niedersachsen 32,58 14,81 2,24 0,47 16. 34 2. 00 1. 01 8,46 1. 05 2. 11 2,64 2,65 7 33 0,72 138 0,19 5. 98 2. 00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 7 33 0. 72 138 0. 47 5,98 2. 00 1. 01 8. 18 1. 05 2. 02 2 30 2,61 23,39 18. 11 20. 12 5,58 2,57 2,90 4,93 0,80 4. 27 1. 72 0. 36 0,25 117,59 28,09 16. 15 11,94 16,11 12,09 4,02 66,20 25,85 8. 41 11,96 11,35 8. 62 16,00 265,00 2. 00 16,40 23,00 27,10 41. 50 28,30 7,84 34. 17 10. 63 29,26 3,41 3. 97 37. 42 1. 00431 12,10 2. 69 9. 41 2,55 184,25 0. 85 4. 74 4,47 0. 00 2,46 4,48 0,64 4. 07 138 0 3« 0 35 4. 01 28,09 16. 15 11. 94 13. 37 10. 03 3 34 10. 03 3. 45 0. 77 3. 12 1. 66 1. 04 4. 09 13436 7fi7 9 34 19. 38 22. 25 0. 00 9 32 6,06 0,00 9 34 23. 22 3. 41 3. 97 26. 20 181,92 *M 2. 69 1,92 2 35 41. 72 0,85 4,74 4. 47 2. 01 2. 46 4. 48 0. 64 4. 07 138 0 36 0 35 10. 74 28. 09 16,15 11. 94 13. 37 10. 03 33" 66. 20 25. 85 8,41 11. 96 11. 35 1,62 7. 83 187,6« 2. 00 12. 27 23. 21 26,7« 6,91 28. 30 7. 17 4. 42 10. 49 27,48 3. 41 3. 97 31. 27 385,4! 12,10 2,69 9,41 2 35 142,92 0. 85 4. 74 22% 5% 62% 100% 37% 100% 100% 97% 100% 96% 95% 98% 86% 80% 78% 85% 91% 80% 95% 80% 100% 100% 9% 100% 100% 100% 83% 83% 83% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 49% 71 Vi 100% 75% 101% 99% 17% 100% 91% 13% 99% 94% 100% 100% 84% 38%) 100% 100% 100% 100% 78% 100% 100% 3. 62 0 36 0. 41 0. 07 2. 99 0,80 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 5. 73 1,34 0 37 0,74 1. 35 0. 19 132 0. 41 0,11 0. 10 4. 85 8,43 4,85 3. 58 4,01 3. 01 1. 00 14. 81 6. 07 1. 89 2. 45 2. 37 2,03 1. 84 3. 62 0 36 0. 41 0. 16 2. 99 0,80 0. 41 2. 45 0. 32 0. 60 0. 75 0,78 6. 06 1. 34 0. 60 0,74 1. 35 0. 19 132 0,41 0. 11 0. 10 8. 44 8. 43 4. 85 3 38 4. 01 3. 01 1. 00 19,63 7 34 2. 52 3. 59 3. 13 2. 84 4. 73 20,641 37. 801 0. 44 0. 82 0. 00 0 31 0. 00 8. 49 0. 74 0. 00 1. 14 4. 4« 1. 13 1. 19 1. 94 0,60 2. 18 1. 92 2. 56 3. 46 8. 49 1,30 2 31 1. 72 6,59 1. 13 1. 19 4. 48 88,71 156,42 1,77 0. 81 0,9« 0. 77 26. 28 0. 43 1. 42 4,01 0,81 3 31 0. 77 57. 13 0. 43 1. 42 11% 2% 19% 33% 18% 40% 40% 29% 30% 29% 28% 29% 26% 24% 23% 25% 27% 24% 29% 24% 30% 40% 7% 30% 30% 30% 25% 25% 25% 30% 29% 30% 30% 28% 33% 30% 14% 30% 13% 8% 9% 8% 30% 17% 6% 16% 23% 33% 30% 12% 16% 33% 30% 34% 30% 31% 50% 30% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 323 TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- Initiatlv (antal ElMnltl«tlvprogramm«r) SF- støtte (D Forpligteber Forpligteber Betalinger Betalinger 1996 1994-1996 (») (»WD 1996 1994-199« (3) (»WD Bayern Berlin Brandenburg Bremen Hessen Mecklemburg- Vorpommem Nordrhein- Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein Thuringen Grse kenland Spanien Frankrig Corse Nord-Pas-de-Calals/Halnaul Mål 2 og ib-områdtr Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongcrigt Scotland Highlands Northern Inland Wales REGIS (6) Spanien Canarias Frankrig Guadeloupe Guyane Martinique Réunion Portugal RECHAR (30) Belgien Chåtelet Limburg Tyskland Niedersachsen Brandenburg Nordrhein- Westfalen Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen G r« kenland Spanien Frankrig Bourgogne Languedoc-Roussillon Lorraine 6. 97 14. 61 14,90 0. 97 1. 16 18. 67 7,92 2. 32 1. 54 43. 67 35. 10 1. 82 29. 00 83. 33 251. 10 58. 49 3. 04 6 39 49. 17 28. 81 191. 66 0. 35 10,34 8. 98 123. 98 11. 09 17. 21 20. 09 8. 52 3,04 6. 20 2. 33 607,01 216,93 266,08 61,31 28,38 60. 82 115. 56 124. 00 411,22 15. 68 0. 93 14. 75 158,63 1. 65 30. 25 66. 45 6. 26 29,80 19. 22 5. 00 1,52 34. 21 33. 54 1,54 1. 01 10. 93 0. 00 0. 00 14. 90 0. 00 0. 00 0 37 0. 00 2 32 134 1. 60 13,58 1. 82 0. 00 18,32 35. 28 0 38 0,00 0. 00 0 38 2 30 44. 73 0 35 0,80 8. 98 130 7 39 13. 04 0 35 0,00 0. 00 0,00 0 35 6. 97 14. 61 14. 90 0,97 1. 16 15. 02 7. 92 2 32 134 5 39 35. 10 1. 82 29. 00 28. 77 35. 28 15. 79 2,60 6 39 6. 91 28,79 44,73 0 35 10. 34 83« 14. 42 739 13. 04 20. 09 8 32 3. 04 6 30 2 33 100% 100% 100% 100% 100% 80% 100% 100% 100% 14% 100% 100% 100% 35% 14% 27% 85% 100% 14% 100% 23% 72% 100% 100% 12% 67% 76% 100% 100% 100% 100% 100% 157,9«! 21 «,78 3«%J 47,44 52,18 8. 05 28. 38 838 7. 47 58,34 119,93 0. 00 0. 00 0. 00 62. 60 0. 00 30. 25 21. 86 0. 00 9. 99 0. 50 0. 00 0. 15 32,65 17. 85 0,00 0. 00 0. 85 73. 45 60,94 8. 05 28,38 838 16. 24 80. 39 35% 23% 13% 100% 14% 14% 65% 292,46 71%) 15. 68 0,93 14. 75 118. 48 1. 65 30. 25 29. 60 436 29. 80 17. 62 5,00 132 32,65 33,3< 134 0. 81 10. 93 100% 100% 100% 75% 100% 100% 45% 73% 100% 92% 100% 100% 95% 99% 100% 80% 100% 0. 00 0. 00 4. 47 0. 00 0,00 0. 11 0. 00 1. 16 0,77 2,45 14,57 0. 91 0. 00 9. 1« 17,64 0. 19 0,00 0,00 0,19 0,69 22. 37 0. 08 0 34 2. 69 0,60 2 32 3. 91 0. 11 0. 00 0. 00 0,00 0. 11 135351 59,85 20,41 4,02 8,52 4,14 3. 74 35. 29 C I , Ol 0. 00 0. 00 0. 00 23. 18 0. 00 15. 13 1. 67 1. 14 5. 00 0 35 0,00 0. 08 16. 33 14,89 0,00 0. 41 5. 47 2. 09 4. 48 4. 47 0. 49 0 35 4. 77 3. 96 1. 1« 0. 77 4. 64 17. 35 0,91 9. 65 14. 39 17,64 4. 81 0. 78 1. 89 2. 15 1. 64 22,37 0. 08 3. 10 2. 69 7 31 2 32 3. 91 7. 45 2,69 0,96 3,10 0. 70 15737 59. 85 24,80 4. 02 8,52 4. 14 8. 12 72. 92 13733 7,84 0,47 7 38 49. 98 0. 83 15. 13 53« 23« 14. 90 «. «1 2. 50 0. 76 16. 33 16. 67 0. 77 0. 41 5. 47 30% 31% 30% 50% 30% 26% 50% 50% 50% 11% 50% 50% 33% 17% 7% 8% 26% 30% 4% 30% 12% 22% 30% 30% 6% 20% 23% 37% 32% 31% 50% 30% 26% 28% 9% 7% 30% 7% 7% 59% 33% 30% 50% 30% 32% 50% 50% 8% 36% 50% 46% 30% 50% 48% 50% 50% 40% 50% 324 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- Inltlatlv (antal EU-lnltiativprogrammcr) SF- statte (D Forpligteber Forpligtelser Betalinger Betalinger 199« 1994-1996 (») (»WD 1996 1994-19« (3) (3WD Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Provence-Alpes-Cite d'Axur Rhtne-Alpes Italien Sardegna Toscana Østrig Steiermark, OberOsterreich Portugal Det Forenede Kongerige Eau Midlands Eastern Scotland North East England North West England Wales West Midlands Western Scotland Yorkshire KONVER (43) Belglen Bruxelles Flandern Wallonien Danmark Tyskland Baden-Wurtemberg Niedersachsen Bayern Berlin Brandenburg Bremen Hamburg Hessen Mecklemburg- Vorpommem Nordrhein- Weslfalen Rheinland-P/alt Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Schleswig-Holstein Thuringen Griekcnland Frankrig Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bretagne Centre Champagne-Ardenne Ile-de-Frankrig Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Picardie Potlou-Charentes 1. 15 16. 89 1. 01 1. 01 1,68 0,78 0,90 1. 85 0. 86 163. 25 42,15 10,00 23,46 6. 90 20. 46 12,66 3,04 44,57 502,97 11. 45 1. 73 4. 80 4,92 2. 38 233. 85 12. 67 12,92 12. 67 11. 76 37. 10 4. 47 1. 24 12. 64 33. 69 14. 90 13. 91 134 25. 09 11. 16 8. 94 19. 45 12,91 71. 02 4. 25 13. 16 1. 52 2. 33 5. 16 4,15 2. 43 5. 52 3. 14 4. 05 l. ll 4. 05 l. ll 9. 42 1. 52 0,11 16. 89 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 l. ll 0,00 537 0. 92 0,00 0,00 1. 03 0,00 2 33 0. 00 1,09 133,0 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 89,01 12. 67 0,00 4 32 130 37,10 0. 00 0,00 0 32 0,00 0. 00 4,87 0 39 25,09 0,00 2,75 0,00 0. 00 6 3« 0 31 130 0 30 0,00 0. 70 0 33 0. 47 0,78 0 38 0,00 0. 00 0,40 0. 00 1. 01 0. 00 1,15 16. 89 1. 01 1. 01 1,68 0,78 0,90 l. ll 0,86 87. 14 5. 16 10. 00 23. 46 6. 90 20,46 12. 66 3. 04 5,46 37132 11. 45 1,73 4. 80 4. 92 23» 219,62 12. 67 12,92 12,67 11,76 37,10 4. 47 134 12. 64 19. 45 14. 90 13,91 134 25,09 11. 16 8. 94 19. 45 11. 48 70,70 4 35 13,16 132 2,02 5,16 4,15 2,43 5 32 3. 14 4,05 l. ll 4. 05 l. ll 9. 42 1. 52 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 60% 100% 53% 12% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 12% 74%^ 100% 100% 100% 100% 100% 94% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 58% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 89% 100% 100% 100% 100% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0. 57 8. 44 0. 00 0. 00 0. 45 0. 00 0. 45 0. 55 0. 43 5. 72 0. 46 0. 00 0. 00 3. 45 0. 00 1. 27 0. 00 0. 55 0 37 8,44 0. 51 0. 51 0. 84 0. 39 0,45 0. 55 0. 69 43. 57 2. 58 5. 00 11,73 3,45 10. 23 6. 33 1. 52 2. 73 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 80% 27% 6% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 6% 95,071 1(2,4« 3«% 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 70. 81 6. 34 0. 00 2. 11 1. 99 18,55 0. 00 0. 37 5,39 9. 73 0. 00 5. 60 0. 58 12,55 4,97 2,64 0. 00 0,00 3,14 0. 11 0. 65 0. 15 0. 00 0,35 0. 12 0 34 0 39 0. 19 0,00 0,00 0 30 0. 00 0,51 0,00 5. 73 0. 86 2. 40 2. 46 1,19 109,55 6 34 6. 45 6. 34 5. 88 18. 55 2 34 0. 37 6. 32 9. 73 7. 45 6. 96 0. 62 12. 55 5. 58 4. 47 9. 72 5. 74 35. 13 2. 13 6,58 0,76 1,01 23» 2. 08 132 2. 76 137 2. 02 0,33 2. 02 0. 56 4. 71 0. 76 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 29% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 44% 49% 50% 50% 50% 43% 30% 30% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 50% 50% 50% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 325 TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- lnltiatlv (antal EU-initiativprogrammer) Provence-Alpes-Cile d'Azur Rhtne-Alpes Italien Nederlandene Portugal Sverige Karlskoga, Karlsborg Del Fortnede Kongerigt A Gibraltar RESIDER (27) Belgien Charleroi Liige Tyskland Niedersachsen Bayern Brandenburg Bremen Nordrhein- Westjalen Saarland Sachsen Sachsen-Anhalt Thuringen Grækenland Spanien Frankrig Basse-Normandie Bourgogne Lorraine Nord-Pas-de-Calals Picardie Provence-Alpes-Cåle d'Azur Rhône-Alpes Italien Nederlandene Østrig Steiermark, Niederôsterreich, OberOsterreich Portugal UK England Wales Western Scotland RETEX (21) Belgien Flandern Wallonien Tyskland Baden- Wurtemberg * Niedersachsen Bayern' Brandenburg Hessen* Nordrhein- Westfitlen * Sachsen Thuringen Grsekcnland* Spanien* Frankrig* Irland* SF- støtte (D Forpligtelser Forpligteber Betalinger Betalinger 1996 1994-1996 (») (»WD 199« 1994-199« (») (»WD 5,87 2. 23 46. 09 12. 05 7. 94 3. 35 101. 94 518,94 24,43 11. 90 12. 53 192,77 17,07 5. 39 26. 24 3. 28 101. 89 12. 90 14. 88 5,00 6. 12 4. 69 73,64 62. 10 5. 13 1. 84 31. 11 14,35 2. 31 5. 18 2. 18 85. 60 18. 10 5. 24 6. 91 45. 46 22. 28 12. 96 10. 23 0 30 0. 00 21. 58 11. 02 0. 00 2. 62 2,49 5. 87 2 33 21. 58 11. 02 7 30 2. 62 12. 48 100% 100% 47% 91% 100% 78% 12% 13437 311,47 60 %l 0. 00 0. 00 0. 00 36. 56 2 36 0. 00 26. 24 0. 00 3 30 0,00 4. 76 0. 00 0. 00 0 36 7 32 23. 50 5. 13 0. 00 338 14,35 0,00 0. 00 0. 44 42. 75 0. 00 4 39 0. 00 18,98 18,98 0. 00 0. 00 23,68 11. 15 12. 53 99,05 17,07 5 39 26,24 3 38 11,69 9 39 14. 88 5. 00 6. 12 4. 69 7. 62 62. 10 5. 13 1. 84 31. 11 14. 35 231 5. 18 2. 18 42. 75 18. 10 4 39 6. 91 42. 17 18. 98 12. 96 10. 23 97% 94% 100% 51% 100% 100% 100% 100% 11% 73% 100% 100% 100% 100% 10% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 50% 100% 84% 100% 93% 85% 100% 100% 0 35 0. 00 10. 79 3. 31 0. 00 0. 79 6. 24 79,5« 637 0,00 637 20. 80 1. 13 0. 00 13. 12 0. 00 4. 17 0,00 2. 38 0. 00 0. 00 0 38 3. 81 11. 75 2. 57 0. 00 1. 79 7. 11 0. 00 0. 00 0 32 21. 38 1. 02 2 30 2. 60 9,49 9. 49 0. 00 0. 00 2. 94 I. U 10. 79 3. 31 3. 95 0. 79 6 34 1 5 7 3« 11. 84 5. 58 6 37 52,04 «33 2. 70 13. 12 1. 64 « 36 4. 69 7. 44 2. 30 3. 06 2 34 3. 81 29. 30 2. 57 0. 92 15. 55 7. 18 0. 79 1. 55 0. 74 21. 38 8. 37 2 30 5. 53 21. 08 9. 49 6. 48 5. 11 50% 50% 23% 27% 50% 24% 6% 3 0% 48% 47% 50% 27% 50% 50% 50% 50% 8% 36% 30% 30% 30% 50% 5% 47% 50% 50% 50% 50% 34% 30% 34% 25% 46% 42% 80% 46% 43% 50% 50% 606,96 154,43 3983»! 66 %J «7,81 211,9« 3 5% 4,40 1. 40 3. 00 70. 32 2. 07 1. 81 8. 81 3. 29 1. 36 1. 57 41,85 9,56 87. 52 90. 39 28. 89 11. 45 1. 40 1. 40 0. 00 9. 47 1. 84 0. 60 0. 00 3 39 0. 00 1. 05 136 132 50,21 0,00 0. 00 1. 15 4. 40 1,40 3. 00 32. 33 2,07 1. 81 8,81 3 39 0 35 132 5,02 9 36 62. 00 38. 53 7. 04 8. 08 100% 100% 100% 46% 100% 100% 100% 100% 40% 78% 12% 100% 71% 43% 24% 71% 0. 70 0. 70 0. 00 « 39 0. 92 0 30 3. 78 1. 65 0. 08 0,53 0,68 0. 66 25,89 0. 00 0. 00 0. 00 2 30 0. 70 1. 50 16. 71 1. 03 0. 90 4. 78 1. 65 0,44 0. 61 2. 51 4. 78 35. 04 34. 16 3. 42 4. 06 50% 50% 50% 24% 50% 50% 54% 50% 32% 39% 6% 50% 40% 38% 12% 35% * EU-programmer vedlaget i 1993, støtte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1996 326 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- Inltlativ (antal EU-lnltlatlvprogrammcr) SF- stotte (D Forpligteber Forpligtelser Betalinger Betalinger 199« 1994-199« (») (»WD 199« 1994-199« (3) (»WD Italien Mål I-regioner* Mål 2-og ib-regioner' Nederlandene Twente Østrig NiederOslernich, Steiermark og Vorarlberg Portugal* UK Northern Inland UK URBAN (44) Belgien Antwerpen Bruxelles Charlerol Danmark Tyskland Berlin Brandenburg Bremen Chemnitz Dulsburg Erfurt Hatte Magdeburg Rostock Saarbrucken Grakcnland Spanien Frankrig Amiens A ulnay-so us-bols Les Mureaux Lyon-Est Mantille Mulhouse Roubaix-Tourcoing Valenciennes Irland Italien Luxembourg Nederlandene Amsterdam Den Haag Østrig Grat Wien Portugal Lisboa og Porto Finland Joensuu Sverige Malrno Det Forenede Kongerige Birmingham Glasgow Hockey Northern Inland Manchester North Huyto, Liverpool, Netherton Nottingham Royal Park 78. 99 39,37 39,62 1. 0 2. 59 194. 81 36,60 4. 20 32,40 681,851 10,45 2. 58 2. 20 5. 66 1. 52 97. 35 16 7 30 8. 00 9 30 8. 10 12. 89 2. 73 12. 88 12. 25 8. 00 45. 20 162. 60 55. 75 7,00 8. 88 7. 00 7. 00 7,00 7,00 7,00 4,87 15,82 117,65 0,51 9,30 4,65 4,65 13,36 3,59 9,77 44,59 3. 96 4,97 98,84 8,04 13,65 8,04 16,95 8,04 17,30 6. 79 7. 65 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 2 39 83,45 6. 18 0. 00 6. 18 12. 05 7. 90 4. 16 1,01 2. 59 194. 81 36,15 3. 75 32. 40 15% 20% 10% 100% 100% 100% 99% 89% 100% 0,00 0,00 0. 00 0. 00 139 27,36 3,97 0. 00 3. 97 6,03 3. 95 2. 08 0. 51 139 90. 42 18,07 1. 88 16. 20 8% 10% 5% 50% 50% 46% 49% 45% 50% 215,001 37237 55%) 108,11 166,25 24% 230 0. 00 230 0. 00 0. 18 12. 00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 139 0,00 2. 73 0 34 2. 12 5. 62 1,11 33. 19 53. 77 7,00 8. 88 7,00 7. 00 7. 00 7. 00 5,42 4. 48 1. 81 26. 36 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 5. 12 2,89 2. 93 0,00 3. 15 3. 14 72,26 6,43 9,99 6. 43 0. 00 8. 04 17. 30 5 36 6. 12 10. 45 2 38 2 30 5. 66 132 91. 00 16. 10 730 8. 00 9 30 8. 10 12. 89 2. 73 9. 16 12. 00 5. 62 5 33 56. 04 53. 77 7,00 8,88 7,00 730 7,00 7,00 5,42 4. 48 1. 81 26. 36| 031 7,89 3. 67 4 32 12. 66 2,89 9,77 932 3,15 3,14 89,21 6. 43 9 39 6. 43 16. 95 8,04 17. 30 5 36 6. 12 100% 100% 100% 100% 100% 93% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 71% 98% 70% 12% 34% 96% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 77% 92% 11% 22% 100% 85% 79% 91% 95% 81% 100% 21% 80% 63% 90% 80% 73% 80% 100% 100% 100% 82% 80% 1,10 0. 00 1. 10 0. 00 0. 09 11. 27 3. 81 0,00 33« 0,00 0 39 0,00 1. 37 0. 12 0,63 1. 69 0. 56 22. 68 17. 14 2. 10 2. 66 2. 10 2,2 2,10 2,10 1. 62 2,24 0. 91 5,22 139 1. 10 2. 83 0. 49 34,46 5,51 2,41 4,00 2,99 2,43 3. 91 1. 37 4. 58 5. 58 1. 69 2 36 34. 10 17. 14 2. 10 2,66 2. 10 2 31 2. 10 2. 10 1. 62 2. 24 0. 91 13,18 13. 18 0 31 0,00 0. 00 0. 00 2. 33 0,87 1. 47 0. 00 1. 57 0. 94 0 35 2. 37 1. 10 137 5. 75 0,87 4. 89 4. 61 137 0,94 36. 13 42. 98 3. 21 4,99 3. 21 0. 00 4. 02 8. 65 2,78 3. 06 3 31 4,99 3 31 6,85 4. 02 8. 65 2. 78 3. 06 50% 50% 50% 50% 32% 35% 34% 34% 50% 33% 30% 30% 50% 36% 46% 21% 5% 21% 31% 30% 30% 30% 32% 30% 30% 23% 46% 6% 11% 50% 25% 24% 27% 43% 24% 50% 10% 40% 19% 43% 40% 37% 40% 40% 50% 50% 41% 40% ' EU-programmer vedtaget i 1993, støtte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1996 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 327 TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABEL 2. 2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts. ) EU- Initiativ (antal EU-lnltlatlvprogrammer) SF- støtte (D Forpligteber Forpligtelser Betalinger Betalinger 199« 1)94. 199« (») 199« 1994-199« (»WD (3) (3WD \Sheffield Swansea INTERREG/PEACE (60) Tyskland/Østrig Tyskland/Frankrlg/Schwtiz: Oberrhein-Milie-Sild Tyskland/Frankrig: Rhelnland-Pfalz/Saarland/Lorralne Tyskland/Luxembourg: Eureglo Tyskland/Nederlandene/Belgien: Eungio Meuse-Rhein Tyskland/Nederlandene: Ems-Dollard Tyskland/Nederlandene: Eureglo Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhe in-Me use-Nord Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Waal Tyskland/Polen/Tjekkiet: Sachsen Tyskland/Polen: Brandenburg Tyskland/Polen: Mecklemburg- Vorpommern Tyskland/Czekkiet: Bayern Tyskland/Schweiz: Bodens ti Østrig/Ungarn Østrig/Tjekkiet Østrig/Slovakiet Østrig/Slovenien Belgien/Frankrig/Luxembourg: Wallonien-Lorraine-Luxembourg Btlgitn/Frankrig: Ardennes Belgien/Nederlandene: Eungio Scheldemond Belgien/Nederlandene: Middengebied Danmark/Tyskland: Fyns Aml/K. E. R. N. Danmark/Tyskland: Slorsmm/Osiholsleln/L tibtck Danmark/Tyskland: Sønderjylland/Planungsraum V Danmark/Østersøen Danmark/Sverige Spanien/Marokko Spanien/Portugal Spanien/Portugal (REGEN naturgas) Finland/De Baltiske Lande: Kystområdet I Syd/inland Finland/Rusland: Karjala Finland/Rusland: Sydøst/inland Finland/Svertge/Norge: Nor dialou tn Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Miltskandta Fintand/Sverige: Øerne Frankrig/Tyskland: PAMINA Frankrig/Belglen: Nord-Pas-de Calats/Flandtrn Frankrig/Belgien: Wallonien/Nord-Pas-de-Calais/Plcardie Frankrig/Spanien Frankrlg/lialten: Corse/Sardegna Frankrig/Italien: Corse/Toscana Frankrlg/UK: Haute-Normandie, Picardie og East Sussex Frankrig/UK: Nord-Pas-de-Calals/Kent Frankrig/Schweiz: Franche-Comté Frankrig/Schwels: Rhine- Alpes Grakenland/Albanien/Bulgarien Grakenland/ltatien (REGEN Elektricitet) Grakenland: Færdiggørelse aj energinet (REGEN) Irland/UK: Northem Ireland Irland/UK: Wales Italien/Albanien: Puglia Italien/Frankrig Italien/Schweiz UK/Marokko: Gibraltar Sverlge/FlnlanaVNorge/Rusland: Barenishavet Sverige/Norge: Del grønne balle Sverige/Norge: Golfborg/Bohus/Alvsborg Sverige/Norge: Indre Skandinavien PEACE Mand/Northem Inland 6,79| 5,61 24. 60 24. 58 23,27 8. 04 35. 71 22,47 22,01 6,38 11. 53 149. 44 73. 49 63. 07 16,80 6. 90 11. 00 4. 50 5,50 9. 00 30. 20 12. 45 11,09 32. 41 1. 80 5 30 11. 10 2,00 13,00 101. 37 552. 00 220,00 6. 08 13. 88 9. 63 12. 21 6. 62 4. 04 11. 06 17,99 71,52 62. 44 33. 68 18. 59 34. 06 45. 10 7. 10 5. 37 314,04 75,77 183. 67 156,96 84,64 81. 53 56. 97 20. 00 0. 71 10. 46 5. 50 5. 50 4. 50 6,79| 5. 61 «4739 24. 60 0. 00 1. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 3. 08 0,00 0. 87 0. 00 2. 05 0. 00 036 0. 64 3. 12 26. 23 12. 45 139 3 30 0 36 1. 08 2. 85 0 30 10. 60 14. 08 165. 14 131,43 4,04 10. 52 7,69 8,80 4. 98 3. 65 0,00 16. 91 10,05 8,77 32. 51 18. 19 34. 06 6. 96 0. 00 0. 00 38. 23 17,77 58,20 132 0. 90 15,52 15. 07 15,65 0 34 6. 68 3. 07 4,45 3,08 6,79| 531 1. 432. 9« 24. 60 23. 35 23. 27 8. 04 33,46 22. 47 22. 01 638 11. 53 19. 68 10,08 8. 83 16. 80 6. 90 8. 80 4 30 5 30 9. 00 26. 23 12. 45 11. 09 32. 41 1. 80 5 30 11. 10 2,00 10. 60 14. 08 240. 19 19336 4. 04 10. 52 7. 69 8. 80 4,98 3,65 10,09 16,91 10. 05 8. 77 32. 51 18. 19 34,06 6. 96 7. 10 0,60 66. 30 22. 02 10330 28. 08 11. 81 15. 52 15. 07 15. 65 0. 71 6. 68 3. 07 4,45 3,08 300,00 95. 56 126. 66 100%] 100%] 45 %| 100% 95% 100% 100% 94% 100% 100% 100% 100% 13% 14% 14% 100% 100% 80% 100% 100% 100% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 82% 14% 44% 88% 66% 76% 80% 72% 75% 90% 91% 94% 14% 14% 97% 98% 100% 15% 100% 11% 21% 29% 56% 18% 14% 19% 26% 78% 100% 64% 56% 81% 68% 42% | | A L T ( 4 I 5) I I2. 249. 6S| 2. 8I5. 9«! 5. 79132J 47%| 3. 391 2. 81 3 3 9| 2,81 50%l 50%| 4«S,I9| 70«,«2l 22 %l 7. 38 O. OO 0. 50 0. O0 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0. 00 1. 54 0. 00 0. 43 0. 00 0. 55 0. 00 0. 17 0. 19 0. 93 12. 18 3. 74 0. 39 0. 96 0. 11 0. 32 0. 86 0. 06 3. 18 7. 04 59. 21 118. 99 1 31 3. 16 2. 31 0. 33 0 31 1. 00 0. 00 8. 46 5. 02 4. 56 9. 89 5. 46 10,22 3. 48 0. 00 0. 00 34. 96 «. «9 78. 0« 0. 61 0. 45 7. 76 7. 53 7. 82 0 31 0. 00 0. 92 1. 34 0. 92 41. 68 5£ 7. 38 7,01 7,18 2. 41 10. 04 6,74 6,60 1. 91 3. 46 9. 84 5. 04 4. 41 5. 43 2. 98 2. 64 135 1. 65 2. 70 12. 18 3. 74 3. 33 9. 72 0,54 1. 56 3. 33 0,60 3,18 7,04 103. 85 162. 53 1. 21 3. 16 2. 31 0 33 0 31 1. 00 3. 03 8. 46 5. 02 4,56 9,89 5,46 10,22 3. 48 232 0,18 48. 99 11. 01 82. 56 14. 04 5. 91 7. 76 7,53 7,82 0 31 0. 00 0. 92 1. 34 0. 92 56. 49 30% 29% 31% 30% 28% 30% 30% 30% 30% 7% 7% 7% 32% 43% 24% 30% 30% 30% 40% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 24% 7% 19% 74% 20% 23% 24% 3% 3% 25% 27% 47% 7% 7% 29% 29% 30% 8% 31% 3% 16% 15% 45% 9% 7% 10% 13% 39% 30% 0% 17% 24% 21% 19% m 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 33 Tabel 1-6: Mål I og 6 og den teknologiske udvikling, 1994-1999 (mio. ECU) IALT % EFRU ESF Struktufonde EUGFL+ FIUF lait % Offentlige Medlemsstater lait Private % 77% FTUtn 29% Telekommunikation (2) 2% Telematik (3) 100% IALT (1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 9. 136,4 3. 498,4 183,7 11. 873,6 3. 632,2 1. 303,0 82,0 5. 0173 1. 062,5 31,5 10,8 1. 104,8 328,9 0,0 0,0 328,9 5. 023,7 13343 92,9 6. 451,1 78% (4) 21% (4) 1%(4) 54% 2599,4 1340,9 67,6 4,007,9 15133 822,9 36,0 23723 4. 112,9 2. 163,8 103,6 63803 64% (S) 34% (5) 2% (5) 54% Mål 6-regionerne skiller sig ud ved at prioritere informationssamfundet højt i SPD'erne. Sverige og Finland gør meget ud af informationssamfundet. Ikke alene anvender de en større del af de disponible midler til foranstaltninger i forbindelse med informationssamfundet, de koncentrerer også deres indsats om en forbedring af efterspørgselsesbetingélserne ved at forbedre personalets tekniske viden, forsyne skolerne med de nødvendige forbindelser og udvikle egnede tjenesteydelser og applikationer. Generelt gives der således høj prioritet til foranstaltninger til udvikling af informationsteknologierne, FTU og uddannelse, men også til foranstaltninger til fremme af virksomhedernes konkurrenceevne (ved at give disse adgang til de nye applikationer og informationsnettene) samt til foranstaltninger, som tager sigte på at bringe disse regioner ud af isolationen (udvikling af de offentlige tjenester, sundhedstjenesterne og den regionale identitet ved hjælp af informationsteknologierne). 2. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 1-7: Mål logo-1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Static Forpligteber % ar støtten Betalinger % af støtten B 740,1 ' 229,7 3 1% 171,5 23% Antal interven. *** 1 * Programmeret i form af SPD'er •• Programmeret af EFSR'er • •• OPer. SPD'er, GTer. SPer D EL E 13. 680,9" 5. 933,1 43% 4. 564,5 33% 18 13. 844,9" 6. 127,6 44% 4. 403,1 32% 25. 435,9" 12. 987,3 5 1% 9. 403,6 37% 32. 64 F 2. 199,4* 794. 6 36% 537,9 24% 6 IRL 5. 672. 0 " 2. 861,5 50% 2. 270,4 40% 11 1 14. 068,2" 5. 063. 5 36% 3. 481,6 25% 29 NL 150,0' 42,0 28% 313 2 1% 1 A 165,6* 33,8 20% 27,0 16% 1 P 14. 047,5" 7. 517,4 54% 5. 698,7 4 1% 17 FIN 459,9 * 158,2 34% «2,6 18% 1 S 252,0* 56,4 22% 313 12% 1 UK 2. 369,4 ' 1. 038,2 44% 815. 9 34% 3 l a it 93. 085,7 42J433 46% 31519,8 3 4% 18! Efter de tre første programmeringsår er rammebeløbet for mål 1 og 6 og for hver enkelt medlemsstat vedtaget i form af interventioner. Gennemførelsen skrider fremad, idet der blev disponeret over næsten halvdelen af støtten, mens en tredjedel blev betalt. 1996 var også det år, hvor der var sket mest siden 1994, et tegn på, at forsinkelserne i periodens begyndelse er ved at blive indhentet. Således udgjorde forpligtelserne, som gør det muligt at måle aktiviteten på fællesskabsplan og i marken, 36% af de samlede forpligtelser, der blev indgået mellem 1994 og 1996, mod 30% for 1994 og 34% for 1995. Men navnlig inden for betalinger skete der et skred i 1996, hvilket tyder på, at gennemførelsen af aktionerne i marken har taget fart. 1996 tegner sig nemlig for 44% af de samlede betalinger siden 1994, mod 22% for 1994 og 34% for 1995. Det må dog erkendes, at der endnu ikke er kompenseret helt for den langsomme start i 1994 og til dels i 1995, i hvert fald for så vidt angår visse medlemsstater. Visse lande har faktisk allerede for visse programmers vedkommende disponeret over 1997-tranchen (visse tyske delstater, Grækenland, Irland, Portugal og Nordirland). Derimod er der andre lande, hvor det kun har været muligt at disponere over 1996-tranchen efter en omprogrammering (Italien og Frankrig), hvorved bevillingsrammen for de to første år kom ned på det niveau, der faktisk var disponeret over, mens bevillingsrammen for de to sidste år blev udvidet. 328 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996* Medlemsstat Fond Forpligtelser Betalinger mio. ECU Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, Ekskl. fremførsler Inkl. fremførsler og genopførelser fremførsler og og genopførelser genopførelser BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF 75,64 0,00 71,42 3,68 0,53 6,22 0,20 1,61 0,00 4,42 10,18 2,59 3,73 2,12 1,74 34,11 2,11 27,77 0,56 3,67 80,16 57,24 4,02 8,09 10,80 1734 0,06 3,22 9,98 4,09 25,70 21,38 1,80 1,65 0,88 44,40 1,20 9,41 30,45 3,34 032 0,00 0,32 0,00 0,00 6,08 1,06 1,06 0,27 3,69 77,05 0,00 72,52 3,68 0,85 10,92 0,20 6,31 0,00 4,42 17,94 2,58 11,50 2,12 1,74 36,45 2,11 30,13 0,56 3,65 82,46 57,24 6,38 8,09 10,75 2036 0,06 6,11 9,98 4,22 31,45 21,38 7,55 1,65 0,88 49,48 1,20 15,12 29,82 3,34 1,62 0,00 1,62 0,00 0,00 7,66 0,00 3,70 0,27 3,69 79,24 6,65 70,14 2,14 0,31 9,17 3,30 4,11 0,21 1,55 38,26 30,14 5,84 1,50 0,78 3534 7,59 18,77 6,48 2,70 72,62 50,45 6,85 9,43 5,87 70,25 31,79 11,77 23,58 3,11 36,55 22,53 8,02 5,23 0,77 116,24 33,14 19,00 60,21 3,89 0,71 0,00 0,71 0,00 0,00 14,93 10,64 1,87 0,44 1,99 79,69 6,65 70,42 2,14 0,48 9,17 3,30 4,11 0,21 1,55 40,68 30,14 8,27 1,50 0,78 3534 7,59 18,77 6,48 2,70 78,11 50,45 12,35 9,43 5,87 7138 32,79 11,77 23,58 3,25 36,55 22,53 8,02 5,23 0,77 11835 33,14 21,11 60,21 3,89 1,16 0,00 1,15 0,00 0,00 15,50 10,64 2,43 0,44 1,99 * Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 329 TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996 (FORTS. ) * M e d l e m s s t at F o nd F o r p l i g t e l s er B e t a l i n g er mio. ECU Ekskl. fremførsler Inkl. frigørelser, Ekskl. fremførsler Inkl. fremførsler og genopførelser fremførsler og genopførelser og genopførelser Ø S T R IG P O R T U G AL F I N L A ND S V E R I GE D ET F O R E N E DE K O N G E R I GE F Æ L L E S S K A B ET I A LT EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF EFRU ESF E U G FL FIUF 0,63 0,25 0,25 0,13 0,00 79,49 59,01 7,60 7,77 5,10 1,96 0,25 0,51 0,61 0,59 1,83 0,25 0,40 0,02 1,17 18,23 3,51 3,70 0,70 10,32 96,69 96,29 0,18 0,21 0,01 498,98 245,40 137,00 66,23 50,35 1,38 0,25 1,00 0,13 0,00 80,88 58,76 9,25 7,77 5. 10 2,73 0,25 1,28 0,61 0,59 3,85 0,25 2,41 0,02 1,17 20,89 3,51 6,41 0,70 10,26 106,19 105,67 0,17 0,18 0,16 551,30 253,46 181,46 65,57 50,81 1,23 0,58 0,58 0,06 0,00 78,59 62,17 6,12 7,58 2,72 1,23 0,61 0,61 0,01 0,00 2,40 1,12 1,12 0,02 0,14 23,22 6,52 9,62 2,88 4,19 110,56 107,59 2,97 0,00 0. 00 690,74 374,83 168,11 119,78 28,02 0,64 0,00 0,58 0,06 0,00 79,05 62,17 6,58 7,58 2,72 0,62 0,00 0,61 0,01 0,00 1,27 0,00 1,12 0,02 0,14 23,22 6,52 9,62 2,88 4,19 110,66 107,69 2,97 0,00 0. 00 701,60 373,62 179,88 119,78 28,33 Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. ^3 n : KAPITEL vm. ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÀ REGIONER 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 333 TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 1: FORPLIGTELSER 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (tiske. ) 1 5b | 6 Init % lait _2L Medlemsstat/ Region BELGIEN Bruxelles Flandern Wallonien Tværregionalt DANMARK Øst for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt TYSKLAND SaarbrQcken Mecklemburg-Vorpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wurtemberg Bayern Saarland Tværregionalt GRÆKENLAND Anat. StereaskaiNisia(l) Kent. Ke Dit. Makedonias Pel op. & Dit. Sier. Hl. (2) Thessalias Kritis Ipirou (3) Thrakis (4) Nison Anatolikou Egcou (5) Tværregionalt SPANIEN Cast il la-La Mancha Galicia Asturias Cantabria Pais Vasco Navarra La Rioja Aragon Madrid Castilla y Lean Extremadura Catalufla Valencia Baléares Andalucia Murcia Ceuta og Melilla Canarias Tværregionalt Stolle 1. 762,59 19,72 445,82 1. 165,51 131. 53 753,82 6,96 48,66 698. 20 122,69. 122,69. - • 20. 246,39 2. 040,97 319,28 290,43 196,43 614,48 302,72 118,88 8,00 1. 924,19 2. 304,39 2. 466,53 3. 545,05 2. 135. 45 992,06 156,38 44,64 496,32 104,44 902. 35 189,29 208. 15 170,33 791. 46 140. 45 78,44. 19,91 58,53. 22,78 -0,20 22,98. 379,07. 67,01 0,22. 29,60 32,64 225,41 -4,69 0,22 0,54 28. 12 3. 666. 91 198,75 14. 349,65 1590,01 338,23. 685,70 832,50 968,50 375,80 312,30 407,20 494,30 434,30 3,38 193,72 97,97 71,23 9,52 56,86 73,03 33,09 9. 839,05 1. 051,21 94,80 1,97 59,17 27,80 5. 86 42,00 -. 42,00 11,75. 539 1,01 534 7,00 -. 7,00 512,62 26. 61 • 8,34 11,31 11,50 37,19 6,48 55,82 8,14 4,62 8,60 16,32 6,08 -. - - - - - - - • - - -. • 26,61. -, -,. - - - - • • • - - 26,80 - 11,75 4,46 10,59 22,08 - - 22,08 191,84 • - - - - - - - - 5,68 0,13 9,99 6,27 3,56 5,13 16,25 1. 53 143. 31 - 20,42 - - - 20,42 23,28 - - 23,28 12,77 - - - - - - 12,77 - 636 - 0,44 6,43 - 3. 73 - - 3. 73 187. 71 - - - - - - 20,21 32,97 - 6,16 10,88 22,40 14,25 79,66 1,17 - - 31. 214,16 4. 614,84 377,18 239,91 49,54 25,00 1939 172J0 1. 308,03 2. 073,34 934. 44 517,72 466,82 126,57 56,22 386,84 293,71 2. 196. 03 1. 373,63 704,41 249,80 385,09 234,53 125. 08 492. 15 226. 38 130,58 -0,50 38,99 49,15 21,00 10,33. 0,27 6,94 159,18 15,79 1. 648,91 286,57 71,23 -0,21 4. 177,44 858,84 676,19 102. 57 33,80 3230 1. 190,16 146. 89 12. 909,87 1. 543,42. 185,58 49,54 25,00 19,89 7,62 24,95 13,51 80. 53 736 27. 77 10,06 4530 2,20 26,80 15,13 1,67 51,95 0,18 51. 77 407,56 4,17 123,47 236,04 43,88 172,81 •0,20 23,16 149,85 347,23 3. 69832 5,62 2. 79 113,40 20,98 42,80 1,97 1,50 11. 21 8,23 27,51 0,73 7,19 15. 36 4,22 2. 74 80,99 117,46 5,62 322,07 403,83 217,41 657,28 304,69 195. 73 42,95 11,50 113,66 39,25 324,89 21,32 37,98 4334 116,99 39,64 800,66 1. 707,47 33« 193. 72 97,97 71,23 9,52 56,86 73,03 33,09 117,4« 255,45 1. 168. 68 5. 754. 12 0,43 0. 6C 0,4( 0. 0Ç 0,1« 0,« 0,2! 3J( 0. 24 0,4 1. 5« 0,12 0,4; 0,0t 0,4' 0,0! 47. 66 198. 4Î 250,25 385,69 235. 01 125,17 159,35 35,92 13,26 123,09 64,19 492. 56 227,94 202,87 286,99 9,91 859 Jl 33,85 32,30 194,55 2. 021,93 23% 21% 28*/. 20% 33% 23% -3% 48% 21% 18% 70% 17% 18% 9% 19% 14% 20% 27% 26% 23% 38% 36% 11% 18% 25% 15% 28% 22% 12% 0% 23% 10% 19% 3% 14% 15% 8% 12% 18% 19% 19% 25% 24% 34% 28% 24% 32% 22% 22% 17% 29% 17% 14% 21% 5% 31% 16% 16% ( 1 ) Omfatter OP'et for Ataka (2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vestgrækenland og Peloponcs (3) Omfatter OFeme for Epi rus og De Joniskc Øer (4) Omfatter OPeme for Trakien og Østmakedonicn (5) Omfatter OP'erne for øerne i det nordlige Ægæiske Hav og øerne i det sydlige Ægæiske Hav 334 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 1: FORPLIGTELSER (forts. ) Medlemsstat/ Region FRANKRIG Ile-de-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centro Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt IRLAND Tværregionalt ITALIEN Emilia-Romagna Piemonte Valle d'Aosta Lombardia Trcntino Venezia Friouli-Venezia Giulia Liguria Toscana Umbria Marches Lazio Abruzzo Moi ise Campania Pugiia Basilicata Calabria Sicilia Sardegna Tværregionalt LUXEMBOURG Tværregionalt NEDERLANDENE Noord-Nederland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tværregionalt Stone 0) 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (fiske. ) | Sb EU- iniL mio. ECU lait J2L % JM!L 12. 36831 296,96 655,77 421,59 91,68 220,66 335,91 28333 2306,09 21. 4C 161,0 200,2 141,12 89,66 161,H 110,91 795,56 288. 42 261,4« 195,51 245,53 83,56 132,37 147,08 360,47 351,70 231. 92 262,50 194,55 225,52 258,97 390,66 413,28 193,29 775,33 5. 675,10 5501,15 | 5. 901,15 19. 339,08 268,67 374,82 17,82 268,79 138. 28 334,54 120,23 166,16 338,97 136,26 151,16 352,02 275,37 301,85 1. 353,72 1. 200,00 602,75 919,48 1. 369,80 1. 000,25 9. 648,14 7632 76J2 1550,15 164,70 263,15 39,20 93,94 1. 389,16 |. 113,51. J 29,49 40,80 12,50 24,16 76,51 •0,01 1. 18134 1. 181. 34 2. 038,71 - - - - - - - - - • - 108,50 21,95 - 25. 00 6536 86,08 130,90 98. 56 1. 502. 36 - - 5,80 - 4. 80 - - - 45,21 10,41 45,91 25,73 7. 97 -6. 32 188,88 54,35 43,23 20,02 20,89 0,28 31,19 62,32 14,20 12,97 35. 71 13. 84 28,98 • - • - • • - - 214. 02 - 63. 68 -2,77 0,12 26,37 -2,72 34. 75 73,27 •6,49 -4J5 32,16 • - - • - - - - - -1,47 -1. 47 99,14 16,65 45,81 - 36,68 - - - - - - - - - - - -, 4 - - - - - - 220,66 - - 131,69 8,85 16,41 0,18 27,77 14. 98 15,33 3,90 2. 54 11,06 4,50 17,42 8,75 - - - - - - - - 431 4J1 935 - - - - 9. 05| - - n - - • - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 636 - - - - 6 36 , • 421,59 - - 149,87 46,94 36,65 2,91 - 11,48 16,80 5. 88 13,51 10,18 5J3 0,19 - - - - - - - - - 3,40 3,40 155,23 - - - - 152,23 - • • • 91,68 - • 38,28 - - - - - - - - - - - - • - - - • - • 38,28 0J7 0,37 430 - - • - • 1,17 11,89 2,47 19,68 17. 04 32,97 2,43 21,68 20,93 11,52 17,25 21. 90 49,68 38,83 17,67 20,86 15,61 11,06 - H - 1,29 - - 33,59 - - -. 8,23 930 6,76 2,08 6. 40 - 031 - - - - - - - - - - - - 15,55 8,16 1,63 0,76 5,01 16,66 0,82 6,15 8,0 2. 7 1,05 6,66 41,92 10,53 9,28 1,82 11,87 10,43 0,81 0,54 3,47 22,54 1. 13 20,59 1,82 1534 8,28 8,05 2838 7,47 37,21 3631 36,51 16,66 47,19 28,44 53,93 30,91 28,69 1738 34430 97,85 54,94 43,52 53. 69 22. 23 49,25 22,44 115,46 75,57 31,76 77,16 31,27 5537 29,49 49,07 2035 5235 83,98 772,42 1J 17,85 1. 217,85 313,01 1919,18 1,05 1. 23 0,19 4,53 1,92 5. 98 1,17 3,95 0,72 1,58 1,11 3,57 933 0,27 0,77 0. 54 0,66 0,99 7,23 0,52 265,72 030 0,50 2337. - - - 2337 56,84 117,97 0,52 32,42 36,60 74,29 14,99 56,83 101,62 4. 92 14,69 44,47 117,83 22,22 0,77 2534 66,02 87,07 138,13 99,08 1. 80636 7,11 7. 11 31031 24,81 52,23 0,76 41,69 191,02. -. -. -. -. -. -. - - - - - - - - - - - -. - - - - - " 19% 78% 29% 14% 38% 34% 18% 16% 43% 34% 21% 22% 22% 27% 37% 15% 32% 21% 14% 29% 16% 25% 11% 13% 5% 27% 11% 14% 21% 21% 15% 21% 31% 3% 12% 26% 22% 12% 34% 30% 4% 10% 13% 43% 7% 0% 2% 11% 9% 10% 10% 19% 9% 9% 16% 15% 20% 2% 44% 14% 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 335 TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 1: FORPLIGTELSER (FORTS. ) Slotte (D 1 | 2 | 3 | 4 | 5. (landb. ) | 5a (fiske. ) | 5b | 6 MII EU- init l a it (2) % (ÎVU) Medlemsstat/ Region ØSTRIG OstOsterrcich SOdOsterreich WestOsterreich Tværregionalt PORTUGAL Norte Centro Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Al garve Açores Madeira Tværregionalt FINLAND Manner-Suomi Aland Tværregionalt SVERIGE Smaland med Oama Vast Sverige Sydsverige MellerstaNorrland OvreNorrland Tværregionalt North Yorkshire and Humberside East Midlands EastAnglia South East SouthWest West Midlands Northwest Wales Scotland Northern Ireland Gibraltar Tværregionalt FÆLLESSKABET I A LT 11,40. 11,40 -. - - -. 65,69. 65,69 -. - - -. 21,32 34,99 8,77 2132. - 34,99 -. 8,77 37,50. 37,50 - 75,94 - -. 75,94 - '• • - - - - -. - 53,32. 53,32 2630 - 26,50 15,23 - 1357,42 4. 96 317,54 212,03 184,53 843. 32 14758,71 4,96. 2. 967,96 107,50 71,45 75,50 29. 82 16,03 156,97 124,68 2386,02. - 541,10 362,00 426,59 182,00 76,00 621,00 369,30 12. 180,72 1308,40 195. 36 2. 60 1. 310,45 1382,70 11,24 24. 00 19,97 18,00 103. 00 1. 106,49 447,60 336,12 168,88 60,00 97,85 246,12 393,46 1. 18039 124,27 42. 93 338,56 385,04 902. 84 1. 295,93 5,07 4. 142,74 3. 18630 139. 917,40 104,27 101,73 38,44 41,24 -037 134,08 196,43 75,20 119,56 0,06 0,12. 15370,13. 1668. 28 1. 076. 80. 2. 796,92. 275,50 15. 23 "I 802,43| -. -. - -. - - -. - - 2935. -. -. 29,55 112. 27 5132 12. 67 21,31 17,65. -. - -. 16,27 16. 00 038 64,91 11,24. 53,66 82,93 12,75 1,44 24,62 22,94 15,18 6,00. 9713»! -. -. - -. 77,18 40,99 7,40 9,42 6,86 17,31 191,13. -. - - • - 191,13 42. 04 3,15 77,18 11,47 38,90 36,15 - 11,47 - 3,14 - 33,01 179,19 7,88 6,48 12,55 8,96 2636 7,00 13,88 5,46 25031 25. 03 42,12 2431 158,95 3. 159,10 107,50 71,45 7530 29,82 16,03 156,97 124,68 2. 577,15 25330 19,15 038 234,48 17632 1134 - 3. 14 - - 162,14 2. 70031 117,02 109,61 4636 53,79 24,25 143,04 347,06 105,13 191,55 344,02 0,06 90,62 851,67 1218,33 851,67 88,63 2315. 981 25. 89333 16% 8% 20% 13% 19% 21% 20% 20% 18% 16% 21% 25% 34% 21% 17% 10% 11% 18% 14% 100% c% 16% 0% 0% 15% 28% 26% 33% 27% 0% 55% 10% 36% 29% 27% 21% 27% 1% 29% 27% 19% DET FORENEDE KONGERIGE 9. 662,03 50538 810,63 1. 07630 336 Medlem ss bit/ Region BELGIEN Bruxelles Flandern Wallonien Tværregionalt DANMARK Øst for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt TYSKLAND SaarbrOcken Mecklemburg-Vorpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden- Wurtemberg Bayern Saarland Tværregionalt GRÆKENLAND Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) Kent. Ke Dit. Makedonias Pclop. &Dit. Stcr. Ell. (2) Thessalias Kritis Ipirou (3) Thrakis (4) Nison Anatoiikou Egeou (5) Tværregionalt SPANIEN Castilla-La Mane ha Galicia Asturias Cantabria Pals Vasco Navarra La Rioja AragAn Madrid Castilla y Lean Extremadura Catalufla Valencia Baléares Andalucia Murcia Ccuta og Mclilla Canarias Tværregionalt TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 2 : BETALINGER 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Støtte (I) 1 1 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (fiske. ) | 5b | 6 Mål EU- init mio. ECU l a it (2) % 1. 76239 91,77 20,69 19,72 445,82 1. 165,51 91,77 131,53 753,82 6,96 48,66 698,20 - 4,70 15. 99 3,67 2,11 1,57 2024639 2. 094,42 182,75 81,91 1,50 45,27 27,67 7,46 40,96 5,91 42,59 2,70 0,54 2,67 7 38 11,81 4,64 26,14 22,07 40,96 287,50 7,68 8,70 22,07 177,34 8,00 1. 924,19 2. 304,39 2. 466,53 3. 545,05 2. 135,45 992,06 156,38 44,64 496,32 104,44 902,35 189,29 208,15 170. 33 791,46 140,45 3. 666,91 299,17 282,02 360,65 618,47 339,11 94,22 - 100,77 14. 349,65 1. 646,08 685,70 832,50 968,50 375,80 312,30 407,20 494,30 434,30 121,24 111,14 106,46 44,18 46,40 79,68 55,48 61,59 6,67 9,57 9,36 36,90 4,16 50,61 8,58 3,82 8,10 8,16 7,31 134,25 15,83 1,69 - 7,19 6,67 127,11 0,89 2,57 - 236 18,44 - 9. 839,05 1. 019,92 31. 214,16 3333,62 159,26 272,12 1. 308,03 2. 073,34 934,44 517,72 466,82 126,57 56,22 386. 84 293. 71 2. 196,03 1. 373,63 704,4! 1. 648,91 7133 4. 177,44 676,19 102,57 1. 190,16 149,85 407,40 144,78 73,06 • - 323,50 162,56 251. 44. 434. 34 106. 65 16,90 78,67 12. 909,87 1. 684,48 30,32 20,26 3. 15 16. 75 38. 31 • - 55,26 - 2,64 - - -. 12,83 9,81 0,24 2,82 9,58 - - 8. 88 • 1,98 • - - - 218,55 - 1,42 0,12 738 3,96 2,84 4,95 12,19 130 142,97 - - - - - - - - 28,74 - - - - - - - - 28,74 - - - • • - - 8,70 - 10,02 - - - - • - • - • - - - - - - 10,02 3,47 035 332 - 0,14 - - 0,14 212,57 - - 19. 27 36,76 - 5,01 10,83 15,04 6,78 118,34 034 - -. -. 124,40. 4,67 21,32 10,99 53,30 6,11 - - 21,35 6,66 - 1634 - - 16,34 - - - - 3,88 - - - - - - - - - - - - - 338 - - - - - - 32,74 - - - - - - - - - - - - - - - - - 32,74. - - -. - - - - -. -. -. - - - -. - - - - - - - - - -. - 2139 1,10 9,87 10,58 0,44 12,19 0,09 12,10 284,67 2,60 74,61 154,41 53,05 86,71 2,11 1,66 82,94 221,94 3. 189,11 1,69 10,55 58,99 2639 23,05 0,83 5,80 5,55 0,37 3,04 336 6,76 5,61 6,76 7,68 5,89 2,67 47,17 43,43 43,43 184,17 0 32 0,30 1. 45 0. 04 0,05 0,19 0,07 3,74 0,07 030 2,81 0. 06 0,21 0,03 0 33 0. 03. 59. 97 1,69 309,72 341,02 386,94 641,51 339,94 122,52 36. 08 9. 73 8531 1431 197,17 29,87 31,04 27,51 146,94 30,16 437,74 138931 12134 111,14 106,46 44,18 46,40 79,68 55,48 61,59 1. 06335 4. 645,06 150,08 407. 70 14633 73. 10 5530 3133 14,45 76,61 54,07 323,70 165,37 85,55 251,65 1131 434,57 106,67 16,90 138,64 114,49 2. 101,84 16% 13% 17% 13% 40% 12% 30% 3% 12% 16% 21% 16% 15% 16% 18% 16% 12% 23% 22% 17% 14% 22% 16% 15% 16% 19% 21% 12% 12% 18% 13% 11% 12% 15% 20% 11% 14% 11% 15% 11% 20% 16% 14% 12% 25% 26% 20% 18% 15% 12% 12% 15% 16% 10% 16% 16% 12% 16% ( I ) Omfatter OPct for Atbka (2) Omfatter OPeme for det græske fastland. Vestgrækenland og Peloponcs (3) Omfatter OPeme for Epirus og De Joniskc øer (4) Omfatter OPeme for Trakien og Østrrakedonien (5) Omfatter OP'erne for ocme i det nordlige Ægæiske Hav og øerne i del sydlige Ægæiske Hav 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 337 TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 2 : BETALINGER (forts. ) Medlemsstat/ Region FRANKRIG Ile-de-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centro Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt IRLAND Tværregionalt ITALIEN Emilia-Rcmagna Piemonte Valle d'Aosta Lombardia Trentino Venezia Friouli-Venezia Giulia Liguria Toscana Umbria Marches Lazio Abruzzo Mol ise Campania Puglia Basilicata Calabria Sicilia Sardegna Tværregionalt LUXEMBOURG Tværregionalt NEDERLANDENE Noord-Nederland Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tværregionalt Snitte 0) 1 I 2 1 3 ! 4 1 5« (landb. ) 1 5a (fiske. ) | 5b | 6 Mål EU- init l a it (2) % (2X1) 12. 36831 251,21 412,16 402,88 49,62 206,89 21,40 161,01 200,21 141,12 89,66 161,14 110,97 795,56 288,42 261,46 195,51 245,53 83,56 132,37 147,08 360. 47 351,70 231,92 262,50 194,55 225. 52 258,97 390,66 413. 28 193,29 775,33 5. 675,10 5. 901,15 | 5. 901,15 - ,. 65,19 33,02 22. 13 2233 20,48 88,05 0,02 900,76 900,76 6433 6,65 12,58 24,24 16,04 1,10 39,88 3233 35,95 15,20 27,32 6,10 24,89 63,70 1134 3,66 17,12 9,83. - 19. 339,08 1326,12 95,08 - - - *. J - • 402,88 49,62 - -, 102,44 -. , 19,14 - - - - - - - - - - • - - - 206,89 41,08 268,67 374,82 17. 82 268,79 138,28 334,54 120,23 166,16 338,97 136,26 151,16 352,02 275. 37 301,85 1. 353,72 1. 200,00 602,75 919,48 1369,80 1. 000. 25. 44,87 19,78 12,50 41,99 63,81 132. 70 49,94 9. 648,14 1. 560,52 | 7632 76,32 1. 950,15 164,70 263. 15 39,20 93. 94 1. 389,16 11,84 11,84. - 13,99. 0,06. 13,19 3433 17,53. 16,08 039 0,29 39,29 13,27 12. 02. 14,00 45,63 24,28 0,27 10,56 8,40 2,94 2,52 5,09 2,66 0,10 -. -. 336 3,36 124,62. 124,62. -. -. -. 19. 14 035 0,25. - - 2,65 4,92 0,05 833 5,90 4,60 1,17 0,76 332 135 538 2,62. 531 531 M9 -. - 6,49 - 30030 039 14. 86 3,71 16,79 9,18. ' 31,80 12,20 19. 51 15,53 735 8,09 24,68 32,34 39,64 19,93 17,02 16,13 10,37 - - - 0,80 - - 31,15 - - 0,65 53°1 11,42 339 0,47 9,88 - 0,16 -1 - - - - -. 12,70 6,13 239 0,94 334 - • -1 - - - - - - - - - - 11,93 - - - - J - - - - - -. - - - - -. 11,93 0. 16 0,16 6,46 -. - - 6,46 137,18 1. 760,15 5,15 034 5,31 2,61 0,91 130 2,04 5,15 64,86 26,82 15,19 28,86 34,12 1232 19. 72 124,79 3,30 4,64 1,78 10,43 3,82 034 1. S3 4,57 738 2,03 638 4,01 4,70 0,42 4,14 4,02 8,52 3,74 2435 1939 19,69 6733 52,79 36. 49 5338 1737 3332 2631 100,61 5836 25,63 23,40 3736 24,91 33,44 2637 26,35 28,99 91,78 684,45 920,45 920,45 155,45 2 3 8 2 39 0,53 0,61 0. 07 1. 89 0,57 2,99 0,58 1,61 0,81 0,62 0,56 0,94 4,67 0,13 03« 037 033 0,50 48,81 43. 80 0,40 10,93 2233 40,60 8,08 39,59 36,62 4,64 6,19 19,65 49,53 19,92 038 12,77 4232 6431 3,62 036 133,50 035 035 631. • 1,02 - 5. 79 13632 50,20 1. 725,10 9,62 9,62 208. 20 1939 26,16 1,96 1734 143,35 - - _- - - - - - - - - - • - - J - - - - - - - - - -. - - - - - 14% 24% 40% 13% 11% 32% 21% 11% 16% 23% 20% 19% 22% 21% 25% 18% 28% 17% 11% 9% 19% 11% 13% 7% 6% 15% 12% 12% 16% 16% 12% 18% 12% 2% 4% 16% 12% 7% 24% 11% 3% 4% 6% 18% 7% 0% 1% 7% 7% 10% 5% 18% 13% 13% 11% 12% 10% 5% 18% 10% 34 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-8: Mål log 6- Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) Forpligtelser Betalinger 1994 98,0 1. 869,5 1. 884,6 3. 593,5 275,2 725,9 796,2 20,0 0,0 3. 169,8 0,0 0,0 313,7 12. 746,4 1995 9,0 2. 022,6 2. 653,0 4. 778,9 222,5 954,2 2. 228,6 17,2 28,8 1. 379,7 81,0 44,9 218,6 14. 639,0 1996 1994-96 1994 122,7 2. 041,0 1. 590,0 4. 614,8 297,0 1. 181,3 2. 038,7 4,8 5,0 2. 968,0 112 11,5 505,9 15. 457,8 229,7 5. 933,1 6. 127,6 12. 987,3 794,6 2. 861,5 5. 063,5 42,0 333 7. 517,4 158,2 56,4 1. 038,2 42. 843,2 50,2 1. 218,1 1. 051,3 1. 797,8 139,3 513,2 379,3 10,1 0,0 1. 596,9 0,0 0,0 167,6 6. 923,6 1995 29,6 1. 252,0 1. 705,8 3. 1122 147,4 856,5 1. 176,1 9,6 14,4 1. 667,2 40,5 22,5 163,8 10. 857,6 19% 1994-96 91,8 2. 094,4 1. 646,1 3. 833,6 251,2 900,8 1. 926,1 11,8 12,6 2. 434,6 42,1 9,0 484,5 13. 738,6 171,5 4. 564,5 4. 403,1 9. 403,6 537,9 2. 270,4 3. 481,6 31,5 27,0 5. 698,7 82,6 31,5 815,9 31. 519,8 B D EL E F IRL I NL A P FIN S UK IALT Fig. 1-3: Mål log 6- Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger • HH FIN lltl. NL BL A D E F F S I B UK EURIJ A F FIN t UK BUR 13 Blandt de gamle medlemsstater udgør de samlede bevillinger, der er disponeret over, over 50% af støtten for tre medlemsstater (Portugal, Spanien og Irland), over 40% for tre medlemsstater (Grækenland, Det Forenede Kongerige og Tyskland), over 30% for tre medlemsstater (Frankrig, Italien og Belgien) og under 30% for en enkelt medlemsstat (Nederlandene). For så vidt angår betalingerne ligger udnyttelsesgraden på 40% af støtten for Portugals og Irlands vedkommende, mens den i fire medlemsstater (Spanien, Grækenland, Det Forenede Kongerige og Tyskland) ligger på over 30% og i fire lande (Frankrig, Italien, Belgien og Nederlandene) under 25%. I de nye medlemsstater er man navnlig nået langt med udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne i Finland (en tredjedel), mens en fjerdedel er udnyttet i Østrig og Sverige. Derimod udgør betalingerne under 20% af støtten i de tre nye medlemsstater. Generelt bør det bemærkes, at udnyttelsen i 1994-1996 af forpligtelserne og betalingerne i de tre medlemsstater, der nåede længst (Portugal, Spanien og Irland: 23,366 mia. ECU i forpligtelser og 17,373 mia. ECU i betalinger) svarer til 55% af de samlede forpligtelser og betalinger, der blev udnyttet mellem 1994 og 1996. Lægger man tallene for Grækenland, Det Forenede Kongerige og Tyskland oveni, når andelen for de seks lande, der nåede længst i 1994-1996, op på 85% (36,465 mia. ECU i forpligtelser og 27,156 mia. i betalinger). Den samlede støtte til mål 1 og 6 andrager 93,086 mia. ECU. De forpligtelser, der er indgået i de tre medlemsstater, der er nået længst, tegner sig for 25% af støtten, og betalingerne for 19%. Ser man på de seks medlemsstater med de bedste resultater, når andelen op på 39% af støtten for forpligtelsernes vedkommende og 29% for betalingernes vedkommende. 338 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABEL 1. 2 : BETALINGER (forts. ) Medlemsstat/ Region ØSTRIG OstOstcrreich SOdOjterreich WeslOsterreich Tværregionalt PORTUGAL Norte Centro Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Al garve Açores Madeira Tværregionalt FINLAND Manner-Suomi Aland Tværregionalt SVERIGE Smaland med Oama Vast sverige Sydsverige Mellersta Norrland Ovre Norrl and Tværregionalt DET FORENEDE KONGERIGE North Yorkshire and Humberside Hast Midlands East Anglia South East South West West Midlands North West Wales Scotland Northern Ireland Gibraltar Tværregionalt FÆLLESSKABET I A LT 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (fiske. ) | 5b | 6 EU- biit IaH % OX») 14. 758,71 2. 43437 12,61 12,61. - 97,96 82,83 61. 95 29. 01 19,38 137,43 85,17 1. 920,84 - 11,59 - 10,17 1,43. - - - •. •. 14,24 71,77 -. - 71,77 -. - -. 331 - • 3. 51 - - -. -. 21,10 530 21,10 -. - 1434 -. • 5. 50 18,75. • - 18,75 48430 S7I. 49 581,69 Støtte _JIL_ 1357,42 317,54 212,03 184,53 843,32 541,10 362,00 426,59 182,00 76,00 621,00 369,30 12. 180,72 1308,40 195,36 2. 60 1310,45 1382,70 11,24 24,00 19,97 18,00 103,00 1. 106,49 9362,03 447,60 336,12 168. 88 60,00 97,85 246,12 393,46 92. 44 50,94 22,38 19,85 8,70 79,17 44,95 32,48 219,03 1,55 1. 180,39 131,11 385,04 902,84 1. 295,93 5,07 4. 142,74 3. 186,50 53. 89 299,49 0,01 0,80 - - - 0,80 - - - - -. - - -. - - - 837 - 77,13 - - - 77,13 - - - - - - - 26,60 - - 26,60 27,86 - - - - 27,86 34,01 - - - - 3934 833 16,96 14,05 - - - - - - • 7,67 739 0,08 - 22,64 337 - 19,27 71,44 8,73 1,16 0,06 20,61 19,23 17,39 436. - - - - - - - - - -. - - 42,12 - 42,12 9,02 - 9. 02 9,90 14,80 3,08 2,83 2. 06 6,84 102,03. 23135 24,02 29. 95 17,54 160,04 2 J 3 6 39 97,96 82,83 61,95 29,01 19. 38 137,43 85,17 102,03 2. 022,87 1436 1,57 12,98 10,84 0,94 131,77 9,16 0,08 122,53 89,12 337 - 0,94 - 84,80 100,76 1. 852,15 3,94 334 638 4,48 16,12 4,94 9,33 3,45 48,98 467,04 101. 17 54. 88 26. 79 0,06 26,12 2931 83,65 192,18 56,65 299,65 302,94 1,55 67732 467,04 15% 8% 14% 10% 19% ir/. 18% 23% 15% 16% 25% 22% 23% 17% 9% 5% 3% 9% 7% 30% 0% 5% 0% 0% 8% 19% 23% 16% 16% 0% 27% 12% 21% 16% 15% 33% 23% 30% 16% 15% 15% 139. 917,40 1368731 1310,51 825,72 51,14 1313,22 20484,10 581,69. 1. 99034 - 129,08 34,01 - 696,00 837 - 80,58 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 339 TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 1 : FORPLIGTELSER Slette (I) 1 | 2 | 3 | 4 | 5 a ( l a n d b. )| 5a(fiske. ) | 5b | 6 MII tv- Init I alt (2) % (2XD 1. 76239 229,69 140,60 192,57 16,38 Medlemsstat/ Region BELGIEN Bruxelles Flandern Wallonien Tværregionalt DANMARK Øst for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt TYSKLAND Saarbrucken Mecklemburg-Vorpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wurtemberg Bayern Saarland Tværregionalt GRÆKENLAND Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) Kent. Ke Dit. Makedonias Pdop. ADil. Stcr. Eli. (2) Thés salins Kritis Ipirou (3) Thrakis(4) Nison Anatolikou Egeou (5) Tværregionalt SPANIEN Castilla-La Mancha Galicia Asturias Cantabria Pals Vasco Navarra La Rioja Aragon Madrid Castilla y Lean Extremadura Cataluna Valencia Baléares Andalucia Murcia CeutaogMelilla Canarias Tværregionalt 19,72 445,82 1. 165,51 229,69 - 131,53 753,82 6,96 48,66 698. 20 58. 23 82. 37 53,07 932 43,75 2024639 5533,05 665,92 8,00 1. 924,19 2. 304,39 2. 466,53 944,62 858,82 870,04 3. 545,05 1. 530,58 87435 330,30 2. 135,45 992,06 156,38 44,64 496,32 104,44 902,35 189,29 208,15 170,33 791,46 140,45 3. 666,91 524,45 14. 349,65 6. 127,63 685,70 832,50 968,50 375,80 312,30 407,20 494,30 434,30 302,10 432. 95 38237 182. 84 140. 52 200. 41 219. 84 189,49 116,20 15. 61 43. 12 47. 58 340,41 16,57 23,67 14,18 48,59. -. 9. 839,05 4. 077. 12 31. 214,16 11987,26 1. 308,03 656. 80 2. 073,34 1323,02 1. 03639. j 573. 17 281,06 934,44 517,72 466,82 126,57 56,22 386,84 293,71 2. 196,03 1. 030,02 1. 373,63 704,41 511,34 1. 648,91 1. 172,59 7133 4177,44 2. 196,17 676,19 102,57 1. 190,16 297. 71 76,49 599,89 323,01 22,83 1137 52,84 12838 448,16 10,16 - 12. 909,87 4. 269,01 39,75 0. 29 8,85 1. 28 5,% 13,00 - - 13,00 56,22 • - •. • 56,22 -. 5,70 L 89,57 80,53 16,77 127,00 -. 127,00 820,40 - - 24,22 23. 51 17,49 55,76 18. 81 98. 84 23. 65 14,79 24,97 24. 98 19,09 47438 - -. 62,32 23,77 4,34 20,32 43,70 46,91 - 12,95 - - 1 - 452,20 -. 167,80. 2430 16,03 4,74 11. 28 1331 13,51 449,45 24,50 69,87 - - 69,87 37,64 79,*3 037 27,85 14,09 37,62 60,75 60,75 514,55 0,49 0,68 10,41 033 14. 84 9,60 637 8,63 29,81 2,03 431,26 -. - 1 A • - - - - - - -1 - - - 37,64 - - - - - - - - - 59. 72 - - - - - 41,13 77,39 11,65 34,54 42,57 23,04 215. 15 3,99 -. - - 33439 14,05 41,38 19,71 159,37 19,18 62,44 18,27 - - 102. 41 59,72 666. 50 167,80 102,41 143,06 3,93 5339 83,74 2,00 6531 132 63. 79 841,66 10,19 242,64 502,98 86,85 40232 932 45,27 347,92 993,73 9. 47057 5,62 5,62 62,03 1006,65 137,81 9633 996,63 96637 108,00 1. 638,57 95,93 42,72 17,40 134 57,02 16,72 76. 97 20. 55 24. 78 2136 39,92 18,55 970,18 513,44 98,13 19,42 243,71 8334 542,71 104,90 11239 77,90 324,03 9235 150,89 1. 674,74 203,45|. 203. 45 57037 4,92 3,50 13,00 1,06 2,47 4,81 3. 68 27,48 3,60 10,00 24,00 2,25 3. 54 3,13 1032 1,79 - 7732 6331,08 302,10 432,95 38237 182. 84 140. 52 200,41 219,84 189,49 4. 280,57 15. 925,04 661,72 1326,52 586,17 282,11 401,85 92,78 39,10 260,01 194,76 1. 040,02 53534 559,75 1. 176,13 44,51 2206,49 299,50 76,49 677,41 373,50 5. 464. 39 -. -. -. - - -, - - - - - -. -| 48% 52% 54% 43% 66% 53% 134% 93% 50% 47% 70% 52% 43% 39% 46% 45% 52% 63% 43% 49% 80% 60% 55% 54% 46% 41% 66% 46% 44% 44% 52% 39% 49% 45% 49% 44% 44% 44% 51% 51% 64% 63% 54% 86% 73% 70% 67% 66% 47% 39% 79% 71% 62% 53% 44% 75% 57% 42% ( 1 ) Omfatter OP'et for Attika (2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vestgrækenland og Pcloponcs (3) Omfatter OPeme for Epirus og De Joniske Øer (4) Omfatter OFcme for Trakien og Østmakedonien (5) Omfatter OPeme for øerne i del nordlige Ægæiske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske Hav 340 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 1: FORPLIGTELSER (forts. ) 1 | 2 | 3 | 4 | S« (landb. ) | Sa (fiske. ) 1 5b | 6 Medlemsstat/ Region FRANKRIG Ile-de-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Cha mpagnc-A alennc Bourgogne Centro Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays-de-la-Loire Portou-Charcntes Ixirraine Alsace Franche-Comte Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Al pes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt IRLAND Tværregionalt IT AU EN Emilia-Romagna Piemonte Valle d'Aosta Iximrnrdia Trcntino Venezia Friouli-Venezia Giulia Liguria Toscana Umbria Marches Lazio Abruzzo Mol ise Campania Puglia Basilicata Calabria Sicilia Sardegna Tværregionalt LUXEMBOURG Tværregionalt NEDERLANDENE Ncord-Nederland Oost-Nederland Wcst-Nedcrland Zuid-Nederiand Tværregionalt Støtte _il2_ 12. 36831 21,40 161,01 200,21 141,12 89,66 161,14 110,97 795. 56 288,42 261,46 195,5! 245,53 83,56 132,37 147. 08 360,47 351,70 231,92 262,50 194,55 225,52 258,97 390,66 413,28 193,29 775,33 5. 675,10 794,62 - - - - - - - 183,37 - - - - - - - - - - - - - 77,98 98,37 113,14 51,03 270,72 0,02 5901,15 2361,47 | 5. 901,15 2. 861,47 19. 339,08 5. 06331 268,67 374. 82 17. 82 268. 79 138,28 334,5-1 120,23 166,16 338,97 136,26 151,16 352,02 275,37 301,85 1. 353,72 1. 200,00 602,75 919,48 1. 369,80 1. 000,25 9. 648,14 7632 76,32 | 259,40 59,69 177,22 228,67 163,41 275,27 320,3! 269,14 3. 310,40. 1360,16 - 136,81 45,86 122,40 50,37 37,58 17,88 302,95 82,87 128,36 54,06 101. 33 19,88 48. 48 - 100,18 4138 51,64 67,40 56,11 94,63 - - - - - - - - 513,97 12,00 128,83 3. 23 23. 12 48,94 21. 28 6538 113,63 28,51 16,65 52,50 • 1. 199,99 - - - - - - - - - - - - - - - - - • - - 1. 199,99 - 738,56 - - - - - L - - 738,56 187,07 - - - - - - - - - - - • - - - -. - - - - - - - • - 187,07 - 6337 - - - - - -. - - - - • • - - - - - - 63,27 - 709,09 - 236 43,43 - 6,59 49,36 22,13 59,16 30,21 42,53 31,13 18,27 31,18 53,92 84,06 72,72 62,54 45,77 27,27 23,14 - - - - 3,44 - 350,34 98,90 249,16 44,77 14039 74,59 54,97 4,78 26,25 19,39 33,03 13,88 19,84 20,02 9,90 5,70 18,30 - 8,85 16,41 0,18 27,77 14,98 15,33 3,90 234 11,06 430 17,42 8,75 - - - - -. - -. - - -. - - - - - - - -. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - EU- iniL 616,81 21,40 0,82 1738 18. 72 4,67 11,91 10,58 49,32 19,25 9 38 1135 50,60 14,47 5,78 19,08 3039 2732 14,30 25,57 18,34 31,12 5,65 8,28 8,05 28. 38 1634 lait J2L. 536937 21,40 139,88 106,57 141,12 61,63 98,85 50,59 535,63 16138 167,85 107,94 183,06 52,62 85. 43 73,01 214,62 141. 32 128,49 138,74 101,72 148,90 83,63 106,64 121,18 79,41 286,95 138,77 2331,12 90,05 90,05 44736 1,74 133 0,47 4. 53 6. 18 5,98 1,47 3,95 1. 62 1. 58 l. ll 3,57 15,36 0 37 3,54 6,58 2,38 6,95 733 1,87 2JS132 2. 951,52 6 5 0 8 39 103,95 21132 9 35 86. 46 55,00 130,38 52,51 97,88 168. 52 55,24 50,13 99,78 274,76 59,96 180,75 23535 165,79 282,22 327. 54 271,01 369,76 3. 991,01 237 2,37 85,00 6,16 3. 03 25,99 49,81 37,61 37,61 878,89 81,21 132,22 29. 93 79,14 556,39 JMiL 47% 100% 87% 53% 100% 69% 61% 46% 67% 56% 64% 55% 75% 63% 65% 50% 60% 40% 55% 53% 52% 66% 32% 27% 29% 41% 37% 41% 50% 50% 36% 39% 56% 52% 32% 40% 39% 44% 59% 50% 41% 33% 28% 100% 20% 13% 20% 28% 31% 24% 27% 41% 49% 49% 45% 49% 50% 76% 84% 40% 6,78 9,78 0 39 4,79 14,46 27,10 11,98 636 22,19 10,75 934 16,66 0,84 0,84 41. 16 25,02 4,91 3,94 730 6,02 6,02 49,71 936 9,86 98,90 0\90 0,90 22,23 117,47 16,52 16. 52 34,32 44,77 1. 10 1,10 1532 1. 950,15 42. 00 204,15 434. 50 164,70 263,15 39,20 93,94 1389,16 42,00 50. 03 82. 29 71,84 434,50 22. 23 34,32 15,52 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 341 TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 1: FORPLIGTELSER (forts. ) Medlemsstat/ Région ØSTRIG Ostosterreich S Udoste rreich Westoste rrcich Tværregionalt PORTUGAL Norte Centro Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Al garve Açores Madeira Tværregionalt FINLAND Manner-Suomi Aland Tværregionalt SVERIGE Smaland med Oarna Vast Sverige Sydsverige MellerstaNorrland OvreNorrland Tværregionalt DET FORENEDE KONGERIGE North Yorkshire and Humberside East Midlands East Angl ia South East Southwest West Midlands North West Wales Scotland Northem Ireland Gibraltar Tværregionalt FÆLLESSKABET I A LT 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (fiske. ) | 5b | 6 MAI EU- iniL l a it (2) % Støtte O) 1357,42 317,54 212,03 184. 53 843,32 14. 758,71 541. 10 362. 00 426,59 182,00 76,00 621,00 369,30 12. 180,72 1308,40 195,36 2,60 1. 310,45 1382,70 11,24 24,00 19. 97 18,00 103,00 1. 106,49 9. 662,03 447,60 336,12 168. 88 60,00 97,85 246,12 393. 46 385,04 902,84 1. 295,93 5,07 4. 142,74 3. 18630 139. 917,40 33,76 33,76 - - 7317,41 317,50 197,45 200,04 108,44 44,51 373,18 273,32 6. 002,97 - 6555 22,41 22,52 20,62 - 129. 75 • • 129,75 - 11,70 - • 11,70 - 52,42 95,32 23,60 23,60 37,50 • • - • - • 52,42 105,78 24,00 15,00 18,00 48,78 •j - 95,32 73,00 • - • - H 73,00 1. 038,20 2. 060,68 2. 051,80 37,50 - 40,22 100,40 322,83 306,17 70,09 -, 84,89 28,63 374,96 333,69 150,54 383,82 • 5,06 • - -1 - - -, • A • 1. 180,39 286,40 • 124,82 626,86 0,12 - 42. 628,60 - 6. 464,71 2. 051,80 - 6. 151,04 - 635,28 137,44 - - 137,44 - - - - - - - - 114,74 - - 114,74 4ft 22 - - - - - - - - - - 100,40 - 2,188,91 2,00 - - - 2,00 - - - - - 23,00 - - 23,00 40,00 - - - - - 40,00 44,33 - - - - - - - - - 44,33 - 425,72 129,95 33,85 48,52 47,59 - - - - - - - - 49,08 46,48 2,60 - 64,91 11,24 - 53,66 203,63 27,75 - 8,95 839 55,80 - 50,02 38,95 - - 13,57 - 2. 152,63 - - - - - - - - - - 158,18 - 158,18 56,39 56,39 - - - - - - - 214,57 84,43 1635 9,42 6,86 51. 89 59437 10637 80,45 75. 06 332,78 38331 7500,72 932 317,50 197. 45 20936 108,44 44,51 373,18 27332 374,09 6. 377. 06 9tL89 3. 15 - 87,75 68,09 3,14 - 64,95 60733 49. 63 2,60 555,01 48538 1134 24,00 18,14 18,00 48,78 365,72 506,66 6. 005,70 23,46 1234 10,72 - 12,55 19,09 3234 49,98 65,18 53,25 374,04 318,41 89,77 8,59 97,44 84,43 394,05 65232 250,53 612,78 680,11 5. 06 227,95 2. 438. 17 1. 440,73 1,440,73 5. 79132 66. 653,28 38% 33%. 38% 41% 39% 54% 59% 55% 49% 60% 59% 60% 74% 52% 40% 25% 100% 42% 38% 100% 100% 91% 100% 47% 33% 62% 84% 95% 53% 14% 100% 34% 100% 55% 65% 68% 52% !00% 59% 45% 48% 342 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 2: BETALINGER Medlemsstat/ Region BELGIEN Bruxelles Flandern Wallonien Tværregionalt DANMARK Øst for Storebælt Vest for Storebælt Tværregionalt TYSKLAND SaarbrOcken Mecklemburg-Vorpommem Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen Thuringen Berlin Schleswig-Holstein Hamburg Niedersachsen Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wurtemberg Bayern Saarland Tværregionalt GRÆKENLAND Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) Kent. Ke Dit. Makcdonias Pelop. &Dit. Ster. EU. (2) Thcssalias Kritis Ipirou(3) Thrakis (4) Nison Anatol ikou Egeou (5) Tværregionall SPANIEN Castilla-LaMancha Galicia Asturias Cantabria Pals Vasco Navarra La Rioja Aragon Madrid Castilla y Leon Extremadura Catalufla Valencia Baléares Andalucia Murcia CeutaogMelilla Canarias Tværregionall Stolte (1) 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5« (fiske. ) | 5b | 6 MAI EU- iniL l a it (2) % 1. 762,59 17134 50,00 156,43 19,72 445,82 1. 165,51 171,54 131,53 753,82 6,96 48,66 698,20 - 22,27 27,73 23,67 6,37 17,30 2024639 4364,47 339,68 3,91 69,86 67,06 15. 60 833 0,15 4,42 0,68 2,98 115,19 10,68 59,10 0,13 21,92 10,90 26,14 41,26 115,19 521,77 10,68 23,51 41,26 387,16 8,00 1. 924,19 2. 304,39 2. 466,53 3. 545. 05 2. 135. 45 992,06 156,38 44. 64 496,32 104,44 902,35 189,29 208. 15 170,33 791. 46 140,45 3. 666,91 702,17 704,34 716,49 1. 23735 645. 16 201,23 H A • • A - - - - 357,73 14349,65 4. 403,14 685,70 832,50 968,50 375,80] 312,30 407,20 494,30 434,30 27931 296,11 298. 06 131,93 119,48 160,63 166,95 153,58 9. 839. 05 2. 797,20 31. 214,16 9. 403,65 1. 308,03 2. 073,34 934,44 517,72 466,82 126,57 56,22 386,84 293,71 2. 196,03 1. 373,63 704,41 1. 648,91 71,23 4. 177,44 676,19 102,57 1. 190,16 485,10 96938 332,98 139,81 - - - 744,95 374,90 - 822. 16 - 1. 391. 08 254,76 48,61 405,74 12 909,87 3. 434,18 45,77 939 - 13,95 17,05 184,61 11,52 14,30 • 11,73 31,37 - • - • • • 607,21 - - - - 178,73 16,72 9,08 23,68 67,76 - • 275,66 - 7,82 - - - - 27,75 19,38 19,33 14,16 46,19 14,03 85,02 18,61 10,45 18,70 15,09 17,72 243,09 - J - - - • 516,66 46,13 19,87 0,87 5,40 32,20 31,91 - 3,00 - - - - 377,29 - - - 034 034 3,79 0,17 11,56 5,62 536 6,70 18,97 1,45 23,51 - 333,06 - - - - - - - - 84,55 - - - - - - - - - - - - - - - 76,00 - - - - • - - - - - 76,00 19,60 - - 19,60 3039 - - 30,29 20,02 - - - - - - - - - 20,02 - - - - - - - - - - 42,71 - - - - - - - - - - - - - - 8,05 - 2. 41 5. 65 5,80 - 5. 80 6235 1,96 23,17 37,12 0,60 18,61 0,49 18,11 53531 6,15 144,05 320,69 64,92 245,49 637 17,79 221,33 346,77 454,66 &658. 03 1,69 24,73 66,62 49,02 50,44 37,79 15,95 737 037 23,79 836 29,42 8. 97 10,68 9,50 18,94 8,91 82,11 89,11 1,69 726,90 770,97 765,51 1387,79 682,95 28232 62,55 14,87 150,18 39,61 318,37 6835 68,19 46,06 250,50 61,71 1. 059,52 4. 492,26 27931 296,11 298,06 131. 93 119,48 160. 63 166,95 153,58 89,11 2. 886,31 321,42 11. 295,04 2,46 1,75 3,90 0,53 0,74 1,44 1,10 8,24 1,08 5,00 7,20 1,12 1,77 1,25 5,16 0,90. 60,89 487,56 971,13 336,88 14033 234,83 73,43 25,99 14739 114,92 749,95 382,10 354,60 823. 93 25. 49 1396,24 255,66 48,61 466,63 216,89 4. 259,36 - - - -, - - - - - - - - - - - -. - - - - - - -. - - - - - - 26,22 - 62,47 - 7,76 23,63 27,50 11,17 185,77 236 - - - - - - - - - - 24234 - - - - 932 35,40 14,94 110,07 13,88 - - 45,91 - 13,42 - - - - - 30% 31% 32% 28% 49% 33% 91% 37% 32% 33% 21% 38% 33% 31% 36% 32% 28% 40% 33% 30% 38% 35% 36% 33% 27% 32% 44% 29% 31% 41% 36% 31% 35% 38% 39% 34% 35% 29% 36% 37% 47% 36% 27% 50% 58% 46% 38% 39% 34% 28% 50% 50% 36% 33% 38% 47% 39% 33% ( I ) Omfatter OP'et for Attika (2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vcstgrækcnland og Peloponcs (3) Omfatter OP'erne for Epirus og De Joniske Øer (4) Omfatter OFeme for Trakicn og Ostmakedonien (5) Omfatter OP'erne for øerne i del nordlige Ægæiske Hav og øerne i det sydligÆgæiske Hav 84,55 42,71 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 343 TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 2: BETALINGER (forts. ) Medlemsstat/ Region FRANKRIG ile-de-France Haute-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagne-Ardenne Bourgogne Centro Nord-Pas-de-Cal ais Bretagne Pays-de-la-Loire Poitou-Charentes Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Corse Martinique Guadeloupe Guyane Réunion Tværregionalt IRLAND Tværregionalt ITALIEN Emilia-Romagna Piemonte Valle d'Aosta Lombardia Trentino Venezia Friouli-Venezia Giulia Liguria Toscana Umbria Marches Lazio Abruzzo Mol ise Campania Puglia Basilicata Calabria Sicilia Sardegna Tværregionalt LUXEMBOURG Tværregionalt NEDERLANDENE Noord-Nederiand Oost-Nederland West-Nederland Zuid-Nederland Tværregionalt Stolte (M 1 | 2 | 3 | 4 | 5a(landb. ) | 5a(f1ske. ) | 5b | 6 MAI EU- IniL l a it (2) % (2XD 12. 368,31 537,94 835,46 906,56 97,32 449,03 41,13 508,14 251,06 3. 626,63 21,40 161,01 200,21 141. 12 89. 66 161,14 110,97 795,56 288,42 261,46 195,51 245,53 83,56 132,37 147,08 360,47 351,70 231,92 262,50 194,55 225. 52 258,97 390,66 41338] 193,29 775,33 5. 675,10 106,02 27,99 62,50 36,56 23,89 1330 105,21 102,64 46,49 62. 99 30,41 63,05 15,90 33,58 83,31 2032 29,00 15,85 34,04 27,84 60,38 60,59 7835 37,48 195,92 0,02 906,56 - - 5. 901,15 237039 | 5. 901,15 2. 270,39 19. 339,08 3. 48139 245,06 202,67 268,67 374,82 17,82 268,79 138,28 334,54 120,23 166,16 338,97 136,26 151,16 352,02 275,37 301,85 1. 353,72 1. 200,00 602,75 919,48 1369,80 1. 000,25 9. 648,14 7632 76,32 1550,15 164,70 263. 15 39,20 93,94 1. 389,16 - • J. 12135 39,10 89,81 105,41 94,39 142,09 206,78 136,84 2. 545. 82 - - 31,47 - 31,47 - - - 6. 00 46. 56 3,00 11. 56 • 24,47 12,00 49,50 37,71 17,50 10,50 2635. - - 438 438 91,80 29,96 30,26 - 31,58 - 59,45 33,44 1,20 13,12 14,51 16,51 6,94 5,68 10,01 4,95 2,85 9,15 -, - - • • - 24,86 855 8,95 377,93 - - - - 377,93 | 0,83 32,00 5,77 30,85 11,68 47,98 23,99 30,63 21,15 10,62 16,42 46,15 51,53 57,80 48,50 30,25 21,95 18,18 1,87 - - 84,65 339 4,89 030 3,04 831 20,07 6. 00 236 17,77 537^ 4. 62 833 - -. - - - - - 0,42 0,42 25,25 13,40 3,93 3,43 4,49 7,52 034 6,82 7,59 1,89 4,50 4,00 22,16 6,81 4,64 4,07 7,52 107,09 66,80 70,09 44,22 5935 28,88 230,01 10137 91,61 65,11 24,53 108,73 5,84 1,73 6,67 3236 51,73 52,82 11. 75 146. 59 9,21 4,78 8,52 6,29 10,71 1,75 4,14 4,02 8,52 8,12 6433 4136 41,56 22135 0,87 0,61 0,16 1,89 2,45 2,99 0,74 1,61 0,81 0,62 0,56 0,94 7,68 0. 13 1,77 339 1,19 3. 48 3,62 0,93 8732 8238 54,61 6238 56,73 62,13 64,73 8237 46,00 204,04 1. 560,15 2311,95 2311. 95 4. 40832 72. 36 90,42 4,71 37,95 31,17 68,65 26,84 60,11 69,62 29,80 23,91 4730 129,03 3933 91. 58 108. 70 95,58 145,56 210,40 137,77 185,52 2. 88731 0,98 0,98 30,80 1,85 1,11 10,74 - 17,11 26,13 26,13 599,67 45,20 66,77 14,17 36,07 437,46 - - - - - - - - -1 - - H - - - - - - - -. - - - - - 97,32 49,45 A - - - • - • - • - - • - - 49,45 039 0,59 11,12 - - - - 11,12 449,03 - - 99,81 2,65 4,92 0,05 833 5,90 4,60 1,17 0,76 332 135 538 2,62 - - - - - - - 58,73 10,58 10,58 18,64 - - - - 18,64 - 41,13 - 23,13 - - - - - - - - - - - - - - -. - - - - 23,13 033 033 12,66 - - - - 12,66 29% 35% 67% 33% 50% 49% 37% 26% 29% 35% 35% 33% 44% 39% 39% 36% 41% 25% 35% 21% 32% 25% 24% 17% 20% 24% 26% 27% 39% 39% 23% 27% 24% 26% 14% 23% 21% 22% 36% 21% 22% 16% 13% 47% 13% 7% 9% 16% 16% 15% 14% 30% 34% 34% 31% 27% 25% 36% 38% 31% 344 8. årsberetning om strukturfondene (1996) TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 TABEL 2. 2: BETALINGER (forts. ) Medlemsstat/ Region ØSTRIG OstOsterreich S DdOs lerreich Westosterrcich Tværregionalt PORTUGAL Norte Centro Lisboa e Vale do Tejo Alentejo Al garve Açores Madeira Tværregionalt FINLAND Manner-Suomi Åland Tværregionalt SVERIGE Smaland med Oama Vast Sverige Sydsverige MellerstaNorrland OvreNorrland Tværregionalt DET FORENEDE KONGERIGE North Yorkshire and Humberside East Midlands East Anglia South East Southwest West Midlands NorthWest Wales Scotland Northem Ireland Gibraltar Tværregionalt FÆLLESSKABET I A LT Starte (1) 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb. ) | 5a (fiske. ) | 5b | 6 MAI EU- InlL l a it (2) % ( 2 XD 317,54 212,03 184,53 843,32 14. 758,71 541,10 362,00 426,59 182,00 76,00 621,00 369,30 12. 180,72 1308,40 195,36 2,60 1. 310,45 1382,70 1134 24,00 19,97 18,00 103,00 1. 106,49 9. 662,03 447,60 336,12 168,88 60,00 97,85 246,12 393,46 1357,42 27,01 103,80 • - - 103,80 - - - - 33,01 7,62 15,73 9,67 - - - - - - • 936 - - - 9,36 - - - - - - - 29,79 51,26 12,92 27,01 - - - 5. 698,66 246,24 171,16 151,48 72,79 38,15 318,59 208,97 4. 491,26 - - - • • - • 29,79 38,06 830 5,04 6,16 18,66 51. 26 36,50 - 36,50 815,86 1. 09034 1. 400,26 • • -1 191. 27 120,58 40,79 • 42,97 2330 157,23 124,76 76,69 308. 81 4,05 - 338835 1. 180,39 231,57 385,04 902,84 1. 295,93 5,07 4. 142,74 3. 186,50 139. 917,40 94,58 489,70 0,01 - 31. 405,72 107,88 - - 107,88 - - - - - - - - 57,31 - - 57,31 34,72 - - 34,72 7X74 - - - - - - 1,00 - - - 1,00 - - - - - - • 6,90 - 6,90 12,00 - - 12,00 20,10 - - - - - 7830 18,92 30,56 29,02 - - - - - - - - - 23,61 22. 83 0. 78 22,64 337 - - 19,27 140,88 16,83 • 5. 13 4,62 42,43 - - 34,48 29,05 - - - - - - - - - - - 82,62 -, 82,62 31,48 - - J - 31. 48 - A - 3534 396,40 6,83 2,83 2,06 6038 49,11 40,75 24,13 246,16 211,62 - • 4,61 - •. • 207,01 37,77 1. 57 3630 2631 • • 0,94 • • 5510. 28 246,24 171,16 156,09 72,79 38,15 318,59 208,97 4. 698,27 302,17 24,40 0,78 276,98 22057 337 830 5. 98 6. 16 18,66 25,87 178,59 22838 3. 771,46 11,73 6,12 536 6. 28 9,55 16,12 23,05 2639 21,64 219,82 126,70 5138 4,62 49,25 65,63 166,78 372,45 134,23 458,83 51134 4. 05 12,92 18,75 - - • • • 18,75 - • • - • - - - 1. 400,26 - 4397,98 - 317,91 75,74 - 1. 425,77 20,10 - 229. 86 835 - 1. 48738 102,04 1. 606,50 71134 71134 114,10 2. 74436 45511. 84 25% 19% 23% 22% 29% 40% 46% 47% 37% 40% 50% 51% 57% 39% 20% 12% 30% 21% ir/. 30% 34% 30% 34% 18% 16% 39% 49% 38% 30% 8% 50% 27% 42% 32% 35% 51% 39% 80% 39% 22% 33% !>M^ STØRRE PROJEKTER c-s t 8. årsbertning om strukturfondene (1996) STØRRE PROJEKTER* 347 mio. ECU Godkendelscsàr/ medlemsstat Mål Samlede omkostn. EFRU- stette (1) Nationalt olTentligt bidrag Privat bidrag 1996 Forpligteber 1995-1996 (2) % (2V(D 1996 Betalinger 1995-1996 (3) % (3V(D 1996 SPANIEN Gasledning Gibraltar-Cordoba Gasledning Valencia-Cartagena Naturgasinstallationer i Huelva 1995 IRLAND Tallaght Hospital (Dublin) ITALIEN Havnen i Gioia Tauro (Calabria) 1 1 1 1 1 298,47 60,69 27,40 99,01 23,81 7,28 0,00 0,00 0,00 199,46 36,88 20,12 131,33 39,37 91,96 0,00 120,00 40,00 0,00 80. 00 89,81 23,81 73 0,00 0. 00 89,81 23,81 73 91% 100% 100% 71,85 19,05 5,82 71,85 19,05 5,82 39,37 100°/. 0,00 31,50 40,00 100% 20,00 20,00 73% 80% 80% 80% 50% * Større projekter i henhold til artikel 16, stk. 2, i samordningsforordningen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 35 3. Mål 2 3. 1. Gennemførelse afmål 2 i 1996 For så vidt angår mål 2 var 1996 officielt det sidste år i den første programmeringsfase, idet der er fastsat to gennemførelsesfaser, 1994-1996 og 1997-1999. Men i praksis var der tale om det andet gennemførelsesår, idet programmerne først blev vedtaget sent i 1994. Kommissionen har opmuntret de forskellige parter til at fremskynde gennemførelsen af programmerne i marken, og det medførte en så god udnyttelse af bevillingerne inden udgangen af 1996, at det kun blev nødvendigt at overføre 11% af de oprindeligt programmerede bevillinger til anden fase (1997-1999). I 1996 lykkedes det således6 at indhente en stor del af de forsinkelser, der var opstået ved programmernes iværksættelse. Mange af programmerne blev ændret i den forbindelse. Der blev foretaget i alt 101 ændringer i de 82 programmer. 76 af dem påvirkede støttebeløbene, idet der f. eks. var tale om pristalsreguleringer eller overførsel afden ikke-udnyttede støtte til perioden 1997-19997; 73 programmer var genstand for finansielle omprogrammeringer (nogle endog i flere omgange); endelig var det nødvendigt 35 gange at tilpasse programmernes indhold en smule ved at tilføje, fjerne eller ændre foranstaltninger. Programmerne for samtlige medlemsstater undtagen Østrig og Sverige blev ændret8. Langt den overvejende del af ændringerne er en naturlig følge af, at programmerne løber over flere år - beløbene skal pristalsreguleres, og indholdet skal tilpasses, hvilket opdages under den praktiske gennemførelse, således at de støtteberettigedes behov tilgodeses. Når blot ændringerne som her holder sig inden for visse grænser, er det ikke selve programkonceptet, der drages i tvivl. Generelt gjorde tilpasningerne det muligt at absorbere de forsinkelser, der var opstået i forbindelse med de første forpligtelser, i 1996 og at begrænse bevillingsoverførslerne til den anden fase 1997-1999. Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 2-regionerne : Støtten til den teknologiske udvikling i mål 2-regionerne havde høj prioritet under forbedreisen af programmerne for 1994-1996, idet den har stor betydning for produktionsforholdene i regionerne med industriel tilbagegang og for den industrielle omstilling. I forhold til perioden 1989-1993 voksede støtten betydeligt. Den steg fra ca. 9% af Fællesskabets EFSR-bevillinger til 17% i SPD'erne for 1994-1996. Heraf tegnede EFRU sig for 80% og ESF for 20%. I forhold til de øvrige strukturfondmål er mål 2-programmerne karakteriseret ved en kraftig prioritering af FTU, som modtager trefjerdedele af fællesskabsbevillingerne. Telekommunikationens andel kan til dels forklares ved, at disse områder allerede er generelt velforsynede for så vidt angår basale teleydelser. Der er fastsat udgifter til telekommunikation og telematiske applikationer i mål 2-programmerne. De er blot vanskelige at få øje på, da de i de fleste tilfælde er spredt ud på andre foranstaltninger af økonomisk art. Aktionerne vedrørende FTU vedrører næsten alle innovation og teknologioverførsel til fordel for virksomhederne. Der er tale om : • • • støtte til virksomhedernes forskningsaktiviteter, navnlig i SMV'er, • uddannelse af arbejdskraften indenfor FTU. telematiske applikationer tegner sig for en fjerdedel af Udgifterne til fællesskabsfinansieringerne og er nogenlunde ligeligt fordelt mellem grundydelser og avancerede ydelser. Udgifterne er dog spredt på andre foranstaltninger og svarer til specifikke aktioner, f. eks. udvikling af en avanceret til avanceret telekommunikation (Spanien). Det er imidlertid vanskeligt at sætte tal på disse aktioner, fordi de gemmer sig i forskellige foranstaltninger til fremme afden økonomiske udvikling. innovationsfremmende foranstaltninger, støtte til teknologioverførsel, informationsteknologipol telekommunikation og (Frankrig) eller infrastrukturer regionale 6 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 7 Overførslerne vedrørte 61 af de 82 programmer, dvs. 74%. 8 Flest ændringer var der i de italienske og franske programmer (henholdsvis 29 og 22). 15 programmer blev ændret flere gange, dvs. 43% af tilpasningerne i 1996. 8 SPD'er eller OP'er blev ændret 2 gange (Liège, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Aragon, Lazio, Umbria, Veneto og Twente), 3 SPD'er blev ændret 3 gange (Niedersachsen, Emilia-Romagna og Toscana) 3 SPD'er blev ændret 4 gange (Aquitaine, Liguria og Piemonte) og et SPD blev ændret 6 gange (Marche). ^4 S KAPITEL X. '. ,. PE. OTPROJEKTER UNDER EFRtf OG ESF 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 351 PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 101 EFRU-FORORDNINGEN Projekttype Medlemsstat/titel/region G o d k c n- dclsesar Samlede o m k o s t n. E F R U- støtte T E K N O L O G I SK I N N O V A T I ON Regionale innovationsstrategier (RIS) Belgien: Limburg Tyskland: Weser-Ems G r æ k e n l a n d: Østmakedonicn Spanien Aragon Extremadura Galicia Frankrig: Auvergne Irland: Shannon Italien: Calabria Østrig: Niederôsterreich Portugal: Projektet "Regional teknologisk plan" for Norte UK: Yorkshire & Humberside Regional teknologisk plan G r æ k e n l a n d: Centralmakedonien Spanien: Castilla y Leôn Italien: Abruzzo Teknologioverførsel Projeket " I M P L A C E" Castilla La Mancha/Northern Ireland Spanien: " T R A N S T E X " - p r o j e kt Extremadura Italien: " R E P Q R T l N Q " - p r o j e kt Puglia I N F O R M A T I O N S S A M F U ND Udviklingsstrategi for informationssamfundet (1R1S1) Tyskland: Sachsen G r æ k e n l a n d: Centralmakedonien Spanien: Valencia Frankrig: Nord-Pas-de-Calais Italien: Piemonte UK:North West England T v æ r r e g i o n al telematisk applikation " W O L F" (Thessaloniki (EL), Sardegna (I), Galicia (E), M a n g u a l da (P), Brandenburg (D), Northern Ireland ( U K ), Irland) Udviklingsstrategi for informationssamfundet (R1S1) Tyskland lnfosh Schleswig-Holstein Bis 2006 Brandenburg Irland: ShlPP Shannon Østrig: TELEK1S Steiermarken Finland: Paraddis Tampere S v e r i g e: AC-D1REKT Vasterbotten UK: N i S T R AT North of England NYE B E S K Æ F T I G E L S E S O M R Å D ER Tyskland "SDL" (regionalt samarbejdsnet, som skaber nye beskæftigelsesmuligheder for kvinder inden for pleje og pasning af børn, unge og handicappede i landdistrikterne, Baden-Wtirtemberg) "Contracting Bttro" (Aufbau und pilothafter Bctrieb eines Informations- und Vermittlungsbilros filr Energieeinspar-Contracting) Spanien " E R N E" (Navarra) " A L E G R E" (projekt vedrorende lokale beskæftigelscsakti. , Castilla y Lcôn) " N Y E C" (nye beskæftigelsesinitiativer, Cantabria) " N 1 0 V A L L E S" (nye jobinitiativer, Catalufla) " R E V O L" (genbrug af byaffald, Asturias) Italien " H O M E" (et hus for en befolkning: ny kvalitet og ny komfort, Puglia) "P1CENUM 2 0 0 0" (aktiv beskæft. pol. for distriktet Ascoli Piceno, Marche) "SEC1" (undervisnings- og pasningstjenester for børn, Toscana) 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1995 1996 1995 1995 1995 0,499 0,500 0,400 0,413 0,309 0,490 0,501 0,500 0,500 0,460 0,400 0,544 0,400 0,400 0,400| 0,249 0,250 0,200 0,206 0,154 0,245 0,250 0,250 0,250 0,230 0,200 0,250 0,200 0,200 0,200 1995 1995 1995 3,251 2,000 2,000 1,000 1,000 1,000 1995 1995 1995 1995 1995 1995 0,866 0,507 0,500 0,497 0,496 0,501 0,260 0,254 0,250 0,249 0,248 0,250 1995 1,233 0,530 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 0,500 0,500 0,500 0,577 0,500 0,500 0,500 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1996 0,509 0,250 1996 0,632 0,316 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1,077 0,818 0,877 0,887 0,450 0,800 0,938 0,512 0,500 0,500 0,500 0,430 0,315 0,470 0,406 0,256 352 8. årsberetning om strukturfondene (1996) PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 10 I EFRU-FORORDNINGEN (forts. ) Projekttype M ed lem sstat/titel/region G o d k e n delsesår Samlede omkostn. E F R U- støtte FYSISK P L A N L Æ G N I NG Nederlandene Bekæmpelse af oversvømmelser: "Tungelroyschebeek" Bekæmpelse af oversvømmelser: "Dalemse sluis" Bekæmpelse af oversvømmelser: "Woolderbinnenbeek" Bekæmpelse af oversvømmelser: "Keersluis Haatlandhavert" T y s k l a n d / N e d e r l a n d e n e: B e k æ m p, af oversvøm. "Hollandsch-Duitsche g e m a a l" 1996 1996 1996 1996 1996 5,900 5,600 3,300 4,800 11,600 2,950 2,800 1,650 2,400 4,200 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 353 PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 6 I ESF-FORORDNINGEN Projekttype Medlemsstat/titcl/rcgion Godken delsesir Samlede omkostn. EFRU- stottc NYE BESKÆFTIGELSESMULIGHEDER - forvaltet af Kommissionen Belgien Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of disabled people) IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) Jobrotation in een Petcrschapsbedrijf en in zijn Toclevcringsbcdrijven (Trainees from SME's replaced by unemployed) LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) Danmark Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) Incubator Guided By Seniors (Business development centre) Tyskland Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplatzen (Local network to develop innovative methods of job creation) TELA-START (Regional telematic network centres) Transfcrbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) Grækenland Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women apprenticeships) Spanien Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) SARELAN (Network for protected employment for the disabled) SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) SERDOM (Domestic services by marginalised people) Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management training) Frankrig Aménagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to reduce working time) AR1M1EL (Platform to network competing SMEs) CITY SERVICES (Development of "services de proximité") Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) Itinéraires pour l'emploi (Intcrenterpriscs platforms in European regions) Le Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of public transport) MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) PEVERE (Training of youth in environment related professions) Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de proximité") PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximité") RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) Trois expérimentations Igloo Frankrig (Training of disadvantaged groups in construction related trades) Irland Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly ,. ) RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) Italien Crcazione d'impiego dcll'impresa sociale nclle arce urbane (Training and creation of employment in social enterprises) Dirigenti c quadri per il tcrritorio (Reinsertion in the labour market) European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the creation of jobs) Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) Portugal Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) PLACE (Network of local partners) Finland KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the environment) Sverige Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) Transnational Training Project (Training for self-employment) UK Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro-businesses and individuals) Mobility for food wholesale workers (Three country network) SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support SMEs) 1996 1996 1996 1996 1996 790. 400 2. 145. 400 614. 668 209. 891 875. 477 439. 500 1. 000. 000 245. 900 157. 418 377. 100 1996 1996 1996 360. 200 273. 100 1. 719. 302 864. 595 1. 000. 000 586. 100 1996 1996 1996 804. 298 3. 112. 112 240. 608 643. 400 1. 000. 000 192. 500 1996 750. 800 600. 640 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 326. 80. 177. 1. 320. 874. 1. 200. 1. 533. 333. 163. 375 64. 240 152. 812 750. 000 500. 000 720. 000 720. 000 266. 900 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 582. 300 415. 000 5. 358. 012 304. 000 1. 588. 088 2. 785. 000 600. 000 504. 571 350. 200 2. 215. 900 3. 584. 000 406. 200 355. 300 220. 300 1. 000. 000 173. 000 760. 000 788. 000 192. 000 326. 200 265. 400 513. 800 1. 000. 000 162. 400 1996 1996 365. 209 334. 000 276. 200 235. 200 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1996 1. 507. 943 3. 063. 125 1. 068. 980 300. 000 760. 120 3. 143. 500 363. 200 1. 000. 000 1. 000. 000 642. 700 200. 000 608. 100 1. 000. 000 259. 200 1996 1996 881. 745 134. 600 554. 000 118. 100 1996 1996 1996 65. 517 698. 655 482. 800 51. 724 86. 207 277. 200 1996 1996 1. 841. 268 1. 204. 000 1. 000. 000 640. 800 1996 1996 1996 307. 700 39. 624 821. 219 149. 118 18. 750 656. 975 354 8. årsberetning om strukturfondene (1996) PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 61 ESF-FORORDNINGEN INFORMATIONSSAMFUNDET - forvaltet af Kommissionen Tyskland Projekttype Medlemsstat/titel/region Codken- delsesir Samlede omkostn. EFRU- stotte Brise (Bremen) Grækenland Athina (Athene) Spanien Essimur (Murcia) Frankrig Teleparc (Midi-Pyrénées) Irland Stand (Ireland du Sud Ouest) Finland Nokis (Karélie du Nord) Sverige ITBIekinge (Blekinge) UK WIS (Wales) PILOTPROJEKTER OG INNOVERENDE PROJEKTER - forvaltet af medlemsstaterne Belgien Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Developing commercial activities for non-qualified and marginal youth) Geinformatisserde trajcctbeleiding via netwerkontwikkeling (Computer registration system on the unemployed) Danmark A further Education and Training Project for Engineers and Technicians Tyskland Technological and consultancy centre for women in Leipzig Futher education for women (East German women, esp. in SMEs) Social cooperative enterprise with workshops Recycling from electronic refuse Innovative vocational and educational measures for people with a criminal record Greater flexibility and individual attention in the learning processes of vocational training Grækenland Specialisation of engineers in the field of energy management in building and industry Study and pilot test for first implementation of occupational health & safety CAT distance learning Setting up mobile training units at district & local level Implementation of training using multimedia Spanien Eurogcstores (Vocational training for managers of European funded projects) Frankrig Resourcing operation towards Employment, Activity and Economic Development Assessment centre for young people involved in two local assignments Irland Employer resouces initiative Employability through training Establishment of accreditation system of vocational training New employment - Arts & Culture New work organisation in Ireland Guidance for young people Italien START (DADO/INTELFOR) System for Administrative Transparency through Telematic Network Luxembourg Mobile training centre Nederlandene Project pcrsoonlijke dienstverlening (local centre for information exchange) Portugal New model for vocational training of young people & recurrent training for employees Development of policy measures for employment and vocational training Cooperatives - an alternative source of employment for the over 40s UK Virtual training (Training in electronic manufacturing industry via multimedia techniques) Partnership for improved employment for disabled people Training young people for industry Drive for youth (skills development) 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 440. 000 220. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 498. 500 249. 450 1996 500. 000 250. 000 1996 500. 000 250. 000 1996 529. 200 250. 000 1994 1994 1447370 205702 355264 91423 1994 2120838 952044 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1830001 524000 1140000 944000 3012000 607998 1373001 360000 855000 450000 1506000 303999 490667 542667 430667 554667 368000 407000 323000 416000 1994 201281 150961 1994 1994 1098849 980916 494482 264029 1994 1994 1994 1994 1994 1994 383000 309000 422000 1296000 1445000 1296000 287000 232000 317000 972000 1083000 972000 1994 908000 454000 1994 1777188 888594 1994 2498095 1124143 1994 1994 1994 260000 348453 238373 195000 261340 178780 1994 255200« 1994 1175000 1994 215000 1994 825000 1276000 585000 161000 370000 & årsberetning omstrukturfondene (1996) 355 PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 61 ESF-FORORDNINGEN Projekttype Medlemsstnt/titel/rcgion Godken- delscsår Samlede omkostn. EFRU- støttc Belgien Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Insertion measures in the field of social economy) Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Pathways of integration evaluation. ) Danmark EuroCab (A transnational testing of a training model for integration of young people) Green education and nature care in Storstrom County (environment conscious training) A personal helper for physically disabled |icoplc Project "Safe I labour" (naming of young unemployed people) FR1GG (Training project aiming at recycling and environmental consciousness). Internet-pilots (IT for upskilling and improving labour market dynamics) Tyskland Apprenticeship corresponding to interests and aptitudes and ensure subsequent completion Improving the professional knowledge of employees "lent" from START Zcitarbcit Transmission of "social competence" to young people entering the working world Working time system agency T. Ô. P. - (eco-friendly production methods & products through training and research) Virtual Community to assist handicapped people Ncuc Ansatze und Formen der Reintegration (Labour exchanges for active job search through self-organisation. ) Grækenland Systemic Methodology on the Design and Implementation of Vocational Training Development and Use of Human Resources in Major Projects Carle de travail, coupon d'emploi de multiples usages (Training materials for the use of offenders and ex-offenders. ) Spanien Diagnôstico, Formaden y Dinamizaeiôn Sociocconomica para cl Dcsarrollo Local (Training of local development experts) Tutorcs para la exportaciôn (Support system to assist 50 firms in the field of exporting) European University Summer School Continuing and Vocational Education. Frankrig Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Network of European for young artists) Plate-forme Emploi (Job creation in the area of sport facilities construction work ) Projet de formation, action ct recherche entre le Quart Monde cl l'Université (Experimental méthode of training-aclion-study) En 1995 et 1996 créons 500 emplois. (Create employment for the older unemployed) Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidarity fund for people exposed to exclusion. ) DIOGENE (Design and construction of timber-frame social housing) Irland Tallaghl Telemarketing Initiative Ails Awareness Intervention 2 European Computer Driving Licence in Ireland Early Years Tutor Training, course development and certification Innovative training and development for health informatics in the Health Services Italien Arianna (New forms of facilitation in collimating job supply and demand) CARONTE (improve the functionality of the labour market) Control and régularisation of the conjunctural phenomenons. JOBNET (New organisational and administrative models) Luxembourg Flexmobil (greater flexibility in working hours) Nederlandene Loopbaanonderbreking (examine the scope for leave of absence arrangements) Østrig Qualifikationsbucu mit Umsetzuiigs programm ("work book" for individuals to assist life-long learning) "Qualilikationsinformationsdicnst" (Cooperation between local business & training organisation) Effects on employment of laws and regulations in environmental policy and ecology Portugal ALICE - (raise the capacity of local agencies) Formaçôa Interactiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microemprcsas ( interactive distance learning) Saber viver numa Europa Multicultural (lake hold of multicultural associations of Europe which arc socialy viable. ) Finland Flexibility through 6-hour shifts Development of quality of working life and lifelong learning Sverige SALT - Resource and Development Centre A Model for Directing a Company's Competence Development Matching Competence for Action through joining a Network Healthy and Productive Workplaces UK Flexibility, Choice & Quality of Life Glasgow Works 2 (new and cost-effective ways to use public funds earmarked ior unemployment benefit) Cyber Cafe (innovative use of new technology as an information source and training mechanism) City Fringe : One thousand Jobs (deliver brokerage services, reduce employers' resistance to employing local people) 1995 1995 1825000 1090263 575000 490263 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1781160 2278979 1224720 2562527 1017236 1527521 801513 1025541 492950 338468 423823 667038 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1995 1028837 1520017 42000 546896 531655 1994375 963789 439685 684007,7 18000 246104 345607 776930 433705 1995 1995 1995 91900 574580 478739 68925 430935 359054 1995 1995 1995 1852772 338831 1253402 1389750 254123 564030,9 1995 1995 1995 1995 1995 1995 2706870 741000 449361 1903847 282110 299458 993283 300000 202212,5 400000 126949,5 134756,1 1995 1995 1995 1995 1995 428500 55I46G 346000 346150 84751 321000 413600 259500 259612,5 635633,3 1995 1995 1995 1995 264000 329655 166500 1441949 118800 148344,8 108225 576779 1995 971460 422105 1995 6796195 1559196 1995 1995 1995 454232 103291 388870 204854 46481 174992 1995 1995 1995 514127 337800 504147 385595,3 253350 378110 1995 1995 910000 409500 800000 360000 1995 1995 1995 1995 571000 2652100 550000 699000 256950 1193445 247500 314550 1995 212671 95701,95 1995 316038 137861 1995 940799 374152 1995 9061471 4050001 ^ 1 FORKORTELSER 36 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-9: Mål 2 og den teknologiske udvikling, 1994-1996 (mio. ECU) IALT FTU (1) Telekommunikation (2) Telematik (3) IALT (1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 2. 736,6 56,0 56,2 2. 849,1 811,2 12,7 21,1 845,0 % 96% 2% 2% 100% EFRU Strukturfonde lait ESF 1. 032,9 12,7 21,1 1. 066,7 221,7 0,0 0,0 221,7 % 97% (4) 1%(4) 2% (4) 37% Offentlige 1. 207,0 16,2 28,3 1. 251,5 Private Medlemsstater lait 1. 704,0 43,4 35,0 1. 782,5 497,0 27,2 6,7 531,0 % 96% (5) 2% (5) 2% (5) 63% 3. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1996 Tabel 1-10: Mål 2 -1996 i programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) Støtte 1994-1996 foroverførsd D 160,0 * 133,5 140,6 105% 50,0 37% 28. 7 4 186,0 214,7 DK 56. 0* 54,1 53,1 98% 23,7 44% 2. 7 2 65,0 67,7 Støtte 1994-1996 efter overførsel Forpligtelser V. »f støtten Betalinger */• af støtten Transfert de 1994-1996 vers 1997-1999 Antal interventioner*** Vejledende forddine 1997-1999 Støtte 1997-1999 efter overførsel • Programmeret i fomi af SPD'er, •• Programmeret i form af EFSR'er, ••• OPer/SPD'er (1) 1993-1999 (2) 1995-1996 NB: Procenttal over 100% inkluderer frigørelser, der skal finde sted i 1997. D 733. 0 • 703. 4 665,9 95% 339,7 48% 40. 1 9 854,0 894,1 E 1. 1300- 9962 1. 036,4 104% 6072 61% 1393 8 1. 318,0 1. 4573 F 1. 763^ ' 1. 581,6 1. 5602 99% 835,5 53% 208. 6 19 2. 059,0 2. 267,6 1 684,0* 524,0 514,0 98% 245,1 47% 169,7 11 798,0 967,7 L 7. 0* 53 6,0 113% 43 80% 1. 8 1 8,0 9,8 NL 300. 0* 224,1 2042 91% 91,8 41% 80. 1 5 359. 0 439,1 UK Z142. 0 * 2. 017,4 2. 060. 7 102% 1. 0903 54% 155,1 13 2500,0 2655. 1 EUR9 65752 6239,7 6241,0 100% 3287,5 53% 826^0 72 8. 147,0 8373^ A 101,0 V) 101,0 65,5 65% 33,0 33% -4 - FIN 69. 2 *(2) 55,8 52,4 94% 29,8 53% 14. 4 1 119. 1 133,5 S 160,0 V) 160. 0 105,8 66% 38. 1 24%. 5. - EUR3 3302 3163 223,7 71% 10O9 32% 14,4 10 119,1 133^5 Ved udløbet af første fase 1994-1996 var der disponeret over 100% af de regulerede rammebeløb til fordel for de gamle medlemsstater, mens 53% var betalt, dvs. at der var disponeret over 89% af den oprindelige støtte, mens 47% var betalt. For de nye medlemsstaters vedkommende udgjorde forpligtelserne 71% afden regulerede støtte og betalingerne 32%. For mål 2 under ét var 1996 således et år, hvor en stor del af forsinkelserne i den finansielle gennemførelse blev indhentet, idet det beløb, der blev indgået forpligtelser for i 1996, repræsenterede 41% af forpligtelserne i hele treårsperioden, mens det første år tegnede sig for 31% af forpligtelserne og 1995 for 27%. Resultatet var endnu bedre for betalingerne, idet de bevillinger, der blev betalt i 1996, repræsenterede 45% af de bevillinger, der blev betalt mellem 1994 og 1996, mens betalingerne i 1994 repræsenterede 29% og betalingerne i 1995 26%. Tabel 1-11: Mål 2 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) Forpli gtelser Betalinger 1994 1995 1996 1994-96 1994 1995 1996 1994-96 57,5 24,3 248,8 0,0 591,3 300,0 8,0 95,9 0,0 0,0 0,0 731,8 2. 057,6 4,6 6,0 38,0 659,2 313,1 0,0 -0,5 9,2 54,2 31,1 105,8 518,3 1. 738,9 78,4 22,8 379,1 377,2 655,8 214,0 -1,5 99,1 11,4 21,3 0,0 810,6 2. 668,3 140,6 53,1 665,9 1. 036,4 1. 560,2 514,0 6,0 204,2 65,5 52,4 105,8 2. 060,7 6. 464,7 17,6 11,7 124,4 0,0 278,2 150,0 4,0 40,2 0,0 0,0 0,0 365,9 991,9 11,8 8,4 32,5 448,0 145,1 0,0 0,0 12,3 21,4 15,6 38,1 153,0 885,9 20,7 3,7 182,8 159,3 412,2 95,1 0,3 39,3 11,6 14,2 0,0 571,5 1. 510,5 50,0 23,7 339,7 607,2 835,5 245,1 4,3 91,8 33,0 29,8 38,1 1. 090,3 3388,4 B DK D E F I L NL A FIN S UK I A LT 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 359 ADAPT CEEP ECOS-OUVERTURE EFRU EFS EFSR EFTA EIB EIF EKSF EMPLOI ESDP ESF EUGFL EUROPARTENARIAT F &U FIUF FORCEM FTU GT HORIZON IKT INTERREG ISDN KONVER LEADER NIS NOW OD OP PACTE PEACE PERIFRA PESCA PHARE RECHAR RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX RIS i regioner, der modtager EU-initiativ vedrørende arbejdsstyrkens tilpasning til de strukturelle ændringer i industrien Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation EF-støtterammer Den Europæiske Frihandelssammenslutning Den Europæiske Investeringsbank Den Europæiske Investeringsfond Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab EU-initiativ vedrørende beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer "European Spatial Development Project" - Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget Fremme af kontakter mellem virksomheder strukturfondstøtte, og virksomheder i hele EU og i tredjelande Forskning og udvikling Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet Fond for efteruddannelse (Spanien) Forskning og teknologisk udvikling Globaltilskud EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af handicappede og visse dårligt stillede befolkningsgrupper Informations- og kommunikationsteknologier EU-initiativ samarbejde Tjenesteintegreret digitalnet EU-initiativ vedrørende omstilling forsvarsindustrier EU-initiativ, som støtter projekter vedrørende udvikling af landdistrikter Nye uafhængige stater EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af kvinder Oversøisk departement (Frankrig) Operationelt program Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myndigheder i Europa EU-initiativ til fremme af fred og forsoning i Nordirland og i de tilgrænsende irske amter Initiativ til fordel for perifere regioner og udsatte aktiviteter EU-initiativ vedrørende fiskerisektoren Program for støtte til økonomisk omstilling i landene i Central- og Østeuropa EU-initiativ til fremme af økonomisk omstilling i kulmineområder Program for etablering af net mellem Europas regioner og byer EU-initiativ vedrørende gasledningsnet EU-initiativ vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed EU-program, der skal bidrage til omstilling i jern- og stålområder EU-initiativ vedrørende diversificering af aktiviteterne i områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien "Regional Innovation Strategy" - Strategi for regional innovation til fremme af det grænseoverskridende og i områder, der er afhængige af tværregionale 360 RISI SMV SMV SP SPD STRIDE TEN UNICE URBAN WHO YOUTHSTART 8. årsberetning om strukturfondene (1996) "Regional Information Society Initiative" - Regionalt initiativ vedrørende informationssamfundet Små og mellemstore virksomheder EU-initiativ for tilpasning af SMV'er til det indre marked Større projekt Samlet programmeringsdokument EU-initiativ vedrørende regional kapacitet innovation Transeuropæiske net Sammenslutning af industri- og arbejdsgiverorganisationer i De Europæiske Fællesskaber EU-initiativ vedrørende kriseramte byområder Verdenssundhedsorganisationen EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af unge til forskning, teknologi og 3 6 ISSN 0254-1459 KOM(97) 526 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 08 13 Katalognummer : CB-CO-97-547-DA-C ISBN 92-78-26041-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 37 Fig. 1-4: Mål 2 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år. Forpligtelser Betalinger B JOH —— -40H -1 DK D B F I T ;; y NL A FIN S : " UK BUR13 B DK D E F 1 L NL A FW S UK EURIS Udnyttelsesgraden for betalingerne er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Blandt de gamle medlemsstater er der to (Luxembourg og Spanien), der har en udnyttelsesgrad på over 60% af den regulerede støtte, mens to medlemsstater (Det Forenede Kongerige og Frankrig) har en udnyttelsesgrad på over 50% og fire medlemsstater (Tyskland, Italien, Danmark og Nederlandene) har en udnyttelsesgrad på over 40%». Kun Belgien har en udnyttelsesgrad på under 40% i forhold til den regulerede støtte. Blandt de nye medlemsstater er udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne høj i Finland, nemlig over 50% på to år, mens udnyttelsesgraden for Østrig og Sverige ligger under 40% (henholdsvis en tredjedel og en fjerdedel), men programmeringen strækker sig også over hele perioden 1995-1999. For så vidt angår de bevillinger, der ikke var udnyttet ved udgangen af perioden 1994-1996, har Kommissionen i henhold til rammeforordningens artikel 9 besluttet, at de ved en formel kommissionsbeslutning om nedbringelse af støtten for 1994-1996 skal overføres til programmerne for 1997-1999 for de samme regioner for at lette den økonomiske forvaltning og undgå overlapning mellem de to programmeringsfaser for mål 2. Overførslernes andel af den oprindelige støtte varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. For tre af de gamle medlemsstater (Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige) udgør andelen mellem 5% og 7%. I tre medlemsstater (Spanien, Frankrig og Belgien) udgør overførslerne under 20%. Spaniens og Frankrigs andel er på størrelse med gennemsnittet for De Ni. Endelig udgør overførslerne for tre medlemsstater (Italien, Luxembourg og Nederlandene) en fjerdedel af den oprindelige støtte. Hvad angår de nye medlemsstater har kun Finland programmeret mål 2 i to faser (1995-1996 og 1997-1999). Også her er en ikke ubetydelig andel af bevillingerne overført til 1997-1999 (21%). Endelig repræsenterer alene de overførsler, der har fundet sted som led i de franske og italienske programmer, 45 % af de samlede overførsler under mål 2 (dette tal skal sammenholdes med disse landes andel afden samlede støtte: 35%»). Lægger man hertil overførslerne i forbindelse med de spanske og britiske programmer, bliver resultatet, at disse fire medlemsstater i alt tegner sig for 80%» af overførslerne for de 10 medlemsstater (nogenlunde samme andel som de samme fire medlemsstaters andel afden samlede støtte under mål 2). 3. 3. Forberedelse af perioden 1997-1999 På mål 2-området gik en stor del af året med at forberede anden programmeringsfase 1997-1999. I henhold til rammeforordningens artikel 9 opstillede Kommissionen den 26. juli 1996, efter at have modtaget en positiv udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne, listen over støtteberettigede regioner under mål 2 for perioden 1997-19999 i de pågældende ni medlemsstater10. Listen er uændret i forhold til listen for 1994-1996 bortset fra visse mindre ændringer i Italien, Nederlandene og Spanien. For Spaniens vedkommende blev visse områder i Madrid-regionen optaget på listen, hvilket udvidede befolkningsdækningen med ca. 5. 000 personer, en stigning der dog blev opvejet af en reduktion i Saragossa. Den andel afden samlede befolkning, der er 9 Kommissionens beslutning 96/472/EF af 26. juli 1996, EFT L 193 af 3. 8. 1996. 10 Det erindres, at de støtteberettigede områder under mål 2 i de tre nye medlemsstater blev fastslagt i 1995 for perioden 1995-1999. 38 8. årsberetning om strukturfondene (1996) støtteberettiget under mål 2, har således ikke ændret sig, men er forblevet på samme niveau i hver enkelt medlemsstat. Under ét ligger tallet på 16,4% af Unionens samlede befolkning. Den disponible bevillingsramme mellem 1997 og 1999 er på 8,147 mia. ECU (i 1996-priser), hvilket i overensstemmelse med beslutningerne truffet af Det Europæiske Råd i Edinburgh repræsenterer en reel stigning på 13,8%» i forhold til perioden 1994-1996. Kommissionen havde forinden, nemlig den 19. juli, fastsat den vejledende fordeling af forpligtelsesbevillinger pr. medlemsstat for årene 1997- 199911. Tabel 1-12: Vejledende fordeling pr. medlemsstat af bevillingerne for 199 7-1999 (mio. ECU - 1996-priser) Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene UK 186 65 854 1. 318 2. 059 IALT 798 8 359 2. 500 8. 147 2S00 2000 1500 1000 500 Den 30. april 1996 tilstillede Kommissionen medlemsstaterne retningslinjer for forberedelsen af de nye programmer for 1997-1999-fasen. De nye programmer skal have jobskabelse som første prioritet, et mål, der skal opnås ved at forbedre produktionsstrukturerne og hæve arbejdskraftens kvalifikationsniveau. Dette generelle mål skal opnås ved at prioritere fire områder højt, nemlig SMV'ernes konkurrenceevne og udvikling, hvilket forudsætter en udnyttelse af det lokale potentiale og af de lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer; forskning-udvikling og innovation (se indrammet tekst); miljø og bæredygtig udvikling med udbedring af de skader, industrien har forvoldt, som mål, og udnyttelse af de fremtidige økologiske produkter og tjenesteydelser; og endelig lige muligheder for mænd og kvinder, et spørgsmål der ikke mindst vedrører foreningen af arbejdsliv og familieliv. og innovation. I retningslinjerne Støtte til fremme afden teknologiske innovation: En af prioriteterne under mål 2 for 1997-1999 En af de fire prioriteter i Kommissionens retningslinjer for udarbejdelsen af programmerne for 1997-1999 er lægges der nemlig stor vægt på denne dimensions forskning-udvikling synergien betydning for forbedringen af konkurrenceevnen, for mellem og effektiviteten af deres F&U- og innovationsaktioner og til at fastlægge regionale strategier innovation og teknologisk udvikling. Mere specifikt ind på visse målområder: • bedre udnyttelse af de regionale centre for som mål 2-regionerne generelt er velforsynede med, og som er et godt udgangspunkt for udviklingen af samarbejdet mellem virksomheder og forskningsinstitutter eller udvikling af nye produkter; på områder som f. eks. produktionsprocesser, tilskyndes til at forbedre tilskynder Kommissionen industriel forskning, ligesom regionerne til at sætte avancerede teknologier • prioritering af formidlingen af resultaterne af forskning og teknologisk innovation til lokale virksomheder • • og industrier; stimulering af innovationen, og her tænkes der ikke alene på den tekniske dimension, men også -fordi den er nødvendig for at skabe nye aktivitetsområder dimension. Innovationen skal bl. a. tage sigte på at forbedre virksomhedernes evne til at absorbere nye teknologier og adgang til oplysninger om efterspørgslen efter nye produkter og som led i udviklingen af SMV'er; praktisk udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologierne virksomhederne samt bl. a. bevidstgørelsesaktioner, informationstjenesterne samt etablering af telematiknet mellem virksomhederne. i formidling af den bedste praksis og forbedring af - den menneskelige og organisatoriske tjenesteydelser; • uddannelse af arbejdstagerne, navnlig med sigte på specifikke aktioner for at tilpasse det nye teknologiske til det, bl. a. gennem en styrkelse af samspillet mellem service- og miljø og øge kendskabet industrisektorerne. Af de første oplysninger, der er modtaget om de programmer, som medlemsstaterne udarbejdede i sidste kvartal 1996, fremgår det, at FTU-indsatsen er blevet væsentlig styrket og nu tegner sig for over 18% af Fællesskabets finansieringer i perioden 1997-1999. 1 • Kommissionens beslutning 96/468/EF af 19. juli 1996, EFT L 192 af 2. 8. 1996. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 39 Kommissionen har i sine retningslinjer også peget på en række midler til forbedring af indholdet og kvaliteten af omstillingsplanerne og programmeringsdokumenterne for perioden 1997-1999. Der er navnlig tale om forbedring af gennemførelsen af partnerskabs- og additionalitetsprincipperne og af konsekvensanalyserne, navnlig på jobskabelsesområdet. Medlemsstaternes omstillingsplaner blev for de flestes vedkommende forelagt Kommissionen i august og september 1996. Efter den forudgående evaluering af planerne påbegyndtes udarbejdelserne af SPD'erne i oktober, og dette arbejde fortsatte indtil begyndelsen af 1997. 4. Mål 3 og 4 4. 1. Gennemførelse afmål 3 og 4 i 1996 Mens gennemførelsen i 1995 ikke havde strakt sig over hele året for mål 3's vedkommende, fordi EFSR'erne og SPD'erne for de tre nye medlemsstater først blev vedtaget i årets løb, var alle programmer på plads i 1996. Men det lave forpligtelsesniveau i visse medlemsstater har givet anledning til nogen bekymring. Gennemførelsen afmål 3 har dog givet opmuntrende resultater12. 1 de fleste af medlemsstaterne var det i den indledende fase muligt at give programmerne et godt afsæt og fastlægge deres strukturer og mål. Promoveringsbestræbelserne har spillet en vigtig rolle. Endvidere er det i alle programmerne lykkedes, om ikke i lige høj grad, at koncentrere mål 3-aktionerne om de svageste grupper. I alle medlemsstaterne har begrebet indslusningsforløb givet sig udslag i konkrete aktioner. Resultaterne af anvendelsen af indslusningsforløb viser klart, at integrerede projekter, som tilbyder en bred vifte af støtte som f. eks. ledsageforanstaltninger, rådgivning og praktikperioder, får en del mere opmærksomhed end de individuelle uddannelsesforanstaltninger. For så vidt angår mål 4 kom aktionerne rigtig i gang i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996, dog med visse undtagelser (Spanien, Irland, Luxembourg og Finland, hvor en stor del af aktionerne allerede var blevet gennemført i 1995). EFSR for Belgien og SPD'erne for Danmark, Tyskland, Frankrig og Luxembourg, som var blevet godkendt for perioden 1994-96, blev forlænget til 1999. Programmeringsdokumenterne for de øvrige medlemsstater (Spanien, Italien og Nederlandene) var blevet godkendt i 1994 for hele perioden 1994-1999. SPD'erne for Østrig og Finland, som blev godkendt i juli 1995, og for Sverige, som blev godkendt i februar 1996, omfatter ligeledes perioden frem til 1999. Ved udgangen af 1996 fik Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget forelagt en rapport om de fremskridt, der var gjort i forbindelse med mål 4 og ADAPT13. Ifølge rapporten har gennemførelsen afmål 4 navnlig haft følgende virkninger: styrkelse af den aktive arbejdsmarkedspolitiske indsats til fordel for arbejdstagere, der er i arbejde; større inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre repræsenter for erhvervslivet og øget samarbejde mellem de forskellige aktører om planlægning, gennemførelse og overvågning af aktionerne; etablering og forbedring af efter- og videreuddannelsesstrukturer i en række lande. Samtidig foreslås det i rapporten, at nogle af svaghederne i gennemførelsen afhjælpes, bl. a. ved at styrke foregribelsen og forbindelsen med uddannelsesplaner, sikre at aktionerne koncentreres om SMV'erne og prioritere indsatsen til fordel for de arbejdstagere, der er mest truet af arbejdsløshed på grund af de industrielle forandringer. 12 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 13 SEK(96)2150. Se ligeledes kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) KAPITEL II GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING, SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 1. Gennemførelse af budgettet i 1996 1. 1. Samlet gennemførelse i 1996 1. 2. Anvendelse i 1996 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 2. 1. Samlet bevillingsanvendelse 1994-1996 2. 2. Anvendelse i 1994-1996 af hver fonds bevillinger for perioden 1994-1999 B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 1. Kontro 1. 1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 1. 2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 1. 3. Kontrol foretaget af UCLAF 1. 4. Medlemsstaternes meddelelser om uregelmæssigheder 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 1. Samhørighedsfonden 2. EIB 3. EKSF 4. Den Europæiske Investeringsfond 5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansieringsmekanisme D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER. &_ _. &_ -. 1. Strukturfondene og beskæftigelsen 2. Strukturfondene og lige muligheder 3. Strukturfondene og miljøet 4. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 5. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 6. Strukturfondene og SMV'erne 7. Strukturfondene og turismen 8. Strukturfondene og energi 9. Strukturfondene og de transeuropæiske net 10. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb 11. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 12. Strukturfondene, almen uddannelse og erhvervsuddannelse 13. Strukturfondene og kulturen 14. Strukturfondene og handicappede KAPITEL III INTERINSTITUTIONEL DIAGLOG, REGIONALT PARTNERSKAB DIALOG MED ARBEJDSMARKEDTS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG KOMMUNIKATION A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG 1. Dialog med Europa-Parlamentet 2. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg 3. Forbindelse med Regionsudvalget 4. Uformelle møder mellem ministrene fo ' regionalpolitik og fysisk planlægning 5. Udvalgenes og komitéernes udtalelser 85 87 87 87 94 101 101 102 107 107 107 109 109 109 110 111 111 111 112 112 113 114 114 114 115 116 118 118 120 120 121 123 124 125 125 126 bis 127 129 129 130 131 132 133 40 8. årsberetning om strukturfondene (1996) spiller en væsentlig rolle i mål 3-foranstaltningerne, Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 3 og 4 : som skal skabe nye Informationsteknologierne beskæftigelsesmuligheder uddannelses aktioner, som skal udvide og forbedre grundkvalifikationerne på edb-området, som ofte er første trin i den traditionelle reintegrationsproces, navnlig for personer, som tidligere har arbejdet erhvervsmæssige sektorer, og for unge. Mål 3-foranstaltningerne hjælper ligeledes med at forbedre kvalifikationerne på et højere niveau, hvor de nye teknologier udnyttes fuldt ud. informationssamfundsområdet. Foranstaltningerne består i de på i informationsbrochurer, Eksempel på projekt: Anvendelse af kommunikationsteknologier i Tyskland (mål 3). I Kiel hjælper en sammenslutning kvinder, som ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter flere år helliget og familien, ved i et år at uddanne dem til anvendelse afinformations- og kommunikationsteknikker formater udarbejdelse af projekter. Indenfor rammerne af sociale institutioner udarbejder deltagerne for for der en evaluering af begivenheder individuelle deltagernes uddannelsesplaner. Uddannelsen tager både sigte på at udnytte de teknologiske informationscentre og på at udvikle deltagernes initiativrigdom. ESF medfinansierer denne aktion med 63 500 ECU ud af samlede omkostninger på 325 000 ECU. rettet mod børn. I begyndelsen af uddannelseskursetforetages kapaciteter, udvikler Internet-adresser, producerer og rundsender kalendere danner grundlag som derefter udarbejdelse for af uddannelsesforanstalt Med hensyn til mål 4 foreskriver ESF-forordningen, at det "skal koncentreres om ninger i forbindelse med indførelse, anvendelse, og udvikling af nye eller forbedrede produktionsmetoder, særlig nye organisationsteknikker og ny teknologi". En stor del af de aktioner, der iværksættes i forbindelse med dette mål, er således direkte knyttet til den teknologiske udvikling. Aktionerne tager sigte på: • tekniske kvalifikationer gennem uddannelse i de nye teknologier, navnlig forbedring af lønmodtagernes (IKT). Det drejer sig f. eks. om uddannelser, som tager informations- og kommunikationsteknologierne sigte på indførelse af "grønne" automatiserings- teknikker, anvendelse af IKT, total quality management, og indførelse af EDI-systemer (Electronic Data Interchange) mellem producenter, leverandører og kunder, og mellem underleverandører og ordregivere. teknologier, CAD-pro grammel, telematik, udvikling af • anvendelse af de nye teknologier som støtte til uddannelsesaktionerne med henblik på at uddannelsessystemerne. Dette indebærer indførelser af IKT-baserede uddannelsesmetoder, værktøjer samarbejdsnet mellem institutionerne (offentlige og private uddannelsesinstitutioner, institutter, handelskamre, arbejdsmarkedets parter osv. ). (navnlig multimedieuddannelsesteknikkerne) videnskabelige og institutter og forbedre pædagogiske uddannelses forsknings i hypermedia Eksempel på projekt: uddannelse i Finland (mål 4). HYPMED-projektet er rettet mod ansatte i SMV i Jyvdskylå-regionen og gennemføres i fællesskab af Jyvdskyld Technology Centre Ltd. , virksomhederne og centret for forskning i informationsteknologi ved Jyvdskyld universitet. Det tager sigte på at forbedre SMV-ansattes viden i regionens nøglesektorer (papirindustrien, energi, miljø,IKT) f. med henblik på at tilskynde dem til at anvende hypermedia og deres egne hypermedia-applikationer, eks. inden for uddannelse af personale og kunder, dokumentation vedrørende produkterne og marketing. Uddannelse i at lede et projekt inden for multimedier er en integrerende del af projektet. Denne uddannelse kan parallelt føre til et eksamensbevis fra universitetet. De virksomheder, der har forskellige deltaget i første fase af uddannelsen, og som anvender denne teknologi, skal deltage i forskningsprojekter på nationalt plan og EU-plan vedrørende multimedie- og hypermedie-teknikker. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 41 4. 2. 1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 Tabel 1-13: Mål 3 og 4-1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 (mio. ECU) I B | DK | D |E |F | I |L | NL | A | FIN | S | U K | I a lt Mål3 Støtte Forpligtelser % af støtten Betalinger % afstøtten Antal intervcn. *** 401,9 M 192,6 48% 156,4 39% 5 268,1* 127,0 47% 115,2 43% 1 1. 682,1 M 820,4 49% 521,8 31% 12 1. 480,3 " 666,5 45% 516,7 35% 11 2. 562,4 * 1. 200,0 47% 906,6 35% 1 1. 300,1 ** 3503 27% 202,7 16% 16 20,7 ** 9,9 48% 8,9 43% 2 Mål 4 Støtte Forpligtelser % af stutten Betalinger % afstøtten Antal interven. *** ' Programmeret i form af SPD'er, •• Programmeret i form af EFSR'er, • •• OFer/SPD'er 265,3 * 56,2 21%. 23,5 9% 1 70,3 ** 16,4 23% 8,2 12% 5 368,8* 167,8 46% 76,0 2 1% 1 38,9* 13,0 33% 10,7 27% 1 653,4 * 187,1 29% 97,3 15% 1 398,8 * 98,9 25% 49,4 12% 1 0,9 38% 0,6 25% 1 935,3 * 434,5 46% 377,9 40% I 156,2* 22,2 14% 11,1 7% 1 334,0* 129,8 39% 103,8 3 1% 1 61,0* 11,7 19% 9,4 15% 1 258,4* 95,3 37% 51,3 20% 1 84,6* 23,6 28% 12,9 15% 1 347,0* 73,0 2 1% 36,5 11% 1 3. 177,5* 2. 051,8 65% 1. 400,3 44% 2 12. 767,9 6. 151,0 4 8% 4. 398,0 3 4% 54 173,0 * 37,5 22% 18,8 11% 1 1273 635^ 2 8% 317,9 14% 15 - - Alt i alt afvikles mål 3-programmerne i et tilfredsstillende tempo, og den finansielle gennemførelse var bedre i 1996 end i de to foregående år. Denne gradvise fremgang afspejler generelt de tendenser, der oprindelig blev regnet med i de flerårige budgetter for programmerne. Dog giver de af Kommissionen indgåede forpligtelser og foretagne betalinger ikke et helt retvisende billede af den faktiske udnyttelse af forpligtelses- og betalingsbevillingerne i medlemsstaterne. ESF-programmerne afsluttes nemlig årligt, og årets endelige resultater kendes først ved udgangen af juni i det følgende år, hvor medlemsstaterne forelægger Kommissionen de årlige gennemførelsesrapporter. Tallene vedrørende Kommissionens forøgelse af gennemførelsestempoet. Programmerne for de nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige), som blev vedtaget i 1995, går dog imod denne generelle tendens, idet deres gennemførelse er blevet lidt forsinket. Nedgangen i betalingerne for Sverige og Finland er kun tilsyneladende, da anvendelsen af betalingsbevillingerne faktisk steg i 1996. 1 tabellen tages der ikke hensyn til den del af bevillingerne, der ikke blev udnyttet i 1995, det år, hvor programmerne blev iværksat for disse lande. De uudnyttede bevillinger blev nemlig fremført til 1996, hvor de blev brugt til at betale for de aktioner, der blev gennemført i 1996. finansielle gennemførelse viser dog en tendens til en Tabel 1-14: Mål 3 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) B DK D E F I L NL A FIN S UK IALT 1994 64,4 44,0 259,6 219,6 381,6 200,5 3,2 138,4 0,0 0,0 0,0 478,0 1. 789,2 Forpli 1995 33,4 41,0 48,2 207,0 396,8 0,0 3,3 143,8 64,1 60,3 73,0 497,0 1. 567,9 gtelser Betalinger 1996 94,8 42,0 512,6 239,9 421,6 149,9 3,4 152,2 65,7 35,0 0,0 1. 076,8 2. 793,9 1994-96 192,6 127,0 820,4 666,5 1. 200,0 350,3 9,9 434,5 129,8 95,3 73,0 2. 051,8 6. 151,0 1994 32,2 35,2 129,8 74,9 190,8 100,2 1,6 110,8 0,0 0,0 0,0 382,4 1. 057,8 1995 42,3 39,0 104,5 169,7 312,9 0,0 4,0 142,6 32,0 30,2 36,5 436,2 1. 349,8 1996 81,9 41,0 287,5 272,1 402,9 102,4 3,4 124,6 71,8 21,1 0,0 581,7 1. 990,4 1994-96 156,4 115,2 521,8 516,7 906,6 202,7 9,0 377,9 103,8 51,3 36,5 1. 400,3 4. 398,0 42 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Fig. 1-5: Mål 3 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger L NL A FIN ( h J l l J l l l l ll FIN NL A L S F I UK EUR15 Udnyttelsesgraden for mål 4 havde været forholdsvis lav i 1994 og 1995. Dette skyldtes navnlig, at mål 4 var nyt, den komplekse karakter af problemerne med de industrielle forandringer og nødvendigheden af at etablere et udvidet partnerskab. Dette nødvendiggjorde en bevidstgørelses- og oplysningsindsats af projekterne. en Gennemførelsestempoet øgedes imidlertid i løbet af 1996. Aktionerne fokuserer navnlig på efter- og videreuddannelse af lønmodtagerne, som får forbedret deres teknologiske kvalifikationer og lærer at tilpasse sig de nye former for arbejdstilrettelæggelse. i medlemsstaterne forberedelsen støtte og til Tabel 1-15: Mål 4 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) B DK D E F I L NL A FIN S IALT 1994 4,6 1,0 29,6 55,6 95,4 60,6 0,3 22,2 0,0 0,0 0,0 269,3 gtclser Forpli 1995 1996 11,8 7,0 26,6 49,5 91,7 38,3 0,4 0,0 0,0 8,8 37,5 271,5 1994-96 16,4 13,0 56,2 167,8 187,1 98,9 0,9 22,2 11,7 23,6 37,5 635,3 0,0 5,0 0,0 62,7 0,0 0,0 0,3 0,0 11,7 14,8 0,0 94,5 Betalinger 1994 1995 1996 2,3 0,5 14,8 27,9 47,7 30,3 0,1 11,1 0,0 0,0 0,0 134,7 0,0 2,5 0,0 38,1 0,0 0,0 0,2 0,0 5,9 7,4 0,0 54,1 5,9 7,7 8,7 10,0 49,6 19,1 0,3 0,0 3,5 5,5 18,8 129,1 1994-96 8,2 10,7 23,5 76,0 97,3 49,4 0,6 1U 9,4 12,9 18,8 317,9 Fig. 1-6: Mål 4 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 43 5. Mål 5a 5. 1. Mål 5a landbrug landbmgsstrukturerne. Målet er forankret Mål 5 a er et horisontalt mål, som vedrører landbrugsvirksomhed i hele Unionens område og støtter landbrugspolitik. moderniseringen af Foranstaltningerne under mål 5 a træffes i medfør af særforordninger, hvoraf de vigtigste er forordning (EØF) nr. 2328/91 (produktionsstrukturer) og forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 (afsætnings- og forarbejdningsstrukturer) samt forordning (EØF) nr. 1360/78 (støtte til producentsammenslut ninger). i den fælles : støtten støtten til for etablering16 ; til hjælpetjenester P. m. : Foranstaltninger finansieret under mål 5a landbrug14 Foranstaltningerne under mål 5a kan sammenfattes således : Konkurrenceevne og beskæftigelse: Begge disse grundlæggende mål støttes foranstaltninger: uddannelsesstøtten15 ; støtten til unge af følgende investeringer landbrugeres i første landbrugsbedrifter17; landbrugsbedrifter (administrative tjenester, gensidig støtte, regnskabsføring)18; støtten til producentsammenslutninger19; af forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter20. Territorial ligevægt og beskæftigelse: Dette mål søges opnået bl. a. ved specifikke foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder21, som skal kompensere for de naturbetingede ulemper, som stiller sig i vejen for landbrugsvirksomheden. Som følge af ændringerne i flere programmeringsdokumenter, som er udarbejdet i henhold til forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90, og i henhold til forordning (EØF) nr. ajourføringen af udgiftsoverslagene 2328/91 er den vejledende finansielle programmering af foranstaltningerne vedrørende mål 5a uden for mål 1- og 6-regionerne22 for perioden 1994- 1999, som var gældende pr. 31. december 1996, følgende investeringsstøtten fremme til Tabel 1-16: Mål 5a landbrug - Gennemførelsesprognoser (mio. ECU) for 1994-1999 I alt (vejL): 5. 195,9 Produktion Afsætning og forarbejdning 4. 190,3 1. 005,6 81% 19% i forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 om forbedring af vilkårene for Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 5a landbrug: forarbejdning Foranstaltningerne og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter forarbejdningsteknikker, som bl. a. gennem nyskabende investeringer muliggør udvikling af nye produkter og åbning af nye markeder. fremgår af, at disse investeringer rangerer højt Den vægt, der tillægges disse aktiviteter i forordningerne, hovedmål blandt de valgkriterier, som støtteordningen er underkastet. Ganske vist er disse foranstaltningers og ikke udvikling af nye iværksættelsen af forsknings- plan. Foranstaltningerne kan lette og stimulere spredningen af den teknologiske innovation med henblik på at forbedre konkurrenceevnen inden for produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. De muligheder, som foranstaltningen skaber, konkretiseres: teknologier, men de spiller en væsentlig rolle ved industrielt teknologioverførslerne eller kommercielt og demonstrationsresultaterne fremmer anvendelsen af nye på 14 Nærmere oplysninger findes i årsberetningerne for 1994 og 1995. 15 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 28. 16 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 10 og 11. 17 Forordinng (EØF) nr. 2328/91, art. 5-9. 18 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 13-16. 19 Forodning (EØF) nr. 1360/78. 20 Forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90. 21 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 17-20. 22 I mål 1- og 6-regionerne programmeres 5a-foranstaltningerne inden for ESFR'erne/SPD'erne. 44 8. årsberetning om strukturfondene (1996) for så vidt angår udvikling af nye produkter bl. a. ved udviklingen af nye emballageformer, som opfylder efterspørgslen og samtidig bidrager tilforbedring af produkternes kvalitet; for så vidt angår åbning af nye markeder ved promovering af non-food-produkter, f. eks. nye emballagematerialer og produkter til styrkelse og behandling af planter plantebeskyttelse). (biologisk Gennemførelse afmål 5 a landbrug i 1996 Tabel 1-17: Mål 5a landbrug - Konkrete resultater i 1995 Etablering af unge landbrugere ( a rt 10) Antal støttemodtagere uden for mil 1 M i ll l a it Investeringsstøtte til unge landbrugere (art. 11) Antal støttemodtagere uden for mal 1 M i ll l a it M i ll Investeringsstøtte <«rt 7) Antal støttemodtagere ud co formlll l a it 71 402 1. 085 4. 623 156 884 222 a. i. 1. 059 a. i. 8. 502 a. i. a. i. 9 8. 511 557 514 3. 443 998 7. 631 1. 489 72 a. i. a. i. 14. 704 a. i. a. i. 105 14. 809 628 514 3. 845 1. 085 5. 621 7. 787 884 1. 711 72 a. i. 1. 059 a. i. 23. 206 a. i. a. i. 114 23. 320 39 46 371 2. 458 29 32 25 2 23 3. 025 a. i. a. i. a. i. 3. 025 471 394 548 316 2. 681 540 41 24 24 5. 039 a. i. a. i. a. i. 5. 039 510 394 594 371 2. 774 2. 710 32 565 41 26 47 8. 064 a. i. a. i. a. i. 8. 064 123 1. 877 2. 726 10. 241 67 133 447 9 2. 353 1. 084 19. 060 a. i. a. i. a. i. 19. 060 1. 344 1. 384 2. 793 2. 837 9. 146 3. 852 71 217 695 22. 339 a. i. a. i. a. i. 22. 339 1. 467 1. 384 4. 670 2. 726 13. 078 9. 213 133 4. 299 71 226 2. 353 1. 779 41. 399 a. i. a. i. a. i. 41. 399 Udlignings godtgørelse (art. 19) Antal bedrifter 6. 636 a. i. 228. 919 180. 825 185. 373 131. 997 92. 636 49. 969 2. 402 4. 850 82. 139 57. 181 1. 022. 927 92. 000 23. 181 74. 733 1. 212. 841 Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal* UK I alt EU 12 Østrig Finland Sverige I »Il EU 15 a. i. : anvendes ikke • 1994-tal I 1996 foreslog Kommissionen Rådet at kodificere forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 samt forordning (EØF) nr. 1360/78 om støtte til producentsammenslutninger23, da disse forordninger var blevet ændret flere gange. Ved kodificeringen skal rækken af ændringer indarbejdes i de oprindelige forordninger, samtidig med at teksterne blive forenklet og tydeliggjort. Rådet og Europa-Parlamentet var endnu ikke færdige med at behandle dette forslag ved udgangen af 1996. 1 det følgende gennemgås de resultater, der blev opnået i 1996. Tabel 1-18: Mål 5a landbrug - Finansielle resultater i 1996 (forpligtelser - mio. ECU) Medlemsstat Indirekte foran- stalninger vedr. produktions strukturer" Forarbejdning og afsætning (F. 866/90) lait Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Østrig Nederlandene Finland Sverige UK IALT 21,8 17,0 143,3 0,0 174,8 0,0 4,3 44,8 2,1 53,3 15,5 15,2 492,1 5,0 5,1 48,5 25,0 45,9 131,7 0,0 31,2 7,0 0,0 11,0 0,0 310,4 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 75,9 9,1 53,3 26,5 15,2 802,4 Generelt fortsatte iværksættelsen af foranstaltninger til forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter, jf. forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90, som fastsat i programmeringen for 1994-1999. Overvågningsudvalgene har konstateret, at gennemførelsen af programmerne efter nogle forsinkelser i starten forløb stadig hurtigere i de fleste medlemsstater. 23 KOM(96)58 endelig udg. , EFT C 115 af 19. 4. 1996. De konsoliderede forordninger blev vedtaget af Rådet den 20. maj 1997 (Rådets forordninger (EF) nr. 950/97, 951/97 og 952/97, EFT L 142 af 2. 6. 1997). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 45 Forbedringen af overvågnings- og evalueringsprocedurerne fortsatte inden for rammerne af partnerskabet. Mere specifikt kan det nævnes, at iværksættelsen af foranstaltningerne i den italienske EFSR har ført til godkendelse af 13 OP'er vedrørende forbedring af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter og 12 OP'er vedrørende skovbrugsprodukter. Iværksættelsen afmål 5a-foranstaltningerne i Sverige kom til udtryk ved vedtagelsen af SPD'et i 1996. SPD'et for Det Forenede Kongerige blev ændret i 1996 under hensyntagen til begrænsningen af foranstaltningens anvendelse i Wales og Skotland fra 31. marts 1996. Endvidere blev der ved en rådsafgørelse fastsat nye grænser for de ugunstigt stillede områder i Irland. Udvidelsen af disse områder omfatter ca. 105. 000 ha, således at de ugunstigt stillede områder i Irland nu omfatter 73% af det udnyttede landbrugsareal. rapport om unge Den 4. september 1996 vedtog Kommissionen en landbrugere og generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug, som skulle forelægges Rådet og Parlamentet samt Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Rapporten, som er Kommissionens bidrag til debatten om unge landbrugeres etablering, gennemgår de økonomiske og sociale vanskeligheder, som landbrugerne møder i etableringsfasen, samt de juridiske og skattemæssige vanskeligheder, som de også er udsat for. I rapporten gennemgås de eksisterende fællesskabsinstrumenter, som tager sigte på at fremme etableringen og hjælpe de unge landbrugere, og anvendelsen af disse instrumenter og resultaterne heraf i de forskellige medlemsstater beskrives. Rapporten indeholder ligeledes visse retningslinjer og anbefalinger vedrørende foranstaltninger, der kan træffes på fællesskabs- og nationalt plan for at gøre aktionen til fordel for unge landbrugere i hele Unionen mere sammenhængende og effektiv. I øvrigt har flere medlemsstater forelagt Kommissionen deres fællesskabspolitikken medlemsstaterne om de forskellige bjergområders konkrete behov. for bjergområder. Kommissionen fordel til ideer til en styrkelse af fortsætter dialogen med 1996 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 1-19: Mål 5a landbrug - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) F D Betalinger Støtte Forpligtelser % af støtten B 170,4 * 79,8 47% 59,1 35% L 38,4* 16,5 4 3% 10,6 28% 2 Nb d'interventions*** * Programmeret i form af SPD'er (forord. 866/90 og 867/90) og prognoser for gennemførelsen (forord. 2328/91) ** Programmeret i form af EFSR (forord. 866/90 og 867/90) og prognoser for gennemførelsen (forord. 2328/91) •*• OP/SPD/prognoscr for gennemførelsen 626,1 ** 249,2 40% 99,8 16% 26 1. 745,5* 738,6 42% 449,0 26% 2 1. 086,5* 514,6 47% 387,2 36% 11 DK 127,0* 60,8 48% 41,3 32% E 276,0 * 102,4 37% 84,5 3 1% % af støtten 6 2 2 I NL 118. 0* 34,3 29% 18,6 16% 2 A 392,8 * 137,4 35% 107,9 27% 2 FIN 337,3 * 114,7 34% 57,3 17% 2 S 92,2* 40,2 44% 34,7 38% 2 UK 185,7* 100,4 54% 75,7 4 1% l a it 5. 195,8 2. 188,9 4 2% 1. 425,8 2 7% 2 61 De første to år i perioden 1994-1999 var præget af forsinkelser med hensyn til både godkendelsen og iværksættelsen af programmerne. I 1996 var der en tendens til at fremskynde procedurerne i de fleste medlemsstater. Således udnyttedes 84% af forpligtelsesbevillingerne vedrørende programmerne i 1996 mod 66% i 1995. For samtlige de igangværende programmer udgjorde budgetforpligtelserne i 1996 37% af de forpligtelser, der blev indgået mellem 1994 og 1996. De vanskeligheder, der i 1996 var med at udnytte bevillingerne, var koncentreret om visse lande, idet de fleste af medlemsstaterne gennemførte programmerne i et normalt tempo. Grundene til vanskelighederne er mange og varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Vanskelighederne skyldes bl. a. ændringer i fremgangsmåden for ydelse af investeringsstøtte, tekniske problemer i foranstaltningernes startfase i de tre nye medlemsstater og en mindre interesse hos de potentielle støttemodtagere for de foreslåede foranstaltninger, hvilket hænger sammen med en vanskelig økonomisk situation. Det er denne underudnyttelse af bevillingerne, der har medført, at to medlemsstater, Spanien og Luxembourg, i 1996 inden for mål 5a overførte bevillinger til foranstaltninger til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. For de tre første programmeringsår under ét må den finansielle gennemførelse siges at have været forholdsvis tilfredsstillende målt i indgåede forpligtelser, idet der mellem 1994 og 1996 faktisk blev disponeret over 42% af den samlede støtte, der var fastsat i programmerne. Udnyttelsesgraden for 46 8. årsberetning om strukturfondene (1996) betalingsbevillingerne var derimod stadig ret lav, idet den ved udgangen af 1996 kun var nået op på 27% af støtten for perioden 1994-1999. Tabel 1-20: Mål 5a landbrug - Gennemførelse i årene 1994-1996 (mio. ECU) Forpligtelser Betalinger 1994 1995 1996 1994-96 1994 1995 1996 1994-96 22,8 21,9 157,6 56,3 265,8 117,5 6,7 20,4 0,0 0,0 0,0 62,4 731,4 30,2 16,7 165,1 21,1 252,1 0,0 5,5 4,9 61,5 61,4 13,7 22,8 655,1 26,8 22,1 191,8 25,0 220,7 131,7 4,3 9,1 75,9 53,3 26,5 15,2 802,4 79,8 60,8 514,6 102,4 738,6 249,2 16,5 34,3 137,4 114,7 40,2 100,4 2. 188,9 3,8 2,7 48,9 28,2 0,0 58,7 3,4 10,2 0,0 0,0 0,0 19,3 175,1 12,8 16,5 160,9 27,7 242,1 0,0 2,0 2,0 30,8 30,7 22,4 554,6 42,6 22,1 177,3 28,7 206,9 41,1 5,2 6,5 77,1 26,6 27,9 34,0 696,0 59,1 41,3 387,2 84,6 449,0 99,8 10,6 18,6 107,9 57,3 34,7 75,7 1. 425,8 B DK D E F I L NL A FIN S UK IALT Fig. I- 7: Mål 5a landbrug - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger 5. 2. Mål 5a fiskeri Iværksættelsen afmål 5a fiskeri i 1996 FIUF-interventionerne til forbedring af fiskeri- og akvakulturstrukturerne tager sigte på dels at sikre en varig ligevægt mellem fiskeressourcerne og fiskeriaktiviteterne ved en regulering af fiskeriet, dels at støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. For så vidt angår reguleringen af fiskeriet bidrog FIUF i 1996 til medfinansiering af begrænsningen afden europæiske flåde efter retningslinjerne i de flerårige udviklingsprogrammer for 1993-1996 gennem en indstilling af fartøjernes aktivitet (ophugning, udførsel eller stiftelse af blandede selskaber). Endvidere fortsatte indsatsen for at styrke den europæiske fiske- og akvakulturindustri fortsat, bl. a. inden for flådemodernisering, forarbejdning og afsætning af produkter, akvakultur og i forbindelse med havneanlæg. De vigtigste foranstaltninger i 1996 var følgende24 : Suspension af FIUF-stotten til fiskerflåden: Efter de mislykkede forhandlinger om det fjerde flerårige udviklingsprogram for perioden 1997-200225 konstaterede Kommissionen den 23. december 1996, at FIUF-medfinansieringsordningerne til fordel for flåden (støtte til regulering af fiskeriet og 24 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 25 Det drejer sig om det program, der fastlægger fiskeriindsatsten for hvert land og for hvert flådesegment. Rådet nåede i 1996 (samlingerne i oktober, november og december) ikke til enighed om en begrænsning af den af Kommissionen foreslåede indsats (KOM(96)203 endelig udg. af 30. maj 1996 og KOM(96)237 endelig udg. af 29. maj 1996). 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 47 interventioner vedrørende fornyelse eller modernisering af flåden) måtte suspenderes pr. 1. januar 1997. Denne støtte udgør i alt ca. 50% af FlUF-bevillingerne. Rådet fastsatte den 30. april 1997 som sidste frist for beslutningen. til omstilling afden italienske flåde, der anvender drivgarn Specifikke foranstaltninger ("Spadare") : I forbindelse med den omstillingsplan for dette flådesegment, som de italienske myndigheder har udarbejdet26, har Kommissionen foreslået Rådet at vedtage en specifik foranstaltning, der gør det muligt at yde støtte til både de fiskere og de redere, der er tale om2 7. De foreslåede ventegodtgørelser for fiskerne (som skal forpligte sig til at ophøre med fiskeriaktivitet eller omstille sig til anden aktivitet), kan ikke overstige 918,23 ECU pr. fisker pr. måned (i højst seks måneder). Fiskerne kan herudover modtage en engangspræmie på højst 50. 000 ECU, hvis de ophører med enhver økonomisk aktivitet, og på højst 20. 000 ECU i tilfælde af omstilling til en anden fiskeriaktivitet eller sektor. For rederne varierer den foreslåede støtte mellem 20. 000 og 156. 000 ECU i tilfælde af ophør med enhver fiskeriaktivitet og mellem 10. 000 og 146. 000 ECU i tilfælde af omstilling til anden fiskeriaktivitet, afhængig af tonnage og ophørs- eller omstillingsår. Ændringer af FIUF-forordningen: Forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for strukturinterventioner inden for fiskeri, der allerede var blevet ændret to gange i 1995, blev i 1996 ændret endnu to gange. Ved den tredje ændring28 blev ordningen med FIUF-præmier for midlertidigt ophør ændret, idet der blev fastsat et loft over bevillingerne pr. år og pr. land, mens ordningen for endelig oplægning af fartøjer blev ændret således, at det sikredes, at præmieniveauet blev opretholdt for fartøjer over 30 år. Ved den fjerde ændring29 blev der indført en bestemmelse om officiel anerkendelse af oprindelsen under henvisning til et bestemt geografisk område for et produkt eller en produktionsmetode i forbindelse med de salgskampagner, der medfinansieres af FIUF. 1996 i programmeringen 1994-1996 Udnyttelsesgraden for bevillingerne nåede i 1996 op på et tilfredsstillende niveau efter de vanskeligheder, der havde præget det foregående år, som var "år nul" for det nye finansielle instrument30. Det viser sig imidlertid i mangfoldige tilfælde, at den reelle gennemførelse (afholdte udgifter i forhold til de samlede planlagte udgifter) ligger langt under den budgetmæssige gennemførelse, idet denne er hurtigere i begyndelsen af perioden (næsten automatiske forpligtelser) end senere. Det er derfor nødvendigt nøje at følge den reelle gennemførelse af programmerne i praksis. Der er dog gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen i flere lande takket være dels forbedringen af partnerskabet mellem Kommissionen og de nationale myndigheder, dels erhvervskredsenes evne til at fremlægge sammenhængende og relevante programmer. Tabel 1-21: Mål 5a fiskeri -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Støtte Forpligtelser % af støtten Betalinger % af støtten Antal intervcn. B 24,5 24,5 100% 19,6 80% 1 DK 139,9 69,9 50% 30,3 22% 1 D 76,0 37,6 50% 20,0 26% 1 E 121,9 59,7 49% 42,7 35% 1 F 189,9 63,3 33% 41,1 22% 1 I 134,4 44,8 33% 23,1 17% 1 L NL 1,1 1,1 100% 0,3 30% I 46,6 15,5 33% 12,7 27% 1 A 2,0 2,0 100% 1,0 50% 1 FIN 23,0 23,0 100% 6,9 30% 1 S 40,0 40,0 100% 12,0 30% 1 UK 88,7 44,3 50% 20,1 23% 1 lait 888,0 425,7 48% 229,9 26% 12 26 Det drejer sig om de fiskerfartøjer, som sejler under italiensk flag, og som fisker efter tun og sværdfisk i Middelhavet ved hjælp af drivgarn. 27 KOM(96) 682 endelig udg. af 16. december 1996. 28 Rådets forordning (EF) nr. 965/96 af 28. maj 1996, EFT L 131 af 1. 6. 1996. 29 Rådets forordinng (EF) nr. 25/97 af 20. december 1996, EFT L 6 af 10. 1. 1997. 30 For alle mål tilsammen blev der fra 1994 til 1996 udbetalt 748 mio. ECU af de 1,168 mia. , der var indgået forpligtelse for for 1994-1996, dvs. 64%. Denne procentsats er på 70% for mål 1, 54% for mål 5a og 50% for mål 6. I forhold til den samlede støtte under programmerne for programmeringsperioden (herunder FIUF-interventionerne i programmerne under mål 1 og 6), var der indgået forpligtelse for 45% af støtten ved udgangen af 1996. 48 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-22: Mål 5a fiskeri - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 1994 Forpligtelser 1995 1996 4,1 23,3 12,4 19,9 31,7 22,4 0,2 7,8 0,0 0,0 0,0 14,8 136,5 0,0 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0,9 1,4 2,0 23,0 40,0 0,0 176,9 20,4 23,3 12,8 19,9 0,0 0,0 0,0 6,4 0,0 0,0 0,0 29,6 112,3 1994-96 24,5 69,9 37,6 59,7 63,3 443 1,1 15,5 2,0 23,0 40,0 443 425,7 Betalinger 1994 1995 1996 2,0 11,7 6,2 10,0 15,8 11,2 0,1 3,9 0,0 0,0 0,0 7,4 68,3 12 18,6 9,9 0,0 25,3 0,0 0,1 2,3 0,2 6,9 12,0 4,4 81,0 16,3 0,0 3,9 32,7 0,0 11,9 02 6,5 0,8 0,0 0,0 8,3 80,6 1994-96 19,6 30,3 20,0 42,7 41,1 23,1 0^ 12,7 1,0 6,9 12,0 20,1 229,9 B DK D E F I L NL A FIN S UK ETJR15 Fig. 1-8: Mål 5a fiskeri - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger 6. Mål 5b 6. 1. Gennemførelse afmål 5b i 1996 I 1996 fortsatte gennemførelsen af de SPD'er, der var blevet godkendt de foregående år. Men i mange af tilfældene var 1996 faktisk det første fulde gennemførelsesår. Kommissionen godkendte ligeledes nogle nye programmer, nemlig de fem svenske SPD'er. Herved er det samlede antal SPD'er vedrørende mål 5b nået op på 83. Gennemførelsen af programmerne31 fandt sted inden for rammerne af partnerskabet. De forskellige overvågningsudvalg vedrørende mål 5b sikrer en korrekt gennemførelse af programmerne og tilrettelægger og gennemfører evalueringerne. I 1996 arbejdede de 83 overvågningsudvalg videre med flere vigtige spørgsmål. Det første vedrører iværksættelsen af oplysningssystemer, som sikrer, at udvalgene underrettes om, hvilken type projekter der faktisk er godkendt, og de finansielle konsekvenser af årets forpligtelser og betalinger. Det andet spørgsmål vedrører tilrettelæggelsen af programevalueringen, dvs. udarbejdelse af en evalueringsplan, mandatet til de vurderingsmænd, der skal indgås kontrakt med, samt opfølgning på den faktiske udnævnelse af disse32. Forberedelsen af evalueringsprocedurerne var en vanskelig opgave, som de fleste overvågningsudvalg klarede. Endelig har overvågningsudvalgene præciseret reglerne for intervention i form af teknisk bistand og kommunikationsprogrammer. 3 ' Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 32 Se kapitel IV. Evaluering. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 49 Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 5b-regionerne: De aktioner, der direkte vedrører den teknologiske udvikling i landbrugsområderne, tegner sig for ca. 1,2% af de fællesskabsbevillinger, der er fastsat i SPD'erne. I disse interventioner udgør EFRU's andel 75% af fællesskabsfinansieringerne, ESF's 15% og EUGFL's 10%. FTU-aktionerne tegner sig for over to tredjedele af bevillingerne til den teknologiske udvikling og innovation, hvilket er nogenlunde det samme som i mål 1- programmerne. Aktionerne vedrører teknologioverførsler, diversificering af produktionen og identificering af nye markeder. Mål 5b-programmerne skiller sig ud ved den andel af strukturfondbevillingerne, der går til telematiske applikationer, dvs. informationssamfundets indtrængen i de ofte isolerede landbrugsområder. Disse foranstaltninger repræsenterer 27% af fællesskabsbevillingerne til teknologisk udvikling af nye applikationer som f. eks. distancearbejde og fjernundervisning. Udgifterne på telekommunikationsområdet er forholdsvis lave (under 10%) og vedrører forbedring af infrastrukturerne i de mest isolerede områder. Tabel 1-23: Mål 5b og den teknologiske udvikling, 1994-1999 (mio. ECU) IALT FTU(i) Telekommunikation (2) Telematik (3) IALT (1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 211,7 21,9 84,5 318,1 % 67% 7% 27% 100% 41,9 4. 0 18,0 63,9 EFRU ESF Strukturfonde EUGFL 7,1 0,8 0,6 8,5 8,6 0,0 4,1 12,7 lait 57,6 4,8 22,7 85,1 % 68% (4) 6% (4) 27% (4) 27% Offentlige 81,1 17,1 44,5 142,7 Medlemsstater Private lait 73,0 0,0 17,3 90,3 154,1 17,1 61,8 233,0 % 66% (5) 7% (S) 27% (5) 73% 6. 2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 Tabel 1-24: Mål 5b -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Støtte Forpligtelser % af støtten Betalinger % af støtten Antal intervcn. B 78,1 16,0 21% 8,1 10% 3 DK 54,8 13,5 25% 5,8 11% 1 D 1. 229,0 449,5 37% 346,8 28% 8 E 666,9 334,4 50% 242,8 36% 7 F 2. 245,8 709,1 32% 508,1 23% 20 I 904,3 140,6 16% 84,7 9% 13 L 6,0 0,8 14% 0,4 7% 1 NL 150,0 41,2 27% 25,3 17% 5 A 411,0 130,0 32% 78,5 19% 7 FIN 194,0 49,1 25% 23,6 12% 2 S 141,0 64,9 46% 22,6 16% 5 UK 820,5 203,6 25% 140,9 17% 11 l a it 6. 901,3 2. 152,6 3 1% 1. 487,6 2 2% 83 Ved udgangen af 1996 var udnyttelsesgraden stort set tilfredsstillende, når det tages i betragtning, at de fleste af programmerne var blevet godkendt mellem 1995 og første kvartal 1996. For samtlige 83 SPD'er udgjorde forpligtelserne 31% af den støtte, der var fastsat for hele perioden. For visse af medlemsstaternes vedkommende lykkedes det for de regionale myndigheder at gennemføre de i programmet fastsatte aktioner så hurtigt, at de allerede i 1996 kunne anmode om, at der blev indgået forpligtelser for regnskabsåret 1997. Det er imidlertid åbenbart, at visse medlemsstater halter bagud, og at disse vil skulle gøre en stor indsats for ikke at ødelægge rytmen. Dette er så meget desto vigtigere, som Kommissionen først gennemfører betalingerne fra det øjeblik, hvor projekterne er helt afsluttet, og betalingsniveauet ved udgangen af 1996 kun lå på 22% afden støtte, der var fastsat for 1994-1999. På denne baggrund er det nødvendigt at fremme de aktioner, som informerer og bevidstgør de potentielle støttemodtagere. For så vidt angår visse medlemsstater har Kommissionen efter aftale med deres myndigheder været særlig opmærksom på forpligtelses- og betalingssituationen, fordi der i disse medlemsstater er særlig store vanskeligheder med at gennemføre projekterne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) B. REGIONALT PARTNERSKAB 1. Overvejelser vedrørende nye former for partnerskab 2. Styrkelse af partnernes kvalifikationer 3. De øvrige institutioners mening om gennemførelsen af partnerskabsprincippet C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER 1. Det socioøkonomiske partnerskabs rolle i gennemførelsen og overvågningen af strukturinterventionerne 2. Arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 1. Information og kommunikation 2. Formidling af god praksis og udveksling af erfaringer KAPITEL IV EVALUERING INDLEDNING A. FORUDGÅENDE VURDERINGER VEDRØRENDE MÅL 2 (1997-1999 B. MIDTVEJSEVALUERINGER C. EFTERFØLGENDE EVALUERING 1. Mål 2 1989-1993 2. Andre efterfølgende evalueringer D. EVALUERING AF DE STØRRE PROJEKTER 1. Indledning 2. Analyse af evalueringerne E. TEMATISKE EVALUERINGER OG ANDRE EVALUERINGSAKTIVITETER 1 34 134 jog 137 137 137 138 142 142 143 1 47 ,49 149 1 52 1 54 1 54 15g 158 158 160 161 DEL B DETALJERET GENNEMGANG AF STRUKTURFONDENE 163 KAPITEL V RESUMÉ FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER 1. BELGIEN 1. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 1. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 2. DANMARK 2. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 2. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 3. TYSKLAND 3. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 3. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 4. GRÆKENLAND 4. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 4. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 5. SPANIEN 5. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 5. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 165 167 167 173 176 176 179 182 182 192 195 196 198 201 201 210 50 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-25: Mål 5b - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) B DK D E F I L NL A FIN S UK IALT 1994 0,0 6,4 126,0 73,5 262,7 75,5 0,8 18,3 0,0 0,0 0,0 46,1 609,4 gtelser Forpli 1995 9,2 3,4 135,8 88,6 110,5 31,5 0,0 7,3 78,3 32,8 ' 0,0 74,6 571,9 1996 6,9 3,7 187,7 172,3 335,9 33,6 0,0 15,6 51,6 16,3 64,9 82,9 971,4 1994-96 16,0 13,5 449,5 334,4 709,1 140,6 0,8 41,2 130,0 49,1 64,9 203,6 2. 152,6 Betalinger 1994 1995 1996 0,0 3,2 63,0 36,8 131,4 37,8 0,2 3,1 0,0 0,0 0,0 23,1 298,5 4,6 2,5 71,2 81,7 76,6 15,8 0,2 9,5 39,2 15,9 0,0 46,4 363,4 3,5 0,1 212,6 124,4 300,2 31,2 0,0 12,7 39,3 7,7 22,6 71,4 825,7 1994-96 8,1 5,8 346,8 242,8 508,1 84,7 0,4 253 78,5 23,6 22,6 140,9 1. 487,6 Fig. 1-9: Mål 5b - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligtelser Betalinger 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 51 B. ANDRE INTERVENTIONER 1. EU-initiativer 1. 1. Generel oversigt Fordeling af reserven og nye afsnit Den 8. maj 1996 vedtog Kommissionen en beslutning om fordeling af EU-initiativreserven. Som følge af de finansielle beslutninger, der var blevet truffet de to foregående år33, var størrelsen afden reserve, der skulle fordeles blandt medlemsstaterne, på 1,6645 mia. ECU (1995-priser), heraf 690 mio. ECU til mål 1- og 6-områderne og 975 mio. til de områder, der ikke er støtteberettigede under disse mål. Kommissionen har efter høring af sine partnere godkendt fordelingen af reserven på initiativer og medlemsstater under hensyntagen til dels resultaterne af høringen og især den adfærdskodeks, der er aftalt med Europa-Parlamentet. Ved fordelingen er der taget hensyn til følgende prioriteter: bekæmpelse af arbejdsløsheden, lige muligheder for mænd og kvinder, miljø og styrkelse af strukturpolitikkernes territoriale og rumlige dimension. Fordelingen af reserverne gør det muligt at styrke og forlænge følgende initiativer indtil 1999: initiativerne vedrørende industriel omstilling (RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER) og initiativerne LEADER, PESCA, URBAN, ADAPT, EMPLOI. Kommissionen har endvidere godkendt de ændrede retningslinjer for de tre sidstnævnte initiativer samt de nye retningslinjer for INTERREG II C: • URBAN-retningslinjerne er ændret for at fremme lige muligheder, bekæmpelse af langtidsledighed og forbedringen af bymiljøet i de mellemstore byer; • EMPLOI- og ADAPT-initiativerne er udvidet med et nyt afsnit, henholdsvis EMPLOI-INTEGRA (bekæmpelse af social udstødelse) og ADAPT-BIS ^'Building the information society" - foranstaltninger, der foregriber de ændringer, der følger af informationssamfundet); • INTERREG II C omfatter tre målsætninger, som alle vedrører det almindelige tværnationale samarbejde: fysisk planlægning, tværnationalt samarbejde om forebyggelse af oversvømmelser og bekæmpelse af tørke. 33 Se årsberetning for 1995. 52 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-26 : Fordeling af EU-initiativreserven samt tildelingerne for 1994-1999 (1996-priser - mio. ECU) ADAPT EMPLOI LEADER PESCA SMV REGIS Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve URBAN \ 1994-99 B DK D GR E F IRL I L NL AT P FIN S UK Net IALT herarm. 1/6 6,80 1,62 23,24 2,81 31,52 23,65 6,21 25,82 10,94 1,76 3,42 1,62 24,36 38,63 31,73 256,70 33,53 293,16 278,44 27,84 219,69 0,31 69,62 13,59 21,43 23,56 13,12 316,81 13,04 2,87 40,99 4,97 55,65 41,71 10,96 45,57 19,31 3,09 4,35 3,42 2,86 44,28 45,79 14,10 200,99 70,69 450,14 191,20 88,61 401,39 0,31 62,58 26,56 45,47 33,16 23,96 193,77 2. 06 1. 80 30,67 15,01 48,31 38,29 15,68 41,00 0,22 3,03 3,26 11,92 3,46 1,98 11,83 163,78 51,39 1. 638,16 525,33 293,08 93,06 1. 848,72 1. 068,99 228,50 115,62 10,22 9,96 208,22 163,98 405,45 229,11 84,05 328,76 1,24 11,60 27,05 130,29 28,72 16,47 78,46 34,69 1. 768,26 1. 086,11 0,45 3,15 3,34 3,59 5,29 1,01 2,87 2,49 19,88 23,47 30,99 45,94 33,76 7,85 37,26 2,02 12,94 3,16 0,42 0,49 5,92 31,71 12,08 29,28 3,49 4,06 43,57 5,10 300,08 153,92 RECHAR KONVER RESIDER RETEX 2,25 12,35 2,55 188,98 83,88 ' 252,75 58,88 28,98 191,63 0,31 10,41 8,98 124,80 11,09 17,21 68,78 25,51 1. 087,07 845,61 218^7 267,35 - 126,53 8. S0 17,03 535 27,16 24,98 4,86 18,36 13,11 3. 59 5,16 3,87 1,54 24,96 19,22 1. 53 115,81 51,48 241,85 81,10 20,68 136,02 0,51 22,60 13,54 49,75 7,83 4,97 124,14 - - 612,24 612,24 158,49 61,58 891,02 602,81 INTERREG IALT 2,25 - PEACE Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve B DK D GR E F IRL I L NL P FIN S UK Net IALT heraf m. 1/6 Reserve 1994-99 Reserve 1994-99 Reserve 1,01 16,96 2,96 21,66 1,51 2. 55 0,19 183,05 3,04 34,21 36,25 115,19 9,77 15,63 1,88 18,47 15,13 14,61 2,39 338,40 22,74 23,70 87,00 64,55 0,36 27,28 1,37 1,85 2,25 6,05 13,99 18,22 182,28 38,44 3,35 140,89 46,52 15,48 461,76 158,60 221,64 110,24 739,27 281,97 3,31 15,54 1,51 4,73 6,50 1,01 5,04 2,02 4,76 44,42 11,58 1994-99 28,16 209,36 6,22 73,64 67,33 92,11 13,55 23,69 5,24 9,05 1,01 5,48 6,48 3,03 29,64 12,10 6,69 10,08 76,07 78,82 105,43 37,33 9,46 75,05 1,02 2,59 174,90 - 60,44 16,09 4,03 44,61 25,21 117,09 18,78 3,03 33,58 115,97 6,31 8,32 4,31 7,27 12,05 99,76 22,10 455,02 632,35 693,31 269,80 165,78 388,07 3,67 189,44 49,83 354,95 48,91 47,52 123,68 55,22 13,47 317. 67 72,52 312,96 187,72 41,75 199,06 U3 184,55 18,00 52,43 18,91 15,76 188,80 1994-99 293,68 104,23 2. 256,07 1. 177,72 2. 837,95 1. 637,54 493,69 1. 936,41 20,25 431,17 149,21 1. 082,67 156,75 130,67 1. 605,28 65,31 14. 378,59 8. 872,11 50,36 3,96 40,79 241,74 578,70 173,02 72,99 39,19 606,95 430,68 - - 302,18 302,18 416,66 195,51 3 544,19 2. 630,66 1. 680,05 705,72 Med henblik på iværksættelsen af de nye aktioner, som fordelingen af reserverne giver mulighed for, er medlemsstaterne blevet opfordret til at foreslå Kommissionen at inkorporere disse ekstrabevillinger i de nuværende EU-initiativprogrammer frem til 1999 ved at tilpasse de finansielle oversigter. For så vidt angår ændringerne af retningslinjerne for URBAN, ADAPT og EMPLOI samt det nye afsnit INTERREG II C er medlemsstaterne blevet opfordret til at foreslå Kommissionen nye programmer eller supplementer til de eksisterende programmer. Fristerne for indgivelse af forslag, regnet fra datoen for de ændrede retningslinjers offentliggørelse i EFT34, var sat til fire måneder for ADAPT og EMPLOI og seks måneder for URBAN og INTERREG II C. Årets sidste måneder blev anvendt til forhandlinger om disse ændringer, som skulle udmøntes i kommissionsbeslutninger i begyndelsen af 1997. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 Af de i alt 430 operationelle programmer, der var fastsat for perioden 1994-1999 før fordelingen af reserven, blev 123 vedtaget i 1996. Disse 123 EU-initiativprogrammer repræsenterer et beløb på i alt 2,380 mia. ECU i strukturfondstøtte, dvs. 17% af det samlede beløb for EU-initiativer i perioden 1994- 1999 (herunder reserven og bevillingerne til PEACE). Hermed er samtlige EU-initiativprogrammer for følgende EU-initiativer vedtaget : RECHAR II, RETEX II, URBAN, PESCA, ADAPT, EMPLOI og REGIS II. Kun 11 EU-initiativprogrammer skulle godkendes i 1997: 3 INTERREG II "A"- programmer, 2 KONVER-programmer, 1 RESIDER li-program, 1 SMV-program og 4 LEADER- programmer. 34 EFT C 200 af 10. 07. 1996. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 53 Tabel 1-27: Antal EU-initiativprogrammer vedtaget i 1996 og siden 1994 REGIS 96 | 94-96 RECHAR | 94-96 96 2 0 ADAPT 96 | 94-96 2 0 1 « 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 1 0 2 0 EMPLOI | 94-96 96 2 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B DK D EL E r- IRL I L NL AT P FI SE UK 96 96 LEADER 94-96 0 1 15 I 17 20 I 22 1 4 y 1 2 2 5 | 0 1 2 0 0 y 0 10 0 0 « 0 2 2 0 34 102 0) 110 (4) PESCA 96 | 94-96 1 I 1 1 I 1 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 2 1 1 1 1 1 13 13 SMV | 94-96 2 1 1 I 15 6 1 0 I 1 3 0 1 0 1 1 1 1 1 0 1 1 1 0 1 1 1 1 4 0 35 14 36 0 17 17 0 17 17. Planlagt INTRRRE Plantant PEACE 1 ALT Piaulai;! (1) Inkl. de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1993 og som er blevet ændret siden (2) Inkl. cl EU-inilialivprogram, der skal finansieres med midler fra reserven (3) Herunder 98 EU-initiativprogrammer, 3 nationale net vedtaget i 1996 og EU-ncllet (4) Herunder de nationale net. 3 6 6 0 3 1 4 0 1 1 0 1 1 0 7 1 1 7 2 1 1 0 1 4 0 30 K 30 KONVER | 94-96 96 3 I 16 1 0 17 0 0 3 0 0 0 1 0 1 0 1 0 6 1 0 1 1 I 1 43 45 RESIDER | 94-96 96 2 0 RETEX* | 94-96 96 2 1 i 0 1 2 1 0 0 1 0 1 7 y 1 1 7 1 0 1 1 1 3 27 28 1 0 0 0 0 0 0 1 0 0 3 8 1 1 1 1 2 1 I 1 2 21 21 URBAN 96 1 0 2 0 0 8 1 1 0 0 1 (2) 0 1 1 9 25 | 94-96 3 1 10 1 1 8 1 1 1 2 2 (2) I 1 1 10 44 44 I A LT 96 3 2 16 0 3 23 1 14 1 1 13 0 5 6 10 98 | 94-96 19 7 83 10 26 70 7 33 5 13 17 11 7 8 38 354 367 59 62 I 123 414 430 25 0 Initiativerne skal have demonstrationsværdi og føre til udvekslinger af erfaringer, der kan sikre den bedst mulige udnyttelse af de nyskabende aktioner og den gode praksis, initiativerne medfører. Det er tanken eventuelt at lade temaerne indgå i en EFSR eller et SPD. Da EU-initiativprogrammerne nu næsten alle er godkendt af Kommissionen, må de gennemføres bredt og ikke begrænse sig til medlemsstaternes og regionernes enkeltprojekter. De skal være dynamiske og have virkninger uden for den region eller medlemsstat, hvor de er iværksat, og navnlig i de mindst udviklede områder, hvor kravet om at få overført erfaring er stærkest. Derfor har Kommissionen besluttet at iværksætte en række tværnationale aktioner. Den har således for at få fuldt udbytte af foranstaltningerne i forbindelse med de fire initiativer, der tager sigte på industriel omstilling (RESIDER II, RECHAR II, RETEX II og KONVER), besluttet at iværksætte forskellige aktioner til fremme af udvekslinger af erfaringer og god praksis. Kommissionen havde også i sin afgørelse af 1994 om den første fordeling af bevillingerne besluttet at reservere 25 mio. ECU til tværnationale aktioner. Dette beløb gjorde det muligt at sætte følgende tre aktioner i gang ved udgangen af 1996: en indkaldelse af forslag med henblik på etablering på europæisk plan af et Internet for SMV'er inden for turistsektoren i mål 1-, 2-, 5b- og 6-regionerne35; finansiel støtte til organisering af "omvendte" messer (IBEX) for SMV'er i mål 1-, 2-, 5b- og 6-områdeme36; og udvekslinger af erfaringer der særlig tager sigte på SMV'er, og som bygger på bevidstgørelses-, informations- og kommunikationsaktioner, der skal gøre det muligt at finde frem til "god praksis". LEADER omfatter nye områder, bl. a. det tværnationale samarbejde, udvekslinger af erfaringer og overførsel af knowhow. Initiativet understøttes af et net (Det Europæiske Observatorium for Innovation og Udvikling af Landdistrikter), som bl. a. har til opgave at yde teknisk bistand til fremme af det tværnationale samarbejde. Et vejledende beløb på 2,5% af LEADER-bevillingerne skal finansiere fællesskabsnettets og de nationale nets aktiviteter. Den organisation, som Kommissionen i 1996 valgte til at varetage administrationen og ledelsen af det europæiske LEADER-observatorium, har arbejdet videre med publikationer, afholdelse af seminarer, udveksling af erfaringer og etablering af et flersproget informationssystem på Internettet. Også i forbindelse med PESCA blev der lanceret tværnationale aktioner i 1996 i form af indkaldelse af bud og forslag. De tre udbudsrunder vedrørte udsendelse af en informationsbulletin, afholdelse af tværregionale og tematiske møder og konferencer og afholdelse af to partnerskabsmøder mellem de tilsluttede virksomheder henholdsvis i 1997 og 1999. Indkaldelsen af forslag vedrørte medfinansiering af tværnationale samarbejdsprojekter og 35 Se nedenfor 1. 2. Beskrivelse af de enkelte initiativer - SMV. 36 Se kapitel II. D. 6. Strukturfondene og SMV'erne. 54 8. årsberetning om strukturfondene (1996) etablering af net på områderne uddannelse, omskoling, diversificering af den økonomiske aktivitet, lokal udvikling osv. Syv projekter modtog fællesskabsstøtte som følge af de indkomne forslag. I ADAPT's og EMPLOI's tilfælde var det tværnationale tekniske bistandsprogram blevet iværksat i 1995 for at hjælpe Kommissionen og medlemsstaterne med at iværksætte de to initiativer. Programmet blev fortsat i 1996. Støtteorganisationerne på nationalt og europæisk plan (Europs) i hele Unionen. De støttede koordinerede etableringen af tværnationale projektpartnerskaber gennemførelsen af projekterne og indsamlede de første strukturerede oplysninger om de iværksatte aktiviteter. EU-initiativer og udvikling af det teknologiske potentiale : Mange af EU-initiativerne støtter den teknologiske udvikling som led i bestræbelserne for at opnå hovedmålene. For så vidt angår de mest repræsentative EU-initiativer kræver den forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og beskæftigelsen, som tilstræbes med SMV-initiativet, udvikling af nye informations- og telekommunikationsteknologier og FTU-net og støtte til innovation. INTERREG- programmerne tager sigte på at mindske de negative følger af placeringen i grænseområder ved at udvide det grænseoverskridende samarbejde til at omfatte forskning og nye teknologier. Den teknologiske udvikling spiller også en væsentlig rolle i forbindelse med den diversificering af de økonomiske aktiviteter og styrkelse af de regionale muligheder, som er formålet med initiativerne til fremme af den industrielle omstilling. Hvad angår menneskelige ressourcer er de nye teknologier et af de felter, hvor der gøres mest for at udvikle et snævert samarbejde mellem uddannelsescentrene og den offentlige og private sektor inden for rammerne af ADAPT. 1 forbindelse med EMPLOI-initiativet gør de nye teknologier det muligt at oprette pålidelige databaser og sikre den erhvervsmæssige integration af arbejdsløse, handicappede og andre svage grupper. Endelig understreger LEADER-programmerne telematikkens betydning for udviklingen af landdistrikter og som støtte for lokale produktionscentre. 1996 i programmeringen for 1994-1997/99 Samtlige institutionelle partnere har bemærket, at visse programmer er blevet godkendt meget sent. Forsinkelserne skyldes selve EU-initiativernes væsen. De adskiller sig fra EFSR'erne/SPD'erne ved at "bottom-up"-metoden, være Unionens specifikke strukturpolitiske instrumenter: De gennemføres efter de er meget synlige i praksis, også selv om de gennemføres som led i et udvidet partnerskab, nogle af dem har nyskabende karakter og endelig omfatter de tværnationale, grænseoverskridende og tværregionale former for samarbejde. Ved udarbejdelsen af programmerne er det ikke altid let at tage hensyn til disse særlige træk. F. eks. rejser kravet om et udvidet partnerskab store og komplekse problemer. For visse af de socioøkonomiske aktører, der er involveret i et program, er der tale om det første møde med denne arbejdsmetode. Multipartnerskabet indebærer mange interventionsniveauer, som kan være vanskelige at håndtere. Endvidere prioriteres det tværnationale samarbejde mellem tværnational, grænseoverskridende eller projekter højt for at give EU-initiativerne en ægte tværregional dimension. Dette er en nyskabelse, som volder problemer, når projekterne får dette omfang. De nyskabende foranstaltninger og aktioner, som ledsages af strenge udvælgelseskriterier på regionalt og nationalt plan, indebærer ofte et langstrakt analysearbejde i medlemsstaterne. Men Kommissionen ønsker at godkende kvalitetsprogrammer, som opfylder disse krav. For så vidt angår den industrielle omstilling har der oftest været tale om at konsolidere en allerede opnået erfaring. For andre initiativer, som kommer ind på nye områder, har det været nødvendigt med yderligere indhold. F. eks. måtte programmerne for SMV-initiativet tilpasses mange gange for at tage hensyn til innovations- og internationaliseringsaspekterne. forhandlinger med medlemsstaterne om programmernes Tabel 1-28: EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1997/99 (mio. ECU) | ADAPT | EMPLOI | LEADER | PESCA | SMV | U E C H A R | K O N V E R | R K S i n E R | R F. T E X » *| URBAN | INTERREG * "| Tildeling 1 9 9 4 - 1 9 9 9 "" Godkendt smile % godkendt Forpligtelser 1994-1996 % ar slilltcn Betalinger 1994-199(1 % uI's'KHieii I. 63X. 2 1. 444,9 88% 53(1,1 37% 239,6 17% 1. 848,7 1. 524,2 82% 5 72,0 38% 324,6 21% 1. 768,3 * 1. 511,9 86% 72(1. 4 48% 266,3 18% 300,1 • 265,0 88% 187,7 7 1% 37,8 14% ' Omlader alene bevillingerne lin perioden 1994-1997 !* Inkl. Pcaec '** I 1996-priser og inkl. reserven | REGIS • 612,2 607. 0 99% 216,8 36% 157,6 26% 1. 087. 1 « 1. 004. 3 92% 385. 4 38% 156,4 16% 461,8 411,2 89% 292,5 7 1% 137,2 33% 739. 3 503. 0 68% 371,2 74% 182,4 36% 578,7 518,9 90% 311. 5 60% 157,9 30% 606,9 526. 5 87% 319,6 6 1% 143,3 27% 891. 0 681,9 77%. 372,4 55% 166,2 24% 3. 846,4 3. 1703 82% 1432,9 45%. 706,6 22%. l a ll 14. 378,6 12. 169,2 85% 5. 712,4 47% 2. 676,0 22% 5. årsberetning om strukturfondene (1996) 55 Tabel 1-29: EU-initiativer - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 1994 Forpli] Igtelser 1996 1995 0,0 201,2 0,3 23,7 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3 79,7 0,0 0,0 309,2 307,7 107,7 468,5 29,4 203,5 58,8 172,5 238,2 172,8 164,8 157,4 585,3 2. 666,7 222,4 263,1 251,7 134,6 181,9 158,0 119,9 133,0 134,4 154,4 215,0 847,6 2. 816,0 1994-96 530,1 572,0 720,4 187,7 385,4 216,8 292,5 371,2 311,5 399,0 372,4 1. 432,9 5. 791,8 1994 0,0 100,6 0,0 11,8 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 68,7 0,0 0,0 182,5 Betalinger 1995 152,6 53,6 132,7 5,3 67,7 22,0 75,6 87,3 77,0 75,4 58,1 241,4 1. 048,9 1996 87,0 170,3 133,6 20,6 88,7 135,6 61,6 95,1 79,6 67,8 108,1 465,2 1. 513,2 1994-96 239,6 324,6 266,3 37,8 156,4 157,6 137,2 182,4 157,9 211,9 166,2 706,6 2. 744,6 ADAPT EMPLOI LEADER PESCA PME REGIS RECHAR KONVER RESIDER RETEX* URBAN INTERREG** IALT * Inkl. 1993. ** Inkl. PEACE Fig. 1-10: EU-initiativer - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år Forpligteber Betalinger I S s II For så vidt angår den finansielle gennemførelse er ca. 47% af forpligtelsesbevillingerne blevet udnyttet siden 1994 for samtlige EU-initiativer under ét. Ved godkendelsen af programmerne er der i forbindelse med de fleste EU-initiativprogrammer vedrørende en støtte på under 40 mio. ECU blevet disponeret på én gang over alle forpligtelsesbevillingerne. Forpligtelserne bliver anvendt i takt med godkendelsen af EU-initiativprogrammerne. Udnyttelsesgraden er størst for de fire initiativer vedrørende industriel omstilling samt PESCA, hvilket kan skyldes, at de dertil knyttede programmer næsten alle dels vedrører beløb på under 40 mio. ECU og dels vedrører regional forvaltning. Da de fleste af EU-initiativprogrammerne blev godkendt ved udgangen af 1995 eller i 1996, befinder de sig stadig i startfasen. Derfor er udnyttelsesgraden for betalingerne (ca. 22% af strukturfondstøtten til samtlige EU-initiativer) stadig ret lav for visse af dem. 1997 skulle blive det år, hvor programmerne kommer rigtig i gang og den egentlige overvågning begynder. 1. 2. Beskrivelse af de enkelte initiativer ADAPT (1994-1999) (1,638 mia. ECU3 7) har til formål at fremme tilpasningen af arbejdskraften til de industrielle ADAPT forandringer, at bistå virksomhederne med at øge produktiviteten og at fremskynde udviklingen af nye aktiviteter gennem foranstaltninger på områderne uddannelse, rådgivning og erhvervsvejledning, aktioner til foregribelse af udviklingen og fremme af nye beskæftigelsesmuligheder eller foranstaltninger til tilpasning af strukturer og støtteordninger samt information, formidling og bevidstgørelse. Hovedstøttemodtagerne er de arbejdstagere, der berøres af de industrielle forandringer. 37 Inkl. reserven, 1996-priser. 56 8. årsberetning om strukturfondene (1996) ADAPT og foregribelsen af de teknologiske forandringer : Ifølge de første retningslinjer for ADAPT skulle samarbejdet og udvekslingerne mellem virksomhederne og forskningscentrene fremmes for at lette teknologioverførslen, ligesom der skulle gennemføres undersøgelser af indførelsen af nye produktionssystemer og -processer og af anvendelsen af kommunikations- og informationssystemerne. I de programmer, der er vedtaget, har flere medlemsstater fastsat foranstaltninger vedrørende telekommunikation og informationssamfundet, nemlig Italien, Grækenland, Portugal, Frankrig, Irland, Finland og Det Forenede Kongerige. I EU-initiativprogrammet for Frankrig er 4% af rammebeløbet f. eks. afsat til uddannelse i de nye teknologier samt anvendelse af fleksible systemer og fjernundervisning, mens 10% af rammebeløbet i det portugisiske program er afsat til telematikapplikationer og 20% til FTU i foranstaltningerne vedrørende indførelse af nye teknologier og støtte til etablering af informationsnet. I 1996 blev der føjet et nyt afsnit til ADAPT-initiativet, nemlig ADAPT-BIS (Building the Information Society), som skal sikre, at programmerne tager hensyn til det nye informationssamfund og dets konsekvenser for arbejdstilrettelæggelsen i de europæiske virksomheder og disses konkurrenceevne. ADAPT-BIS skal bl. a. tilskynde til: • påvisning og overførsel af god praksis ved anvendelse af de nye informations- og • kommunikationsteknologier under hensyntagen til lokalområdets forhold, behov og udviklingsstade; storstilede forsøg og formidling af resultaterne heraf over hele Europa, herunder af de resultater, der tidligere er nået takket være Fællesskabets FTU- og erhvervsuddannelsesprogrammer. ADAPT's gennemførelse i 1996 var præget af stor fremgang for de projekter, der blev udvalgt ved den første indkaldelse af projekter i 1995. For de fleste af de ca. 1. 400 projekters vedkommende var der tale om det første fulde gennemførelsesår eller om det år, hvor de blev igangsat. 1996 var også det år, hvor der blev indkaldt bud med henblik på evalueringerne i medlemsstaterne. En første komplet række midtvejsrapporter skulle fremlægges for overvågningsudvalgene senest ved udgangen af marts 1997. Denne første række af projekter, der er i gang, har allerede vist, at de forskellige medlemsstater og regioner har bekymringer og interesser til fælles. Mange af projekterne vedrører nemlig mindst ét af de seks hovedtemaer, som initiativet omfatter: udvikling af og støtte til SMV'er, forandringernes indflydelse på arbejdstilrettelæggelsen, arbejdsmarkedet, foregribelse kvalifikationer, effektiviteten af de lokale arbejdsmarkedsorganisationer, jobskabelse og følgerne af informationssamfundet. Projekterne støttes og tilrettelægges af samtlige arbejdsmarkedsorganisationer, nemlig virksomheder (navnlig SMV'er), grupper af virksomheder, brancheorganisationer, handelskamre, håndværks- og landbrugsråd, fagforeninger og andre arbejdstagerorganisationer, uddannelsesinstitutioner og offentlige og private universiteter, lokale og regionale myndigheder, lokaludviklingskontorer og ikke-statslige organisationer. tendenserne på af Hvad angår den finansielle gennemførelse har denne aktivitetsforøgelse påvirket Kommissionens udnyttelse af bevillingerne i 1996. Forpligtelserne er steget fra 307,7 mio. ECU til 530,1 mio. ECU, mens betalingerne er øget fra 152,6 mio. ECU til 239,6 mio. ECU. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 57 Tabel 1-30: ADAPT -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig ( 1 ) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (I) UK (2) I alt (17) * Eksl. reserve 31,2 29,5 228,8 30,1 256,4 249,7 21,2 190,0 0,3 57,6 11,6 21,0 19,7 11,3 286. 6 1. 444,9 25,5 24. 2 33,8 20,3 33,7 0,0 3,5 45,6 0,2 0,0 0,0 17,0 0,0 0,0 18,7 222,4 31,2 29,5 76,7 27,4 81,8 46,9 7,4 81,7 0,3 11,5 11,6 21,0 19,7 11,3 72,2 530,1 100% 100% 34% 91% 32% 19% 35% 43% 100% 20% 100% 100% 100% 100% 25% 37% Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 6,5 6,2 17,3 4,8 18,7 0,0 4,0 23,1 0,1 0,0 0,0 4,3 1,2 0,0 0,8 87,0 9,4 8,9 38,8 8,4 42,7 23,5 6,0 41,1 0,1 5,8 5,8 6,3 9,9 5,6 27,5 239,6 30% 30% 17% 28% 17% 9% 28% 22% 30% 10% 50% 30% 50% 50% 10% 17% EMPLOI og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) EMPLOI og MENNESKELIGE RESSOURCER (1,849 mia. ECU38) har til formål på et integreret grundlag al støtte opsvinget i beskæftigelsen og fremme solidariteten og de lige muligheder på arbejdsmarkedet. Initiativet omfatter nu fire afsnit med hvert sit budget: • NOW (496 mio. ECU) støtter udviklingen af nyskabende modeller for erhvervsuddannelse af kvinder; • HORIZON (513 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af handicappede; • YOUTHSTART (441 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af unge uden kvalifikationer; INTEGRA (385 mio. ECU), et nyt afsnit, der blev vedtaget i 1996, tager sigte på at lette adgangen til • arbejdsmarkedet for udsatte grupper, som er eller risikerer at blive udstødt fra dette marked. Fremover vil dette afsnit omfatte de HORIZON-aktioner, der vedrører ugunstigt stillede personer. EMPLOI og tilpasningen til de nye teknologier : Hvert EMPLOl-afsnit åbner mulighed for finansiering af foranstaltninger til fremme af nye informations- og kommunikationsteknologier (NOW: uddannelse i de nye fag på FTU-området og på området for nyskabende teknologier; Horizon: tilpasning af arbejdsstedet gennem udvikling af nye teknologier, distancearbejde og jleksible uddannelses- og læringssystemer som f. eks. fjernundervisning og computerstøttet undervisning; Youthstart: erhvervsmæssig integrering af unge gennem fjernundervisning). De nye teknologier spiller en væsentlig rolle i forbedringen af beskæftigelsesudsigterne for EM PLO I-initiativets forskellige målgrupper. Dels giver disse nye teknologier interessante muligheder for fornyelse af uddannelsesmetoder, enten der er tale om f. eks. informationsteknologiske metoder. Dels ændrer indførelsen af nye teknologier arbejdsgangene og kan endog være medvirkende til at skabe nye fag og arbejdspladser. Det er således vigtigt at tilpasse uddannelsens form og indhold for at tage hensyn til følgerne af nye teknologiers indførelse og give en større del af den erhvervsaktive befolkning adgang til de nye fag. Som eksempel kan nævnes, at ca. 7% af Youthstart-projekterne er koncentreret om aktiviteter i forbindelse med stillinger, som er opstået som følge af de nye informationsteknologier, og en femtedel af Horizon-projekterne beskæftiger sig med, hvorledes de nye teknologier kan fremme handicappedes erhvervsmæssige integrering. fjernundervisning eller undervisning, der gennemføres ved hjælp af de moderne Lige som tilfældet var for ADAPT, var gennemførelsen af EMPLOI i 1996 præget af fremgangen for de projekter, der blev udvalgt efter den første indkaldelse af projekter i 1995. Der var ca. 2. 400 projekter - i de fleste tilfælde var 1996 det første fulde gennemførelsesår, i ånde tilfælde var 1996 iværksættelsesåret. De uddannelsesorienterede aktiviteter, som traditionelt er meget vigtige inden for 38 Inkl. reserven, 1996-priser. 58 8. årsberetning om strukturfondene (1996) sektorer, der denne programtype, bliver stadig oftere integreret i samlede aktioner, som er koncentreret om samarbejdet med de lokale aktører, og som skal tilbyde målgrupperne integrerede løsninger for så vidt angår den erhvervsmæssige eller uddannelsesmæssige indslusning. Man bemærker ligeledes ønsket om at skabe nye stillinger eller fremme oprettelsen af virksomheder (bl. a. i NOW-afsnittet). Dette gælder navnlig de stort arbejdskraftpotentiale. Generelt er uddannelsescentrene fortsat vigtige aktører, men også de lokale eller regionale myndigheder gør sig stærkt gældende, bl. a. i Sydeuropa. Det er også værd at bemærke, at mange ikke-statslige organisationer og sammenslutninger deltager. Derimod synes arbejdsmarkedets parter ikke at spille en tilstrækkelig vigtig rolle ved iværksættelsen af projekterne. Kommissionen ønsker, at de skal spille en større rolle i initiativets anden fase, således at der sikres en forbindelse mellem projekterne og arbejdsmarkedets parter. at have et skønnes Denne forhøjelse af aktivitetsniveauet har i høj grad påvirket den finansielle gennemførelse i 1996. Således voksede de beløb, der var disponeret over, fra 236 mio. ECU til 572 mio. , mens betalingerne steg fra 117,8 til 324,6 mio. ECU. Tabel 1-31: EMPLOI -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) UK (2) I alt (17) * Ekskl. reserve 32,1 10,6 156,8 64,4 386,6 146,5 76,1 348,7 0,3 42,4 23,0 40,3 29,2 20,7 146,5 1. 524,2 10,4 9,0 26,8 4,6 56,0 27,3 21,7 82,7 0,0 2,2 0,0 3,9 0,0 0,0 18,4 263,1 32,1 10,6 50,0 12,6 114,7 49,6 29,3 134,2 0,3 6,5 23,0 9,6 29,2 20,7 49,8 572,0 100% 100% 32% 20% 30% 34% 39% 38% 100% 15% 100% 24% 100% 100% 34% 38% 5,2 2,4 29,5 2,3 35,3 15,6 13,3 41,9 0,0 1,1 0,0 2,1 0,0 0,0 21,6 1703 16,1 3,2 41,0 6,4 64,6 26,7 17,0 67,6 0,2 3,2 11,5 5,0 14,6 10,3 37,3 324,6 50% 30% 26% 10% 17% 18% 22% 19% 50% 8% 50% 12% 50% 50% 25% 2 1% LEADER II (1994-1999) LEADER (1,768 mia. ECU39 ) støtter projekter til udvikling af landdistrikterne. Disse projekter er udarbejdet og gennemføres af lokale partnere og lægger vægt på aktioner, der er nyskabende, har demonstrationsværdi og er reproducerbare. Projekterne skal bygge på konsekvente udviklingsstrategier, som er tilpasset de pågældende områder. Under LEADER II kan der kun ydes økonomisk støtte til lokale aktionsgrupper (offentlige og private partnere, der i fællesskab udarbejder en udviklingsstrategi) eller andre kollektive aktører (kommuner, handelskamre, kooperativer osv. ). Forudsætningen er, at deres aktion er led i udviklingen af et lokalområde. LEADER II finder anvendelse i landdistrikter, der er omfattet afmål 1, 5b og 6 (der er afsat 1,086 mia. ECU til mål 1- og 6-regionerne). LEADER og den teknologiske innovation i landdistrikterne : LEADER-programmerne omfatter et afsnit under overskriften "program for innovation i landdistrikterne", som under hensyntagen til de lokale forhold støtter innovationen i metoder, produkter, processer og markeder og samtidig søger at sikre, at projekterne har demonstrationsværdi og er reproducerbare. Med henblik herpå fremmer LEADER lokale udviklingsinitiativer, som skal øge fremdriften i området. De støttede aktioner er meget forskellige og kan vedrøre foranstaltninger, der supplerer foranstaltningerne vedrørende landbrugsmarkederne Øierunder de aspekter, der vedrører miljø og vedvarende energi), anvendelse af de nye 39 Inkl. reserven, 1996-priser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 59 informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne og udvikling og afsætning af nye produkter og tjenesteydelser. Blandt de støtteberettigede aktioner kan f. eks. nævnes aktionerne til fremme af agroturismen, nyskabende investeringer og indførelse af bookingsystemer baseret på informationsteknologierne, aktioner til fordel for SMV'er, foranstaltninger der letter adgangen til teknologioverførselstjenesterne og udviklingen af distancearbejde, bedre udnyttelse af landbrugsprodukter, teknologioverførsel, telemarketing, alternative energikilder og vedvarende energi, miljøforanstaltninger og affaldsgenbrug. Det er ikke let at afgøre, hvor mange af bevillingerne der går til teknologisk udvikling. Men bevillingerne til teknologisk innovation går til informationsteknologiske applikationer, der er et middel til at bryde landdistrikternes isolation. Aktionerne vedrører distancearbejde, kommunikationscentre og udvikling af virksomhederne. Der er ikke afsat mange midler til den egentlige FTU, men forskningsprojekterne vedrører næsten alle en bedre udnyttelse af de lokale produktioner. Eksempler på nyskabende forskningsprojekter (anvendt forskning): • ARCA Umbria-området (Pérugia), et center for den keramiske industri, som producerer forurenende telekommunikation til brug for affald, har på grundlag af forsøg udviklet en genbrugsproces. LEADER-programmet har gjort det muligt at igangsætte forsøgsfasen og færdigudvikle systemet, som kan inspirere til en bedre forvaltning af andre forurenende stoffer. • Sierra de Bejar Francia-gruppen (Salamanca), som er beliggende i et olivendyrkningsområde, der trues af landbrugsbedrifternes svage rentabilitet, har på grundlag af en undersøgelse finansieret af LEADER udviklet en ny metode til behandling af olivenolieaffald, som gør det muligt at udnytte det genanvendelige affald og derved reducere et alvorligt miljøproblem. • Creuse-programmet (Limousin) tager sigte på at udnytte den traditionelle knowhow på en ny måde ved at skabe nye produkter, udvikle lærlingesystemet og sikre promoveringen af produktionen. På et prototypeværksted udvikles nye produkter på grundlag af lokal knowhow, bl. a. inden for serigrafi og boligtekstiler. I Anogia (Kreta) har LEADER-gruppen på grundlag af programmet kunnet opføre bygningerne og erhverve udstyret til zoonose-centret, som diagnosticerer og bekæmper smitsomme sygdomme hos hvirveldyr, der kan overføres til mennesket. Dette forskningscenter samarbejder med Kretas universitet og Anogia's sundhedscenter og anerkendes af WHO som "samarbejds center for forskning og uddannelse i de middelhavsområder, der berøres af zoonose". • Siden 1994 har Kommissionen modtaget 102 forslag til LEADER-programmer (eksl. teknisk bistand) fra de 15 medlemsstater. Kommissionen har sikret sig, at forslagene er resultatet af et bredt samarbejde mellem de lokale aktører i overensstemmelse med LEADER li-retningslinjerne. Efter at have vedtaget 67 programmer og globaltilskud i 1995 vedtog Kommissionen i 1996 34 programmer - 31 regionale programmer (heraf 11, der vedrører de nye medlemsstater) og tre vedrørende teknisk bistand (etablering af de nationale net). Disse nye programmer repræsenterer en strukturfondstøtte på i alt 253,4 mio. ECU og tegner sig for 14% afden samlede bevillingsramme for LEADER (inkl. reserven). De belgiske programmer og de øvrige programmer vedrørende teknisk bistand manglede at blive vedtaget. Ved udgangen af 1996 havde Kommissionen godkendt programmer svarende til 99% af LEADER-bevillingerne. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 6. FRANKRIG 6. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 6. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 7. IRLAND 7. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 7. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 8. ITALIEN 8. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 8. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 9. LUXEMBOURG 9. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 9. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 10. NEDERLANDENE 10. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 10. 2. Iværksættelse af EU-iniliativcrnc i 1996 11. ØSTRIG 11. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 11. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 - 12. PORTUGAL 12. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 12. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 13. FINLAND 13. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 13. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 14. SVERIGE 14. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 14. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 15. DET FORENEDE KONGERIGE 15. 1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 15. 2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 KAPITEL VI FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1996 TABELL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996 TABELL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVERNE 11996 TABELL 3 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 11996 KAPITEL VII FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1994-1996 TABELL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996 TABELL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 TABELL 3 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996 212 212 220 223 223 225 227 227 235 239 239 242 244 244 250 253 253 257 260 260 264 266 266 271 274 274 279 282 282 290 295 297 305 306 309 311 319 328 60 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-32: LEADER II - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Danmark Tyskland Teknisk bistand (nationalt net) Schleswig-Holstein Frankrig Alsace Centre Champagne-Ardenne Douai, Valenciennes Haute-Normandie Lorraine Midi-Pyrènèes Pays-de-la-Loire Rhône-Alpes Italien Teknisk bistand (nationalt net) Lazio Liguria Lombardia Marche Molise Piemonte Sicilia Trento Veneto Østrig Teknisk bistand (nationalt net) Niederôsterreich Kârnten OberOsterreich Salzburg Steiermark Tyrol Vorarlberg Finland Finland (mål 5b) Finland (mål 6) Sverige Sverige (mål 5b) Sverige (mål 6) ALT * Eks!, reserve Samlede omkostn. lait EFRU ESF EUGFL FIUF Til mil 1/t- om rider % til mil l/C- omrider Strukturfondsene* 26. 7 18,6 2,0 16,6 158,1 8,4 15,1 6,9 4,5 1,8 16,0 58,5 18. 8 28,1 319,6 3,1 60,6 15,6 14,6 35,9 18,1 39,9 65,2 8,6 57,9 66,0 0,5 14,0 8,4 19,0 2. 8 14,9 5,3 1. 0 76,5 44,3 32,1 85,9 71,8 14,1 751,31 8,; 7,< 1. 0 6,6 67. 1 3,7 6,4 2,2 2,0 0. 8 7,4 22,0 9. 3 13,2 105,; 2,0 16,3 3. 9 4,5 8. 4 9. 8 9. 3 32,6 2,2 16,3 20,f 0,3 5,6 2. 9 4,9 0. 8 4,3 1. 7 0,4 28,1 16,2 11. 9 16, 12,1 4,0 253,4 3,3 3,7 0,0 3,7 35,0 1. 7 2,9 1. 0 1. 3 0,4 4,0 13,9 4,6 5,3 41,7 0. 0 6,5 2,1 2,7 3,4 2,9 5,0 11,9 0. 9 6,3 9,0 0,0 3,0 1,3 2,2 0,3 1,6 0. 5 0,1 11,2 6,5 4,8 8,1 6,1 2,0 111. 81 1,6 0,5 0,0 0,5 10,5 0,4 1,0 0,3 0,1 0,2 0,7 3,1 2,0 2,7 16,6 0,0 2,5 0,5 0,5 1,3 1,9 0,6 6,1 0,2 3,2 2,7 0,0 1,1 0,4 0. 5 0. 2 0,2 0,3 0,0 4,2 2,4 1 2,7 2,1 0,7 38*« 3,3 3,4 1,0 2,4 21,6 1,6 2,6 0,9 0,7 0. 3 2,7 5. 1 2,7 5,2 47,3 2,0 7,4 1,4 1. 4 3,8 5,1 3,6 14,6 1,2 6,8 9,2 0,3 1. 5 1,2 2,3 0,4 2,5 0,9 0,2 12,6 7,3 5,4 5,3 4,0 1,3 29M 0,C 0,0 0,0 0,0 0,C 0,0 0,0 0,0 0,0 o,o\ o,o\ 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,C 0. 0 0,0 M 0,0 0,0 0. 0 0,0 2,0 0,0 0,0 0,0 2,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 42,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 9. 8 0,0 32,6 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 11,9 0,0 11. 9 4,0 0,0 4,0 60. 4 0% 0% 0% 0% 3% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 40% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 100% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 42% 0% 100% 25% 0% 100% 24% De programmer, der blev vedtaget i 1996, omfatter for de flestes vedkommende de tre foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens retningslinjer for LEADER II, nemlig: • "erhvervelse af kompetence", der gør det muligt at finansiere aktioner til oplysning og mobilisering af befolkningerne, analyser af området med henblik på at påvise stærke og svage sider og udarbejdelse af en udviklingsstrategi; • "programmer for innovation i landdistrikterne" til fordel for udviklingsstrategier, der fastlægges af de lokale aktører for de pågældende område; • "tværnationalt samarbejde" for at lette gennemførelsen af fælles projekter mellem lokale aktionsgrupper eller andre aktører, der hører hjemme i flere medlemsstater. Fire nationale net (heraf tre, der modtager støtte) blev etableret i 1996 med henblik på i hver medlemsstat at fremme udvekslingerne af erfaringer og informationer mellem modtagerne af LEADER li-støtte og de personer, der beskæftiger sig med udvikling af landdistrikterne. De nationale net for de øvrige lande skulle blive etableret i 1997. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 61 Tabel 1-33: LEADER II -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) Danmark (1) Tyskland (15) Grækenland (1) Spanien (17) Frankrig (20) Irland (1) Italien (22) Luxembourg (1) Pays-Bas (4) Østrig (9) Portugal (1) Finland (2) Sverige(2) UK (5) Eur. net (1) I alt (102) * Ekskl. reserve, men inkl. de nationale net 8,2 177,4 148,0 354,8 190,0 - 67,9 288,7 1,0 8,5 23,4 117,6 28,1 16,1 66,2 16,0 1. 511,9 6,5 15,9 0,0 9,5 92,7 0,0 49,3 0,0 0,0 18,1 4,0 28,1 13,4 10,0 4,1 251,7 PESCA (1994-1999) 6,5 140,5 22,6 121,6 188,3 7,5 77,9 1,0 8,2 20,1 10,7 28,1 13,4 66,2 7,8 720,4 80% 79% 15% 34% 99% 11% 27% 100% 97% 86% 9% 100% 83% 100% 49% 48% 2,0 14,3 0,0 9,8 45,6 0,0 22,3 0,0 0,0 5,7 4,9 8,4 4,0 14,8 1,8 133,6 2,0 53,1 11,3 44,7 61,1 3,8 36,3 0,4 2,5 6,1. 8,4 8,4 4,0 19,6 4,7 2663 24% 30% 8% 13% 32% 6% 13% 40% 29% 26% 7% 30% 25% 30% 30% 18% PESCA (300 mio. ECU40 ) supplerer den strukturstøtte, der er til rådighed under EFSR'erne som følge af støtten til omskoling af fiskerne og diversificering af forarbejdningsvirksomhederne. Aktionerne har til formål at fremme diversificeringen af aktiviteterne i fiskerisektoren (turisme og håndværksvirksomhed), forbedre fiskernes erhvervskvalifikationer, sikre en bedre udnyttelse af fiskeriprodukterne og forbedre afsætningskanalerne. PESCA finder især anvendelse i områder, der er afhængige af fiskeriet, og som er omfattet afmål 1, 2, 5b og 6 (halvdelen af bevillingerne er øremærket til mål 1- og 6-regioner. Efter vanskelighederne i forbindelse med iværksættelsen af PESCA i 1995 (forsinket vedtagelse af programmerne, uigennemskuelige forvaltningsmekanismer osv. ) var 1996 i flere lande præget af en langsom men gradvis igangsætning af dette nye initiativ. I Tyskland, Danmark, Spanien, Irland og Det Forenede Kongerige var flere projekter allerede ved at blive gennemført, mens der stadig var alvorlige vanskeligheder i Frankrig, Italien og Nederlandene. PESCA-programmerne for Sverige og Finland blev ligeledes vedtaget i 1996. Endelig kom de tværnationale PESCA-aktioner i gang i 199641. Tabel 1-34: PESCA - Programmer, der blev vedtaget i 1996 (mio. ECU) Finland Sverige IALT * Eksl. reserve l a it EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstøtte* • Til mil 1/6- omrider % til mil 1/6- omrider 3,4 4,C 7. 4 0,9 0,8 1,6 0,5 1. 0 1. 5 0,0 0,0 0,0 2,1 2,2 4,2 0,6 0,0 0,6 17% 0% 8% Samlede omkostn. 8,8 10,5 19,3 For så vidt angår den finansielle gennemførelse var forpligtelsessituationen klart bedre end i 1995, idet der blev disponeret over 134,6 mio. ECU i 1996, ofte på grundlag af "en enkelt tranche". Dette betyder, at der i perioden 1994-1996 blev disponeret over 187,7 mio. ECU af de 265 mio. , der var fastsat for hele programmeringsperioden inden fordelingen af reserven (dvs. 71%). For Belgien, Tyskland, Frankrig, Sverige og Finland blev der disponeret over alle bevillingerne i programmeringsplanerne. Udnyttelsen af betalingsbevillingerne var dog forholdsvis lav: Der blev betalt 20,6 mio. ECU til de pågældende 13 lande, således at det samlede beløb nåede op på 37,9 mio. , dvs. 14% af støtten. 40 Inkl. reserven, 1996-priser. 41 Se ovenfor. 62 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-35: PESCA -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(D 2,0 16,4 23,0 27,1 41,5 28,3 7,8 34,2 10,6 29,3 3,4 4,0 37,4 265,0 1,7 9,5 19,4 22,3 0,0 9,5 6,1 0,0 9,3 23,2 3,4 4,0 26,2 134,6 2,0 12,3 23,2 26,8 6,9 28,3 7,2 4,4 10,5 27,5 3,4 4,0 31,3 187,7 100% 75% 101% 99% 17% 100% 91% 13% 99% 94% 100% 100% 84% 7 1% 0,4 0,8 0,0 0,3 0,0 8,5 0,7 0,0 1,1 4,5 1,1 1,2 1,9 20,6 0,6 2,2 1,9 2,6 3,5 8,5 1,3 2,2 1,7 6,6 1,1 4,5 37,8 30% 13% 8% 9% 8% 30% 17% 6% 16% 23% 33% 30% 12% 14% Belgien (1) Danmark (1) Tyskland (1) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (1) Irland (1) Italien (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) UK(1) I alt (13) Ekskl. reserve SMV (1994-1999) SMV(1,087 mia. ECU42) opfylder behovet for at tilpasse SMV'erne til det indre marked og globaliseringen af økonomierne. Initiativet vedrører navnlig mål 1- og 6-regionerner, som skal have knap 80% af bevillingerne. Den teknologiske innovation er kernen i SMV-initiativet: SMV-initiativet, som er det EU-initiativ, der gør mest ud af den teknologiske udvikling, har SMVerne som målgruppe. I programmerne er over 15% af strukturfondbevillingerne afsat til forskning og udvikling, telekommunikationstjenester og telematiske applikationer (som der lægges særlig vægt på). SMV-initiativet er som bekendt en forlængelse af STRIDE (styrkelse af de ugunstigt stillede regioners teknologiske potentiale), PRISMA (forbedring af serviceydelserne til virksomhederne) og TELEMATIQUE (anvendelse af avancerede telekommunikationstjenester). Visse af de igangværende programmer bygger på erfaringerne med og resultaterne af disse initiativer. De foranstaltninger, der kan støttes, vedrører dels forbedring af SMV'ernes produktions- og organisationssystemer gennem immaterielle investeringer (teknologisk innovation, avancerede kommuniktions- og informationssystemer), dels samarbejdet mellem forskningscentre og SMVer. Formålet er at tilpasse de regionale forskningsaktiviteter og de lokale behov og således sikre en bedre opfyldelse af SMV'ernes behov for så vidt angår teknologiske overførsler og applikationer. Som led i programmerne går ca. 40% af fællesskabsbevillingerne tilteknologisk innovation. Foranstaltningerne vedrører bl. a. en forbedring af SMV ernes adgang til telematiktjenester og -net samt distancearbejde. Med hensyn til FTU-aktionerne, som over en tredjedel af bevillingerne til teknologisk innovation er øremærket til, er der store forskelle mellem programmerne. FTU-aktioner er slet ikke nævnt i de græske programmer, mens de tegner sig for en meget større del af de øvrige programmer (f. eks. Det Forenede Kongerige: 47%; Nederlandene: 47%). Foranstaltningerne omfatter støtte til innovation, teknologioverførsel og samarbejde mellem SMV'er og centre for forskning og teknologioverførsel. 42 Inkl. reserven, 1996-priser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 63 Turistsektorens SMV'er på Internettet: Salgsfremstød på Internettet for turistsektorens SMV'er er en af de tre tværnationale aktioner, der blev iværksat af Kommissionen i 199643. Aktionen har tilformål at fremme turistsektorens SMV'ers adgang til de verdensomspændende multimedienetværk for at give dem mulighed for at gennemføre salgsfremstød på de elektroniske net. I en branche som turismen, som er præget af afsætningsmetoder, der fokuserer på massemarkedet, og af en kraftig integration af udbuddet, er det nemlig yderst vanskeligt for SMVerne af finansiere afsætningsstrategier i europæisk målestok. Derfor er det nødvendigt med en samordning på lokalt, regionalt og fællesskabsplan. Målet er således: • at oprette et europæisk koordineringsorgan, som skal være den fælles port til Internettet for turistsektorens SMVer; • at skabe en ny funktion for regionale eller lokale agenter, der skal samle og styre Internetudbuddet af serviceydelser til turistsektorens SMV'er og danne grænsefladen mellem de potentielle kunder og de lokale SMV'er. Kommissionen har vedtaget over 180 projektforslag vedrørende de personer, der skal koordinere de regionale eller lokale initiativer. Udvælgelsen skulle efter planerne finde sted i første halvår 1997 med henblik på en iværksættelse af projekterne inden udgangen af 1997. Af de i alt 36 EU-initiativprogrammer, der var fastsat, blev 14 vedtaget i 1996 til et beløb af 511,8 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 47% af det samlede beløb (1,087 mia. ECU inkl. reserven - 1,062 eksl. reserven). Da 21 EU-initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1995 manglede kun ét SMV-program at blive vedtaget (til fordel for Det Forenede Kongerige). Tabel 1-36: SMV- Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Belgien-Flandern Danmark Tyskland Baden- WUrttemberg Niedersachsen Brandenburg Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein Spanien Italien Luxembourg Østrig Finland SvcriRe IALT * Ekskl. reserve Samlede omkostn. lait EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstøtte* Til mil 1/6- omrider V. til mil 1/6- omrider 8,6 5,1 43,5 1,8 9. 5 20,9 4. 6 3. 1 3,6 1. 383,1 645,5 1,4 34,8 27,9 48,8 2. 198,8 2,7 2,( 26,2 0. 9 4,7 14,9 2. 3 1,5 1. 8 251,1 191,7 0,3 9,C 11,1 17,2 511,« 2,7 2,6 21,2 0,9 4,3 10,4 2. 3 1,5 1,8 251,1 184,0 0,3 7,6 7,4 13,0 489,9 0,0 0,0 5,0 0,0 0,5 4,5 0,0 0,0 0,0 0,0 7,6 0,1 1,4 3,7 4. 2 21,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 o,c o. c 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. c 0,0 0,0 0,0 o. c 0,0 0,0 14,9 0,0 0,0 14,9 0,0 0,0 0,0 226,8 160,4 0,0 0,8 5,1 3. 6 411,6 0% 0% 57% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 90% 84% 0% 8% 46% 21% 80% I 1996 indgik Kommissionen forpligtelser for 181,9 mio. ECU svarende til 35% af beløbet for de EU- initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996, og 18% af de samlede SMV-programmer, der var godkendt siden 1994. Disse procenttal er lave i forhold til andre initiativers. Af de 14 EU- initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996, var der to, der forvaltedes på nationalt plan, og som fik tildelt store bevillinger (Spanien og Italien). For så vidt angår programmer til beløb på over 40 mio. ECU vedrører forpligtelserne alene 1996-tranchen. For de 12 øvrige programmer, der vedrører lavere beløb, er forpligtelserne indgået på én gang. I alt er der siden 1994 disponeret over 38% af det samlede beløb, som er afsat til EU-initiativprogrammer i henhold til SMV-initiativet. Betalingsniveauet (under halvdelen af forpligtelserne) viser, at programmerne først lige er ved at komme i gang. 43 Se ovenfor 1. 1. Generel oversigt. 64 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-37: SMV-1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 12,1 2,6 184,2 83,3 251,1 58,5 28,8 191,7 0,3 10,3 9,0 124,0 11,1 17,2 20,1 1. 0043 4,6 2,6 41,7 18,3 35,3 0,4 2,3 44,7 0,3 0,8 9,0 1,2 7,4 13,0 0. 4 181,9 12,1 2,6 142,9 28,8 35,3 15,8 28,8 44,7 0,3 10,3 9,0 14,4 7,4 13,0 20,1 385,4 100% 100% 78% 35% 14% 27% 100% 23% 72% 100% 100% 12% 67% 76% 100% 38% 1,8 0,8 26,3 9,2 17,6 0,2 0,7 22,4 0,1 0,2 2,7 0,6 2,2 3,9 0,1 88,7 4,0 0,8 57,1 14,4 17,6 4,8 8,6 22,4 0,1 3,1 2,7 7,2 2,2 3,9 7,4 156,4 33% 30% 31% 17% 7% 8% 30% 12% 22% 30% 30% 6% 20% 23% 37% 16% Belgien (2) Danmark (1) Tyskland (15) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (3) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) UK (4) I alt (35) * Ekskl. reserve REGIS (1994-1999) REGIS (612 mio. ECU)44 har til formål at styrke båndene mellem de mest perifere regioner og resten af Fællesskabet. Foranstaltningerne vedrører diversificering af erhvervsaktiviteterne, konsolidering af forbindelserne til resten af Unionen, samarbejde mellem regioner i Unionens yderste periferi, forebyggelse af naturkatastrofer og erhvervsuddannelse. REGIS og udvikling af det teknologiske potentiale i de mest perifere regioner: Blandt de planlagte aktioner til konsolidering af båndene mellem de mest perifere regioner og resten af fællesskabet kan bl. a. nævnes udbygning af teleinfrastrukturerne og uddannelse i de nye teknologier. Aktionerne udgør 5,5% af strukturfondbevillingerne til REGIS-programmerne. Størstedelen af de bevillinger, der er afsat til teknologisk udvikling, går til FTU-foranstaltninger, navnlig støtte til overførsel af knowhow. Der er også afsat et stort beløb til at forbedre adgangen til avancerede telekommunikationstjenester og telematiktjenester for at bringe disse regioner nærmere informationskilderne og således mindske deres isolation. I 1996 blev der godkendt tre programmer til fordel for Frankrig til et beløb af 150,5 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 25% af de i alt 612 mio. ECU, der er afsat til REGIS. Tre andre Eu- initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1995, således at alle REGIS-programmerne nu er godkendt. Tabel 1-38: REGIS - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Frankrig Guadeloupe Guyane Martinique IALT * Eksl. reserve Samlede omkostn. lait EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstøtte* 295,0 123,9 47,3 123,8 295,0 150,! 61,3 28,4 60,8 150,« 79,2 33,8 16,3 29,1 79,2 25,3 10,0 4,2 11,1 25,3 44,5 16,5 7,4 20,6 44,5 1,5 1. 0 0,5 0,0 v Til mil 1/6- omrider % til mil 1/6- omrider 150,5 61,3 28,4 60,8 150,5 100% 100% 100% 100% 100% I 1996 disponerede Kommissionen over 158 mio. ECU. Forpligtelserne vedrørende den anden tranche i 1996 for de to EU-initiativprogrammer med de største bevillinger (Portugal og Spanien) tegner sig for ca. 80% af dette beløb. Siden 1994 er der disponeret over 36% af strukturfondstøtten i forbindelse med dette initiativ. Udnyttelsesgraden for forpligtelserne og betalingerne viser, at gennemførelsen af disse to EU-initiativprogrammer skrider godt fremad. 44 1996-priser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 65 Tabel 1-39: REGIS -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1> Spanien (1) Frankrig (4) Portugal (1) I alt (6) * Eksl. reserve 216,9 266,1 124,0 607,0 47,4 52,2 58,3 158,0 75,4 60,9 80,4 216,8 35% 23% 65% 36% 59,9 20,4 55,3 135,6 59,9 24,8 72,9 157,6 28% 9% 59% 26% Initiativer vedrørende industriel omstilling (RECHAR, RESIDER, KONVER) og teknologisk innovation I retningslingslinjerne for initiativerne vedrørende industriel omstilling lægges der stor vægt på tilpasning til det nye teknologiske miljø. Der tilskyndes til samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre, universiteter, teknologioverførselscentre og uddannelsescentre, til innovation i industri- og servicesektoren gennem indsamling af oplysninger om produkt- og procesinnovationer og, navnlig i KONVER's tilfælde, til formidling af nyskabende produktionsmetoder og nye former for arbejdstilrettelæggelse i virksomhederne. Det er dog vanskeligt at pege på de foranstaltninger og således de bevillinger, der direkte vedrører disse aktioner i programmerne, da de i de fleste tilfælde indgår i de bredere omstillingsforanstaltninger. RECHAR (1994-1999) RECHAR (462 mio. ECU45 ) støtter omstillingen af de områder, der er hårdest ramt af kulmineindustriens tilbagegang. Det, der prioriteres højst, er miljøbeskyttelse og retablering af gamle bygninger, der er brugt i kulmineindustrien, nye økonomiske aktiviteter (bl. a. i SMV) samt uddannelse og beskæftigelse. Af de planlagte 30 EU-initiativprogrammer blev der vedtaget fire i 1996 til et beløb af 83,2 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. 18% af de i alt 462 mio. ECU, der er afsat til RECHAR II (inkl. reserven - 408 eksl. reserven). Samtlige RECHAR li-programmer er nu godkendt, idet 26 var blevet godkendt i 1995. Tabel 1-40: RECHAR - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) TyMmå-Brandenburg Spanien Fnnkrig-Nord-Pas-de-Calais ØstTtR-Steiermark, OberOsterreich IALT • Eksl. reserve Samlede omkostn. lait EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstotte* Til mil 1/6- omrider % til mil 1/6- omrider 49,3 60,0 39,3 7,0 155,6 30,3 34,2 16,5 U 83,3 21,2 34,2 16,9 1. 4 73,7 9,1 0,0 0,0 0. 4 9,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,C o. c 0,0 0,0 0,C 30,3 28,4 8,3 0. 0 66,9 100% 83% 49% 0% 80% RECHAR - Eksempel på et program, der blev godkendt i 1996: Nord-Pas de Caiais- regionen (Frankrig) I forbindelse med retablering af de tidligere industriområder vil programmet støtte omstruktureringen af de gamle industriområder med henblik på at finde nye anvendelsesmuligheder og udnytte den arv. De medfinansierede foranstaltninger skal fuldt ud indgå i udviklingsstrategien for de pågældende områder og navnlig lægge vægt på kvalitetskriterier. Der gives bl. a. prioritet til de tre regionale "minemuseer" (grube 11/19 i Loos-en- Gohelle, 9/9 bis i Oignies, Aremberg i Wallers), som via et net skal forbindes med minecentret i Lewarde. Det er officielt anerkendt, at disse tre områder har en stor kulturel og historisk værdi, og deres placering indbyder til at udnytte udviklingspotentialet (tæt på mine-ringvejen, den fremtidige Dourges- platform eller statsskoven). industrielle 45 Inkl. reserven, 1996-priser. 66 8. årsberetning om strukturfondene (1996) De forpligtelser, der blev indgået i 1996, svarer til 29% af strukturfondstøtten til de EU- initiativprogrammer, der er godkendt siden 1994. Bortset fra visse programmer, der blev godkendt i 1995 (Nordrhein-Westfalen, East Midlands og Yorkshire), vedrører RECHAR-programrnerne beløb på under 40 mio. ECU, hvorfor der er disponeret over bevillingerne på én gang ved godkendelsen. De forpligtelser, der blev indgået i 1996, vedrørte således for en stor dels vedkommende programmer, der blev vedtaget i 1996. Også betalingerne i 1996 vedrørte navnlig EU-mitiati\^rograrnmer, der blev vedtaget i 1996. De samlede betalingerne for perioden 1994-1996 udgjorde 33%» af stnikturfondstøtten i de EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i samme periode. Det var oprindelig tanken, at initiativet skulle gennemføres i perioden 1994-1997. Men udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne mellem 1994 og 1996 lader formode, at visse EU-initiativprogrammer som følge afden fleksibilitet, der udvises ved fordelingen af reserven, vil blive forlænget indtil 1999. Tabel 1-41: RECHAR -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2V(1) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) 15,7 158,6 1,5 34,2 33,5 1,7 1,8 0,9 163,2 411,2 0,0 62,6 0,2 32,7 17,9 0,0 1,1 0,0 5,6 119,9 15,7 118,5 1,5 32,7 33,3 1,7 1,1 0,9 87,1 292,5. 100% 75% 100% 95% 99% 100% 60% 100% 53% 7 1% 0,0 23,2 0,1 16,3 14,9 0,5 0,6 0,4 5,7 61,6 7,8 50,0 0,8 16,3 16,7 0,8 0,6 0,7 43,6 137,2 50% 32% 50% 48% 50% 50% 30% 80% 27% 3 3% Belgien (2) Tyskland (7) Grækenland (1) Spanien Frankrig (7) Italien (2) Østrig (1) Portugal (1) UK (8) I alt (30) * Eksl. reserve KONVER (1994-1999) KONVER (739 mio. ECU46) støtter diversificeringen i områder, der er stærkt afhængige af forsvarssektoren, gennem omstilling af erhvervsaktiviteter, der er knyttet til denne sektor, og fremme af aktiviteter inden for ikke-forsvarsrelaterede grene af industrien. Mindst 50% af tildelingen er øremærket til regioner under mål 1, 2, 5b eller 6. Af de i alt 45 EU-initiativprogrammer, der er fastsat for perioden 1994-1999, blev seks nye programmer vedtaget i 1996 til et beløb af 136,3 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 18% af det samlede beløb på 739 mio. ECU (inkl. reserven - 509 mio. eksl. reserven). Da 37 EU- initiativprogrammer var blevet godkendt i 1995, manglede kun to KONVER-programmer at blive godkendt, ét til fordel for Spanien og ét til fordel for Luxembourg. Tabel 1-42: KONVER - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Tyskland Baden- WUrttemberg Brandenburg Sachsen Italien Nederlandene Svcùfcc-Karlskoga, Karlsborg I A LT * Eksl. reserve Samlede omkostn. l a it EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstøtte* 146,4 51. 7 53,9 40,9 250,4 32,0 11,4 440,3 74,S 12,7 37,1 25,1 46,1 12,( 3,3 136,3 54,9 11,3 26,0 17,6 46,1 11,0 2,6 114,6 20,0 1. 3 11,1 7,5 0,0 1,0 0,7 21,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,c 0,0 o,c Til m il 1/6- o m r i d er % til m il 1/6- o m r i d er 62,2 0,0 37,1 25,1 6,3 0,0 0,0 68,5 83% 0% 100% 100% 14% 0% 0% 5 0% Bortset fra det italienske program var fællesskabsstøtten til de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996, under 40 mio. ECU, hvorfor der generelt blev disponeret over hele beløbet på én i 1996, EU- gang. Endvidere vedrørte de fleste af de forpligtelser, der blev indgået 46 Inkl. reserven, 1996-priser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 67 initiativprogrammer, der var godkendt samme år. De samlede forpligtelser og betalinger indtil 1996 udgjorde henholdsvis 74% og 36% af den samlede støtte. Da der er tale om et nyt initiativ vil der muligvis være grundlag for ansøgninger om forlængelse ud over den oprindelig fastsatte frist på grund af de forsinkelser, der er opstået ved gennemførelsen af visse af programmerne. Tabel 1-43: KONVER -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3V(1) Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (16) Grækenland (1) Frankrig (17) Italien (1) Nederlandene (1) Portugal (1) Sverige (1) UK(1) I alt (43) * Eksl. reserve RESIDER (1994-1999) 11,5 2,4 233,9 12,9 71,0 46,1 12,0 7,9 3,3 101,9 503,0 0,0 0,0 89,0 0,0 6,3 21,6 11,0 0,0 2,6 2,5 133,0 11,5 2,4 219,6 11,5 70,7 21,6 11,0 7,9 2,6 12,5 371,2 100% 100% 94% 89% 100% 47% 91% 100% 78% 12% 74% 0,0 0,0 70,8 0,0 3,1 10,8 3,3 0,0 0,8 6,2 95,1 5,7 1,2 109,5 5,7 35,1 10,8 3,3 3,9 0,8 6,2 182,4 50% 50% 47% 44% 49% 23% 27% 50% 24% 6% 36% RESIDER (579 mio. ECU47 ) støtter omstillingen i jern- og stålproduktionsområderne. Ligesom RECHAR II gives der prioritet til miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter og menneskelige ressourcer, således at tilpasningerne af de berørte områder til de væsentligt ændrede økonomiske vilkår kan fremskyndes. De planlagte foranstaltninger er af samme omfang som RECHAR-foranstaltningerne. Af de i alt 28 fastsatte EU-initiativprogrammer blev syv nye programmer godkendt i 1996 til et beløb af 232,5 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. 40% af de i alt 579 mio. ECU, der er afsat til RESIDER (inkl. reserven - 524,6 mio. eksl. reserven). Da 20 EU-initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 og 1995 mangler der kun at blive godkendt et RESIDER-program, som vedrører Luxembourg. Tabel 1-44: RESIDER - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) lysY\må-Brandenburg Spanien Frankrig Basse-Normandie Nord-Pas-de-Calais Italien Østrig-Steiermark, NiederOster. , OberOstcr. VK-England IALT * Eksl. reserve Strukturfondstøtte* Samlede omkostn. 42,4 464,3 67,5 21,7 45,7 505,6 30,4 48,9 1. 159,0 lait EFRU ESF EUGFL FIUF 26,2 73,( 19,5 5,1 14,4 85,( 5,2 22,3 232. Î 18,4 73,6 19,5 5,1 14,4 85,6 4,4 19,0 220,5 7,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 3,3 12,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. c o. c 0,0 0. 0 0,0 o. c 0,0 0. 0 0,0 Til mil 1/6- omrider % til mil 1/6- omrider 26,2 35,4 2,8 0. 0 2,8 29,0 0,0 0,0 93. 5 100% 48% 15% 0% 20% 34% 0% 0% 40% RESIDER - Eksempler på programmer, der blev godkendt i 1996: I Spanien gennemfører Aviles-området en aktion, der tager sigte på at udstyre og ibrugtage et virksomhedscenter i virksomheden "la Curtidora'"s gamle bygning. Renoveringen af bygningen finansieres af RESIDER. Den nyrenoverede bygning omfatter 4. 200 m2, fordelt på 23 kontorafsnit og 1. 200 m2 værksteder. / Frankrig (Basse-Normandie) gør de ophørte jern- og stålaktiviteter i Caen det nødvendigt at fastlægge en omstillingsstrategi for beskæftigelsesområdet (industri- og havnevirksomhed, uddannelse, udnyttelse af arealerne). Det tilstræbes at skabe nye økonomiske aktiviteter, dels for at forbinde de retablerede arealer med selve byen ved at koble dem på det offentlige 47 Inkl. reserven, 1996-priser. 68 8. årsberetning om strukturfondene (1996) er nødvendige transportsystem og lade de lokale SMV'er deltage i arbejdet, og dels for med virksomhedernes hjælp at gennemføre de undersøgelser og ingeniørarbejder, der for agrolevnedsmiddelindustrien i Caen. Der er fastsat flere etaper : • undersøgelser vedrørende potentielle store internationale investorer og rundspørge hos sektorens SMV'er for at finde frem til de mest mobile sektorer og få kendskab til investorernes forventninger; vigtigt center skabe for et at • retablering af området: rene fabrikker, teknologi- og udstillingscentre, områder, der kan tage imod virksomheder fra andre sektorer (bioteknologi, lægemiddelindustri, kosmetikindustri), fælles tjenester. Der er i vidt omfang blevet disponeret over fællesskabsstøtten bortset fra de tre EU- initiaitivprogrammer med de største bevillinger (Nordrhein-Westfalen, Italien og Spanien). I forbindelse med disse tre programmer er der kun disponeret over den første tranche. De i 1996 indgåede forpligtelser vedrørte således de EU-initiativprogrammer, der var godkendt samme år. De tegnede sig for ca. 26% af stiijkturfondstøtten til de programmer, der var godkendt indtil udgangen af 1996. De samlede forpligtelser og betalinger siden 1994 udgør henholdsvis 60% og 30% af fællesskabsstøtten i henhold til de godkendte programmer. Tabel 1-45: RESIDER -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgien (2) Tyskland (9) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (7) Italien (1) Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1) UK (3) I alt (27) * Eksl. reserve RETEX (1994-1999) 24,4 192,8 4,7 73,6 62,1 85,6 18,1 5,2 6,9 45,5 518,9 0,0 36,6 0,6 7,6 23,5 42,8 0,0 4,4 0,0 19,0 134,4 23,7 99,1 4,7 7,6 62,1 42,8 18,1 4,4 6,9 42,2 311,5 97% 51% 100% 10% 100% 50% 100% 84% 100% 93% 60% 6,3 20,8 0,3 3,8 11,7 21,4 1,0 2,2 2,6 9,5 79,6 11,8 52,0 2,3 3,8 29,3 21,4 8,4 2,2 5,5 21,1 157,9 48% 27% 50% 5% 47% 25% 46% 42% 80% 46% 30% RETEX (607 mio. ECU48 ) støtter erhvervslivets diversificering i områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien. Foranstaltningerne vedrører rådgivning, materiel (bortset fra maskiner til produktion), som øger virksomhedernes knowhow, støtte til lokale virksomhedssammenslutninger og andre former for samarbejde, uddannelse af virksomhedernes personale og serviceydelser til virksomhederne. Af i alt 21 EU-initiativprogrammer blev tre nye programmer godkendt i 1996, mens et program (Baden-Wurttemberg) blev forlænget indtil 1997. Tilsammen beløber de sig til 7,3 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 1% af de i alt 607 mio. ECU, der er tildelt indtil 1999 (inkl. reserven - 525 mio. ekskl. reserven). Samtlige RETEX li-programmerne er nu godkendt eller forlænget, efter at de var blevet vedtaget i 1993 i forbindelse med lanceringen af initiativet. Tabel 1-46: RETEX - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Samlede omkostn. lait EFRU ESF EUGFL FIUF Strukturfondstotte* Til mil 1/6- omrider % til mil 1/6- omrider 3,0 6,0 16,2 25. 3 U 3,3 2,( 7,3 0,9 2,3 1,9 5,1 0,5 1,0 0,7 2,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o,c 0,0 3,3 0,0 3,3 0% 100% 0% 45% Be\g\en-Flandern TysMand-Brandenburg Øsing-Niederoster. , Steiermark og Vorarlberg IALT • Perioden 1994-1997, eksl. reserven 48 Inkl. reserven, 1996-priser. 5. årsberetning om strukturfondene (1996) 69 RETEX er det eneste initiativ, der dækker perioden 1993-1997. Derfor vedrører fællesskabsstøtten samt forpligtelserne og betalingerne også EU-initiativprogrammer, der blev godkendt helt tilbage i 1993. De forpligtelses- og betalingsbevillinger, der blev udnyttet i 1996, overstiger langt strukturfondstøtten til de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996. Forpligtelserne og betalingerne for 1994-1996 udgør henholdsvis 66% og 35% af strukturfondstøtten. Tabel 1-47: RETEX -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ programmer) Støtte* (1) Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) Belgien (2) Tyskland (8)** Grækenland (1)** Spanien (1)** Frankrig (1)** Irland (1)** Italien (2)** Nederlandene (1) Østrig (1) Portugal (1)** UK (2) I alt (21)* * Eksl. reserve ** Inkl. programmer, der belv godkendt i 1993 (støtte, forpligtelser og betalinger 1993-1997) 100% 46% 71% 43% 24% 71% 15% 100% 100% 100% 99% 66% 4,4 70,3 87,5 90,4 28,9 11,4 79,0 1,0 2,6 194,8 36,6 607,0 4,4 32,3 62,0 38,5 7,0 8,1 12,1 1,0 2,6 194,8 36,1 399,0 1,4 9,5 50,2 0,0 0,0 1,1 0,0 0,0 2,6 83,4 6,2 154,4 0,7 8,6 25,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,3 27,4 4,0 67,8 2,2 16,7 35,0 34,2 3,4 4,1 6,0 0,5 1,3 90,4 18,1 211,9 50% 24% 40% 38% 12% 35% 8% 50% 50% 46% 49% 35% URBAN (1994-1999) URBAN (891 mio. ECU49) bidrager til at finde løsninger på krisen i visse bykvarterer ved at støtte økonomiske og sociale forbedringer gennem iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter; retablering af infrastrukturer og fornyelse af udstyr til sociale, sundhedsmæssige og sikkerhedsmæssige tjenstester; fremme af lokal beskæftigelse; og miljøforbedringer i tilknytning til de her nævnte aktioner. Projekterne skal kunne tjene som eksempel for andre byområder og indgå i langsigtede integrationsstrategier for byområder. To tredjedele af tildelingen er afsat til mål 1-regionerne 1. Af de 44 EU-initiativprogrammer, der er fremlagt af medlemsstaterne, blev 25 nye programmer godkendt i 1996 - heraf ét på grundlag af reserven - til et beløb af 296,6 mio. ECU i stiTikturfondbidrag, dvs. ca. 33% af de i alt 891 mio. ECU, der er afsat til URBAN (inkl. reserven - 668 mio. eksl. reserven). Nu er alle URBAN-programmer godkendt, idet 18 var blevet godkendt i 1995. 49 Inkl. reserven, 1996-priser. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) KAPITEL VIII ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER TABELL 1 : ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 TABELL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 KAPITEL IX STØRRE PROJEKTER KAPITEL X PILOTPROJEKTER UNDER EFRU OG ESF FORKORTELSER 331 333 339 345 349 357 70 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-48: URBAN - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Samlede omkostn. Strukturfondstøtte* EFRU ESF EUGFL FIUF Belgien-flrt«e//e. s Tyskland Sachsen-Anhalt (Halle) Saarbrûcken Frankrig Alsace (Mulhouse) Ile-de-Frankrig (Aulnay-sous-bois) lle-de-Frankrig (Les Mureaux) Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) Picardie (Amiens) Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) Rhône-Alpes (Lyon-Est) Irland Italien Østrig-Graz** Sverige -Malmô*** Finland - Joensuu UK East London and the Lee Valley (Hackey) East Midlands (Nottingham) Ecosse (Glasgow) London (Royal Park) Manchester Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) Wales (Swansea) West Midlands (Birmingham) Yorkshire and Humberside (Shefpeld) IALT 11,1 27,7 5,2 22,6 152,7 20,9 22,8 17,0 17,6 9,7 20,5 17,6 26,6 21,1 280,7 23,4 11,9 5,3 181,9 17,3 14,9 32,7 16,3 17,7 35,7 11,7 20,6 14,8 715,7} * Eksl. reserve, bortset fra Østrig og Sverige (se fodnoter nedenfor) •* EU-initiativprogrammer vedtaget på grundlag af reserven. •** Reserven indgår i beløbene 2,2 10,7 2,7 8,( 55,7 7,0 8,9 7,0 7,0 4,9 7,0 7,0 7,0 15,8 117,-! 3,( 5,( 4,C 81. S 8,0 6,8 13,6 7,7 8,0 17,3 5,6 8,0 6,8 296,41 1,* 8,3 2,7 5,6 45,9 6,0 7. 8 6,5 5,4 4. 5 5. 3 3,9 6,4 7,9 102,0 2,9 3,1 3,1 64,6 6,4 5,6 10,0 6,1 5,8 14,8 4,4 6. 4 5,1 239,8 0,4 2,4 0,0 2,4 9,8 1. 0 1,1 0. 5 1,6 0,4 1,7 3,1 0. 6 7,9 15,6 0,7 1,8 0,8 17,2 1. 6 1. 2 3,7 1,5 2,2 2,5 1,2 1,6 1,7 56,81 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. « 0,0 o. c 0,0 0,0 o,c 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 o. c 0,0 0,0 o. c 0,£ 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 M Til mil 1/6- om råder 0,0 2,7 2,7 0,0 4,9 0,0 0. 0 0,0 0,0 4,9 0,0 0,0 0,0 15,8 97,8 0,0 0,0 4,0 17,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 17,3 0,0 0. 0 0,0 UtS % til mil 1/6- omrider 0% 25% 100% 0% 9%| 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 100%^ 83% 0% 0% 100% 21% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0% 0% 0% 0% URBAN - Eksempler på programmer, der blev godkendt i 1996: I Frankrig støtter programmet for byen Tourcoing (Nord-Pas de Caiais) især et teknologicenter i et af de dårligst stillede kvarterer i byen ("la Bourgogne"). Centret er planlagt og oprettet i partnerskab med lokale virksomheder. På centret vil 50 unge hvert år tage en EFG-lignende uddannelse på teknologilinjen. Dette projekt vil udgøre kernen i et samlet uddannelsesprojekt for hele kvarteret, som skal løse de unges problemer med manglende kvalifikationer samt udstødelse. Projektet er nyskabende og indgår som led i et partnerskab, men derudover er det interessant, fordi det er en del af den genudviklings- og støttestrategi, der er lagt for at afhjælpe de problemer, som de industrielle forandringer i regionen skaber (mål 2). / Italien planlægger byerne Siracusa og Bari at give nyt liv til deres historiske bykerner, henholdsvis "Isola d'Ortigia" og "Borgo Antico". I begge tilfælde vil fattigdoms- og affolkningsproblemerne blive taget op. Dels vil der blive udviklet nye aktiviteter i forbindelse med turismen, ligesom der vil blive oprettet målrettede uddannelser for beboerne, og dels vil de fysiske rammer blive forbedret og indsatsen mod bykriminalitet blive forstærket. / Finland står byen Joensuu (Nordkarjala, der er omfattet af mål 6) i en alvorligere beskæftigelsesmæssig situation end resten af landet. En stor del af befolkningen, som er udstødt fra arbejdsmarkedet, bor i kvarteret "Rantakylå- Utra", et område med sociale boliger, hvor der er store problemer med alkoholmisbrug, narkomaner og opløste familier. URBAN-programmet vil i dette område støtte foranstaltninger til fordel for beskæftigelse, virksomheder og forbedring af de fysiske rammer samt uddannelsesaktioner. Det store antal EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i årets løb, forklarer 1996-forpligtelsernes og -betalingernes store andel af forpligtelserne og betalingerne for 1994-1996 (i 1996 blev henholdsvis 58% og 65% af bevillingerne for hele 1994-1996 anvendt). Indtil udgangen af 1996 var der disponeret i forbindelse med dette initiativ, og ca. 24% var betalt. over ca. 55% af strukturfondstøtten Betalingernes omfang (mindre end halvdelen af forpligtelserne) viser, at de fleste af EU- initiativprogrammerne endnu befinder sig i startfasen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-49: URBAN -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) Medlemsstat (antal EU-initiativ- programmer) Støtte« Forpligtelser 1996 ilL Forpligtelser 1994-1996 (2) Belgien (3) Danmark (1) Tyskland (10) Grækenland (1) Spanien (1) Frankrig (8) Irland (1) Italien (1) Luxembourg (1) Nederlandene (2) Østrig (2) Portugal (1) Finland (1) Sverige (1) UK (10) I alt (44) * Eksl. reserve, undtagen Østrig (1 program) og Sverige 10,4 1,5 97,3 45,2 162,6 55,7 15,8 117,7 0,5 9,3 13,4 44,6 4,0 5,0 98,8 681,9 2,2 0,2 12,0 1,1 33,2 53,8 1,8 26,4 0,0 0,0 5,8 0,0 3,1 3,1 72,3 215^0 Betalinger 1996 1,1 0,1 11,3 0,6 22,7 17,1 0,9 13,2 0,2 0,0 2,3 0,0 1,6 0,9 36,1 108,1 Betalinger 1994-1996 02 5,2 0,5 34,5 2,3 34,1 17,1 0,9 13,2 0,3 2,4 5,8 4,6 1,6 0,9 43,0 166,2 gyw 100% 100% 93% 12% 34% 96% 11% 22% 100% 85% 95% 21% 80% 63% 90% 55% 10,4 1,5 91,0 5,6 56,0 53,8 1,8 26,4 0,5 7,9 12,7 9,2 3,1 3,1 89,2 372,4 71 (3)/(l) 32% 35% 5% 21% 31% 6% 11% 50% 25% 43% 10% 40% 19% 43% 24% INTERREG II (1994-1999) INTERREG II (3,544 mia. ECU50) omfatter nu tre afsnit: det grænseoverskridende samarbejde (2,4 mia. ECU i 1994-priser, heraf 75% til fordel for mål 1-regionerne); REGEN (500 mio. ECU i 1994-priser), dvs. færdiggørelsen af energinettene, der skal tilsluttes de større europæiske net; og det nye afsnit INTERREG II C som vedrører samarbejde inden for fysisk planlægning (412,8 mio. ECU i 1996-priser). af for kan som danne støtten grundlag til SMV'er, II A medlemsstaterne i sine retningslinjer for INTERREG til denne type investeringer, men situationen er forskellig infrastrukturer, hvor en forbedring af telekommunikationssystemerne samt grænseoverskridende net mellem SMV'er. Opfordringen gjaldt INTERREG IIA og den teknologiske udvikling i grænseområderne: til at udvikle det Kommissionen opfordrede teknologi- og telekommunikationsområdet. Denne opfordring gjaldt tværregionale samarbejde på forsknings-, grænseoverskridende udvikling særlig ligeledes leknologioveiførselstjenester områder med manglende vil gøre det muligt at færdiggøre de transeuropæiske net. INTERREG støtter ligeledes samarbejdet på uddannelses- og I programmerne er der afsat i alt 2,5% kulturområdet, herunder mellem grænseområdernes forskningscentre. af strukturfondbevillingerne til medlemsstat. Nederlandene, Spanien, Grækenland og Irland lægger særlig vægt på telekommunikation og har fibre, avancerede truffet foranstaltninger telekommunikationspoler, som har fælles programmer, giver FTU-aktiviteterne en fortrinsstilling. Det drejer sig om Frankrig, Belgien og Nederlandene, på forskningsområdet og uddannelse i de nye teknologier. samarbejde mellem Frankrig og Belgien: Programmet Wallonie/Nord-Pas-de- Eksempel Calais/Picardie, som blev vedtaget i 1996, støtter den teknologiske innovation i SMV'er. Der er oprettet to grænseoverskridende og tværfaglige grupper, én der skal holde øje med den teknologiske udvikling, og én som direkte skal bistå virksomhederne ved at give dem teknisk bistand og viden om den teknologiske udvikling. Grupperne har følgende opgaver: • direkte teknisk bistand i form af produktafprøvning, problemer, eller i form af teknologisk rådgivning; fremme af telematiske aktiviteter og informationsnet). Andre medlemsstater, til udvikling af grænseoverskridende net og tjenester (optiske identifikation af råstoffer og løsning af teknologioverførsler, som har fastsat fra medlemsstat foranstaltninger til fremme af - teknologisk samarbejde tekniske • at stille et analyselaboratorium, som anvender de to grænseoverskridende gruppers materialer og kvalifikationer, til rådighed for virksomhederne; indførelse af nye keramiske materialer som alternativ løsning; • • overførsel af teknisk og videnskabelig knowhow, der er oparbejdet i de to forskningscentre, navnlig på det finkeramiske område; rådgivning med hensyn til teknologisk produkt- og procesudvikling; teknologisk overførsel gennem målrettet personaleuddannelse. • • 50 Inkl. reserven, 1996-priser. 72 8. årsberetning om strukturfondene (1996) For så vidt angår afsnittene grænseoverskridende samarbejde og REGEN blev 25 af de i alt 62 EU- initiativprogrammer, medlemsstaterne havde fremlagt for perioden 1994-1999, godkendt i 1996. De repræsenterede et strukturfondbidrag på 701,9 mio. ECU, dvs. ca. 23% af det samlede beløb på 3,063 mia. ECU (eksl. reserven). Tre INTERREG li-programmer vedrørende grænseoverskridende samarbejde mangler at blive godkendt (Italien/Slovenien, Italien/Østrig og Italien/Grækenland), idet 34 blev godkendt i 1996. Tabel 1-50: INTERREG II - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) Tyskland/Østrig Belgicn/Frankrig/Luxembourg: Wallonie-Lorraine-Luxembourg Belgien/Frankrig: Ardennes Danmark/Sverige Spanien/Marokko Finland/De Baltiske Stater Det sydfinske kystområde Finland/Rusland: Karjala Finland/Rusland: Sydøst/inland Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten Finland/Svcrigc/Norge: Kvarken og Miltskandia Finland/Sverige: Øerne Vrmixig/Bc\gkn:Nord-Pas-de-Calais/Flandern Frankrig/Belgien: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/Picardie Frankrig/Spanien Frankrig/Italien: Corse/Sardegna Frankrig/Italien: Corse/Toscana Frankrig/UK: Haule-Normandie, Picardie og East Sussex Frankrig/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent Italien/Albanien: Puglia Italien/Frankrig Italien/Schweiz Sverige/Finland/Norge/Rusland: Barentshavet Sverige/Norge: Det nordiske grønne balte Sverige/Norge: Goleborg/Bohus/Ålvsborg SveriRC/Norge: Det indre Skandinavien IALT Ekskl. reserve Samlede omkostn. Strukturfondstøtte* ESF EUGFL TU mål 1/6- områder •/. til mil 1/6- om rader 56,3 62,2 27,8 28,0 185,3 22. 7 31. 8 40. 7 29,2 14,6 9. 5 38,3 148. 4 142,6 74,2 58. 2 80,8 95,3 178,2 160,3 52,7 23,4 13,0 13. 0 10,8 1. 597,31 24. É 30,2 12. 5 13,0 101. 4 6,1 13,9 9,6 12,2 6,( 4. C 18. C 71. 5 62,4 33,7 18. 6 34. 1 45,1 81,5 57,C 20. C 10,5 5. 5 5. 5 4,5 701,911 17. 5 25,5 9,7 10,6 100,3 3,2 92 U 7,2 4,1 3. 0 16,9 58,6 48,3 30,0 17,9 29,8 41,3 70,1 49,2 15,6 6. 7 2. 1 4. 5 3,1 591S 3. 8 4. 7 2. 2 2. 4 1,1 2. 0 3. 4 1,9 3. 4 1. 6 0,4 1,1 10,7 3,3 0,7 0,4 4,3 3,8 8,9 3. 1 0. 0 3,8 2,4 1,0 1,4 71. 91 3,3 0. 0 0. 6 0,0 0,0 0,8 U 0. 5 1. 6 0,9 0,6 0. 0 2,2 10,9 2,9 0,3 0. 0 0,0 2,5 4,7 4,4 0. 0 1. 0 0,0 OS) 38. 51 0. C 0,t 0,C O. C 0,C O. C O. C O. C o,c 0,0 o,c o,c o. c o. c o. c 0,0 o. c o. c o. c o. c o. c o. c o. c o. c 0. C _0J 0,0 0,0 1. 0 0,0 101,4 0,0 12,7 4,8 9,4 1. 1 0. 0 0. 0 57,3 0. 0 33,7 11,6 0. 0 0. 0 81,5 0. 0 0. 0 9. 4 5,5 0,0 1,4 330,91 0% 0% 8% 0% 100% 0% 91% 50% 77% 17% 0% 0% 80% 0% 100% 63% 0% 0% 100% 0% 0% 90% 100% 0% 30% 47% INTERREG II C-afsnittet, der blev godkendt i 1996, er et nyt redskab for det tværnationale samarbejde på området fysisk planlægning. Det skal bidrage til en mere afbalanceret udvikling af det europæiske territorium og medvirke til at finde frem til en bedre rumlig fordeling af aktiviteterne i Europa og udligne skævhederne som led i en strategi for bæredygtig udvikling. INTERREG II C tager ligeledes sigte på at øge fællesskabspolitikkernes indflydelse på egnsudviklingen og fremme det tværnationale samarbejde mellem medlemsstaterne og myndighederne med ansvar for den fysiske planlægning. Der skal herved tages hensyn til den prioritering, der er fastlagt i fællesskab mellem geografiske områder, der støder op til hinanden. Endelig skal INTERREG II C hjælpe medlemsstaterne og deres regioner med at vedtage en forebyggende samarbejdsmodel til løsning af de vandforvaltningsproblemer, der forårsages af tørke og oversvømmelser. Der skal især sættes ind på tre områder: generelt tværnationalt samarbejde, bekæmpelse af oversvømmelser og forebyggelse af tørke. Programmerne er tværnationale og vedrører sædvanligvis mindst tre lande, heraf mindst to medlemsstater, undtagen for så vidt angår forebyggelsen af tørke - som kan vedrøre en enkelt medlemsstat - og bekæmpelse af oversvømmelser, hvor der er mulighed for bilaterale programmer. Medlemsstaterne gav i slutningen af 1996 udtryk for, at de sammen vil udarbejde 14 operationelle programmer, som skal foreligge som forslag og godkendes i 1997. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-51: INTERREG IIC - Forslag til programmer, der blev modtaget i 1996 (mio. ECU) Områder/programmer [Rammebeløb/deltagende lande (Spanien, Frankrig, Italien) (Portugal, Spanien, Frankrig) (Portugal, Spanien, Frankrig, UK, Irland) (Frankrig, Luxembourg, Belgien, Tyskland, Nederlandene, UK, Irland) (UK, Nederlandene, Tyskland, Danmark, Sverige, Norge) (Tyskland, Danmark, Sverige, Finland, De Baltiske lande) (Tyskland, Østrig, Grækenland, Italien) (Frankrig, Belgien, Luxembourg, Nederlandene, Tyskland, Schweiz) Generelt tværnationalt samarbejde A. Det vestlige Middelhav og de latinske alper B. Sydvesteuropa C. Atlanterhavsområdet D. Byområde i den centrale og nordvestlige del E. Nordsøområdet F. Østersøområdet G. Midteuropa, Adriaterhavet, Donau og Sydøsteu. Bekæmpelse af oversvømmelser H. Rhin-Meuse I. Frankrig og Italien J. Grækenland og Bulgarien Forebyggelse af tørke K. Portugal L. Spanien M. Italien N. Grækenland IALT 73 120,69 148,15 114,00 382,84 ikke er truffet beslutninger om dem. Fællesskabsstøtten forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er anvendt siden 1994, vedrører alene De grænseoverskridende samarbejde og energinet ("A" og "B"), idet EU-initiativprogrammerne for afsnit "C"- tværnationalt samarbejde - først blev forelagt Kommissionen ved årets udgang, således at der endnu til fem af de 25 EU- initiativprogrammer, der blev vedtaget i 1996 (Spanien-Marokko, Frankrig-Belgien (Wallonie/Nord- Pas de Calais/Picardie), Frankrig-Spanien, Italien-Albanien, Italien-Frankrig) udgør over halvdelen (54%) afden støtte, der blev godkendt i 1996. 1 1996 blev der kun disponeret over første tranche for disse fem programmer. De forpligtelser, der i alt blev indgået i 1996, er større end forpligtelserne vedrørende de programmer, der blev godkendt i årets løb, idet de også omfatter anden tranche af de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt de foregående år. Betalingerne udgør 23% af fællesskabsstøtten, hvilket viser, at de fleste af EU-initiativprogrammerne endnu befinder sig i startfasen. Tabel 1-52: INTERREG II -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) (antal EU-initiativ programmer) I alt (59) * Eksl. reserve Støtte* Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) 752,0 1. 306,2 46% 423,5 650,1 % (3V(1) 2 3% (1) 2. 870,5 PEACE (1994-1997) PEACE (302 mio. ECU51 ): Dette program til fremme af fred og forsoning i Nordirland har til formål at støtte opbygningen af et fredeligere og mere stabilt samfund, som sikres de ressourcer, der er nødvendige for at bevare den lokale samfunds- og erhvervsstruktur. Målet er at fremme den sociale integrering af erhvervsmæssigt og socialt udstødte personer, fremme den økonomiske vækst og tilskynde til samfundsmæssige fornyelser i det områder, der har lidt mest under konflikten. I 1996 blev programmet 100% operationelt. Et særligt træk ved programmet er, at det får så mange som muligt til at deltage i beslutningsprocessen og den praktiske gennemførelse. For gennemførelsen står otte ikke-statslige organisationer (sammenslutninger og kooperativer, heraf ét grænse overskridende) og 26 distriktspartnerskaber (med deltagelse af repræsentanter for politikerne, erhvervslivet og fagforeningerne samt sociale foreninger og private grupper). Derfor har det taget tid 51 1996-priser. 74 8. årsberetning om strukturfondene (1996) at få programmet indkørt. Men den første støtte, der blev bevilget af de ikke-statslige organisationer, blev allerede annonceret i marts 1996, og fra juni var alle i stand til at gå videre med projektfinansieringen. Endvidere blev de 26 distriktspartnerskaber godkendt, og de har indkaldt forslag om lokale projekter, som skal indgå i "handlingsplaner". Den første medfinansieringsbeslutning i den forbindelse blev godkendt ved årets udgang. De decentrale organer er i øjeblikket ansvarlige for 57% af den samlede bevilling. Blandt de typiske aktiviteter kan nævnes bistand til sociale styregrupper og private initiativer, som ofte arbejder med voldsofre, kvinder, unge, tidligere fanger eller langtidsledige. Der lægges vægt på integrering, navnlig af de udstødte, idet de tildeles midler og får lettere adgang til beslutningsprocessen. Støtten til udnyttelsen af det lokale potentiale er vigtig. Den formidles især af distriktspartnerskaberne og omfatter genopretning af by- og landområder og revitalisering af det fysiske, økonomiske eller sociale miljø. En anden aktivitet, der har givet gode resultater, er ydelse af rentegodtgørelser i forbindelse med investeringslån og tilknyttede ydelser navnlig til SMVerne og turismen. 1996 har vist, at vejen til en varig fred kan være lang. Men dette program, som lægger vægt på konsensusløsninger, på samarbejde for at nå frem til konkrete resultater og fremtidsplanlægning er et konstruktivt element, der styrker initiativerne på forskellige niveauer. Det rådgivende forum, som optræder for første gang i et stmkturfondprogram, og hvis medlemskreds består af repræsentanter fra alle sektorer og alle trosretninger, scm skal forvalte programmet, er udtryk for de principper om medbestemmelse, samarbejde og fælles indsats, der er ledetråden i den nye europæiske indsats. Tabel 1-53: PEA CE -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) l a it CD 300,0 Støtte Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) % (2)/(l) Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 (3) % (3)/(l) 95,6 126,7 42% 41,7 56,5 19% 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand Hver strukturfond kan finansiere aktioner inden for egne rammer i form af undersøgelser, pilotaktioner eller teknisk bistand. Disse finansieringer er underlagt et loft i hver enkelt fond: 1,5% af den årlige tildeling til EFRU, 1% af tildelingen til EUGFL, 0,5% af tildelingen til ESF og 2% af tildelingen til FIUF. 2. 1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen Kommissionen har for perioden 1995-1999 fastlagt fire prioriteter med hver sit flerårige rammebeløb, som skal gennemføres i form af pilotprojekter, der udvælges efter en indkaldelse af forslag. Prioriteterne blev fastlagt i 199452, forslagene blev indkaldt i 199553, og 1996 blev brugt til udvælgelsen (hvori deltog uafhængige ekspertpaneler) og den praktiske iværksættelse af de nyskabende aktioner, der finansieres i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Indkaldelserne af forslag til de forskellige programmer var en stor succes, idet der f. eks. alene for projekterne vedrørende eksternt tværregionalt samarbejde, beskæftigelsesområder og kulturelt samarbejde fremkom i alt 865 projektforslag (henholdsvis 243, 357 og 265). På grund af de samlede bevillingers størrelse og størrelsen af de beløb, der var afsat til hvert enkelt projekt, kunne Komissionen kun udvælge 123 forslag (henholdsvis 50,41 og 32). Tilsvarende er der indkommet 142 og 503 forslag vedrørende fysisk planlægning og'pilotprojekter i byområder, mens der kun kan udvælges henholdsvis 14 og 25 forslag (i 1997). 52 Se årsberetning for 1994. 53 Se årsberetning for 1995. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 75 Tabel 1-54: Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) - Interventionsfelter, 1995-1999 (1995- priser - mio. ECU) Felter Tværregionalt samarbejde internt tværregionalt samarbejde - eksternt tværregionalt samarbejde Nyskabende regionaludviklings aktioner - fremme af teknologisk innovation - informationssamfund - kultur og erhvervsudvikling - nye beskæftigelsesområder Fysisk planlægning Pilotprojekter for byområder 180,0 110,0 70,0 90,0 15,0 15,0 15,0 45,0 45,0 80,0 395,0 lait Tværregionalt samarbejde: PACTE-program 1996: 39 PACTE-projekter (tværregionalt samarbejde) var blevet udvalgt i juli 1995. De skulle gennemføres mellem februar 1996 og december 1997. Ved programmets lancering i Bruxelles den 11. og 12. marts 1996 deltog projektlederne og partnerne i uddannelsesmøder og møder med programforvalterne. På møder i 1997 skal der gøres midvejsstatus, og her får projektcheferne mulighed for at fremlægge resultaterne. RECITE-program for internt tværregionalt samarbejde: I 1996 blev RECITE I afsluttet og RECITE II iværksat. I januar 1996 udarbejdede programmets kontor for teknisk bistand en evalueringsrapport vedrørende RECITE I. 13 projekter er afsluttet, mens 23 mangler at blive afsluttet. RECITE I- programmet har gjort det muligt at etablere 36 samarbejdsnet med deltagelse af 405 partnere, nemlig regionale og lokale myndigheder, udviklingskontorer, handelskamre og private partnere. Visse af partnerne har deltaget i flere net. Aktiviteterne har bestået i fælles aktioner og overførsel af knowhow i form af workshops og tekniske arbejdsgrupper, personaleudvekslinger, tekniske besøg og offentlige konferencer. Sideløbende med disse udvekslingsaktiviteter er der i forbindelse med visse projekter iværksat uddannelsesaktiviteter for såvel det personale, der deltager i nettene, som for det personale, der særlig tager sig af regionaludviklingen. Der er gennemført talrige temaundersøgelser suppleret med sammenlignende undersøgelser, der har øget forståelsen mellem partnerne i de forskellige regioner. Forsøg med udveksling af knowhow har gjort det muligt at foranstalte sammenligninger og finde frem til fælles holdninger, eksperimentere med lærlingeuddannelser og anvendelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier og at afprøve evalueringsmetoder. RECITE II blev lanceret ved offentliggørelsen af udbudsbetingelserne og oprettelsen af et kontor for teknisk bistand. Indkaldelsen af forslag, der blev offentliggjort i EFT den 31. oktober 1996 med sidste frist den 15. maj 1997, omfattede fem samarbejdsområder: udnyttelse af det lokale potentiale med henblik på oprettelse af varige arbejdspladser; forbedring af SMV'ernes adgang til det europæiske marked gennem egnede teknikker til styrkelse af samarbejde mellem virksomheder; forbedring af servicetilbuddene til SMV'er med henblik på at fremme innovationen; oprettelse og udvikling af ressourcecentre med henblik på at højne værdien af kvindernes arbejde og integrere kvinderne i erhvervslivet; beskyttelse og forbedring af miljøet, bl. a. ved at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder eller energibesparende foranstaltninger og gennem indførelse i de særlig udsatte områder af metoder og teknikker til forebyggelse af miljøødelæggelser. I forbindelse med denne indkaldelse af forslag vil Fællesskabets medfinansiering pr. projekt ligge mellem 1 og 3 mio. ECU. Mindst en tredjedel af partnerne i disse projekter skal komme fra områder, der er støtteberettigede i henhold til mål 1 og/eller 6. ECOS-OUVERTURE-program for eksternt tværregionalt samarbejde: Dette program trådte i 1996 ind i en ny fase. Det samlede budget blev forøget, og programmet kom for første gang til at omfatte byer og regioner i tredjelande i Middelhavsområdet. Der var i slutningen af 1995 blevet indkaldt forslag (sidste frist den 1. april 1996). Resultatet var 243 indkomne forslag, dvs. langt flere end i 76 8. årsberetning om strukturfondene (1996) november 1994 (160 forslag). Af de 243 projekter blev i alt 50 valgt som modtagere af bevillinger fra EFRU og PHARE-programmet. Projekterne løber i 18 måneder, og visse af dem blev allerede iværksat i efteråret 1996. Nyskabende regionaludviklingsaktioner største beskæftigelsespotentiale, Nye beskæftigelsesområder: I hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse udpegede Kommissionen de aktivitetssektorer, der har det samt hovedhindringerne for udviklingen af disse nye arbejdspladser. Aktionerne i henhold til artikel 10 har til formål dels at fremme udarbejdelsen af regionale eller lokale strategier vedrørende nye beskæftigelsesområder, dels at gennemføre pilotprojekter vedrørende "nærservice". "Nærservice" vedrører især pasning og pleje (børn, ældre osv. ), dagligdagen (renovering og modernisering af boliger, kollektiv (genbrug, naturområder, forureningsforebyggelse osv. ). Pilotprojekterne løber i 24 måneder og bygger på et bredt partnerskab mellem offentlige myndigheder og den private sektor i områder med mindst 200. 000 indbyggere. På dette grundlag blev der indkaldt forslag i september 1995, og inden fristens udløb (31. januar 1996) var der indgivet 357 projektforslag, navnlig fra Spanien (97), Italien (82) og Frankrig (47). Efter evalueringen af forslagene valgte Kommissionen endeligt 41 projekter54. landbområder osv. ) og miljø transport, nærbutikker i Tabel 1-55: Pilotprojekter - Nye beskæftigelsesområder - Fordeling af de i 1996 udvalgte projekter Geografisk oprindelse Hovedtema Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Portugal Finland Sverige UK l a it 2 Plejeydelser o. lign. 1 "Livsstilsydelscr" 5 Ydelser vedrørende miljøet 3 Kombination af flere emner 10 6 3 7 1 1 1 1_ 41 7 1 5 28 41 Fællesskabet vil medfinansiere de udvalgte projekter med 371. 000 ECU i gennemsnit (rammebeløbet er 15,2 mio. ECU) svarende til et samlet budget på gennemsnitlig 823,000 ECU. Der blev i november 1996 afholdt et seminar herom i Oberhausen i samarbejde med delstaten Nordrhein-Westfalen. Her fik repræsentanter for de 41 projekter til at udveksle synspunkter og erfaringer, få ekspertrådgivning vedrørende projektledelse og -overvågning og forberede grunden til et samarbejde i form af netværk om emner af fælles interesse. lejlighed Tværregionalt kulturelt samarbejde: Kommissionen offentliggjorde i september 1995 en indkaldelse af forslag og modtog 265 forslag til pilotprojekter om tværregionalt kulturelt samarbejde. Heraf blev 32 valgt. Pilotprojekterne havde til formål at udnytte den regionale og lokale kulturarv og etablere kulturelle netværk mellem Unionens regioner og byer. Der var afsat 15 mio. ECU til disse aktioner med en medfinansiering på højst 600. 000 ECU pr. projekt. Projekterne skulle gå i gang den 1. januar 1997 og løbe i to år. Samarbejdstemaerne kunne bl. a. være udnyttelse af den historiske og arkitektoniske arv, den industrielle arv eller den håndværksmæssige arv. De valgte projekters hovedtemaer vedrørte f. eks. udnyttelse af den kulturelle arv i bred forstand, formidling af knowhow med henblik på restaureringsarbejder, oprettelse af kulturelle "ruter" eller anvendelse af de nye informationsteknologier med henblik på at skabe et virtuelt museum. 54 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 77 Tabel 1-56: Pilotprojekter - Tværregionalt kulturelt samarbejde - Fordeling af de i 1996 valgte projekter Geografisk oprindelse Eksempler på temaer Belgien Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene Østrig Portugal Sverige UK I alt 1 Nyt liv til landskaberne i 3 bjergområder 4 Udnyttelse af tidligere mineområder 5 til turiskformåt 4 Udnyttelse af den maritime arv 3 Integreret udvikling af byer med 3 kurbadtraditioner 1 1 3 1 3 32| af Kommissionens fællesskabsaktioner af regioner tilpasning til og i henhold til EFRU-for ordningens innovationsaktioner tager navnlig sigte på dels til fordelene ved innovation, dels i kraft af: i de nyskabende EFRU-aktioner: til innovation, teknologisk 10. Aktionerne Teknologisk udvikling og informationssamfund teknologioverførsler støtte Fremme af informationssamfundet er hovedemnerne for de aktioner, der finansieres artikel ("Handlingsprogrammet formidling opbygning af et gunstigt miljø for virksomhedernes • • • bygger innovation "). De forskellige til virksomhederne af egnede teknologier og af kendskab teknologianvendelse samordning for på en evne til at udnytte nyskabende teknikker og en bedre forståelse af innovationsprocessen, formidling afden bedste praksis og udveksling af erfaringer; forbedring af de faglige kvalifikationer hos innov ationsfor midler e; forbedring af virksomhedernes og/eller forskningscentrenes fremgangsmåder; et innovations fremmende økonomisk miljø. • De nyskabende aktioner, der finansieres i henhold til EFRU-for ordningens artikel 10, er et led i denne indsats, som bygger på et øget samarbejde mellem den offentlige og den private sektor og på samarbejdet til brug for den mellem regionale virksomheder og de regionale udbydere af teknologi eller tjenesteydelser teknologiske innovation og informationssamfundet. Der er tale om "samfundstekniske" aktioner, der tager sigte på at skabe socioøkonomiske og institutionelle betingelser, der kan fremme udviklingen af den teknologiske innovation og informationssamfundet. Filosofien bag disse aktioner kan sammenfattes i ordene "samarbejde om innovation på lokalt plan for at blive konkurrencedygtig på globalt plan". Dette samarbejde betragtes nemlig som en nøglefaktor i forbindelse med skabelsen af et "regionalt Nyskabende aktioner og fremme af innovationen: Et rammebeløb på 15 mio. ECU er øremærket gennemføres valgt to typer aktioner: innovationsstrategier og teknologioverførselsprojekter. der teknologiplaner iværksat otte regionale teknologioverførselsprojekter57. • Eksempel i perioden 1995-1999. Aktionerne i 1994-1996. I begge tilfælde er der I perioden 1994-199655 blev tre (4 i mål 2-regioner og 4 i mål 1-regioner56) i to faser, hvoraf den første forsøgsfase blev gennemført forbedre virksomhedernes konkurrenceevne som led i en handlingsplan, der er udarbejdet efter to års høringer med næsten 600 virksomheder og regionale organisationer. Planen omfatter over 60 projekter og initiativer, hvoraf 40 skulle lanceres i 1996. teknologiske plan for Wales: Den har til formål at til regional innovation innovationsmiljø". - Den regionale samt • Eksempel - IMPLACE-projektet: Dette teknologioverførselsprojekt koordineres af regionerne Castilla-La-Mancha og Nordirland, som begge er støtteberettiget under mål 1. Projektet skal informations- og kommunikationsteknologier i små og fremme anvendelsen af avancerede i de ugunstigt stillede regioner. mellemstore fremstillingsvirksomheder For perioden 1995-1999 er 19 RIS-projekter (Regional Innovation Strategies^ og syv RTT-projekter (Regional Transfer of Technology Projects) blevet udvalgt efter en indkaldelse afbud. 12 RIS-projekter blev i formelt vedtaget af Kommissionen i 199658. RIS-projekterne tager sigte på at fremme innovationen 55 Se årsberetning for 1995. 56 Henholdsvis : Sachsen, Wales, Lorraine, Limburg (mål 2); Castilla-Le6n, Centralmakedonien, Abruzzo, og Norte (mål 1). 57 Samordnet af henholdsvis d'Extremadura, Puglia, Castilla-La-Mancha og Northern Ireland. 58 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 78 8. årsberetning om strukturfondene (1996) traditionelle fremstillingsvirksomheder, både den teknologiske og forskningsmæssige innovation og den økonomiske og institutionelle innovation. Nyskabende aktioner og fremme af informationssamfundet: Også i forbindelse med nyskabende aktioner til fremme af informationssamfundet er der tale om to projektfaser (1994-1996, 1995-1999) og to aktionstyper (udarbejdelse af regionale strategier og udvikling af telematiske applikationer). For perioden 1995-1999 er der fastsat et rammebeløb på 20 mio. ECU (15 fra EFRU og 5 fra ESF). I perioden 1994-1996 blev seks IRISI-pilotaktioner iværksat samt et multiregionalt projekt vedrørende telematiske applikationer med deltagelse af syv regioner: • repræsentanter for IRISI-projekterne: I hver enkelt region59 har et bredt partnerskab mellem regionale og lokale institutioner samt virksomheder, uddannelsesvæsen, skolevæsen, fagforeninger, handelskamre, kooperativer og foreninger været i gang med at udarbejde en regional strategi for udvikling af informationssamfundet. Projektet går ud på at udvikle forskellige områder og lette adgangen dertil, f. eks. distancearbejde, fjernundervisning, universitets- eller forskningsnetværk, telematiktjenester for SMV'er, anvendelse af telematik i sundhedssektoren osv. • WOLF-projektet ("World Wide Web opportunities for less favored regions"): Syv regioner samarbejder om at finde frem til de sociale, økonomiske og tekniske faktorer, der hindrer udbredelsen af teletjenester i de ugunstigt stillede regioner. Projektet støtter udvikling afca. 100 SMV i disse regioner gennem udnyttelse af Internettet og de dertil knyttede tjenester. For perioden 1995-1999 er der planlagt 22 pilotprojekter vedrørende regionale initiativer til fremme af informationssamfundet (RISI - Regional Information Society Initiative,) og 9 projekter vedrørende regionale telematiske applikationer (RISI2). 15 RISI-projekter blev godkendt i 199660 : • RIS I-projekterne (14 finansieret af EFRU og 8 finansieret af ESF) har tilformål at identificere de økonomiske muligheder og risici, der er knyttet til informationssamfundet, for at foregribe virkningerne heraf. Projekterne går ud på at opnå enighed på regionalt plan om, hvorledes informationssamfundskonceptet skal integreres i den regionale udvikling. Hver region lægger en regional strategi og handlingsplan, som godkendes af de lokale aktører. Strategien skal omfatte en analyse af den aktuelle situation for så vidt angår menneskelige ressourcer og beskæftigelse samt udarbejdelse af scenarier, der viser, hvorledes de nye tjenesteydelser kan integreres i regionaludviklingsstrategien. Handlingsplanen omfatter en feasibility-undersøgelse vedrørende de planlagte applikationer. • RISI2-projekterne (7 finansieret af EFRU og 2 finansieret af ESF) har til formål at påvise, hvorledes man på regionalt plan bedst kan tage den udfordring op, som informationssamfundet udgør. Flere regionale myndigheder vil samarbejde om udarbejdelse og iværksættelse af telematiske applikationer. Der vil blive givet prioritet til applikationer, som involverer mindst tre regioner fra tre forskellige lande, idet mindst en tredjedel af de deltagende regioner skal være mål 1-regioner. Der vil blive lagt særlig vægt på applikationer, der kan generere sociale og økonomiske fordele, og som egner sig til at blive indpasset i en regionaludviklingsstrategi i større målestok Disse pilotprojekter til fremme afden regionale innovation og informationssamfundet vil blive ledet af i alt 50 regionalforvaltninger, og over 1. 000 offentlige og private regionale aktører vil blive mobiliseret. Blandt før stegenerationsprojekterne blev fire af de regionale teknologiske planer afsluttet i 1996, mens seks af IRISI- projekterne var i afslutningsfasen. Resultaterne så lovende ud, navnlig for så vidt angår bevidstgørelsen af de lokale aktører om innovationens og informationssamfundets betydning for den økonomiske udvikling. Resultaterne vil ligeledes være nyttige, når der skal lægges en strategi for myndighedernes intervention på regionalt plan på disse to områder og fastlægges en prioritering med henblik på den anden programmeringsfase (1997-1999) i mål 2-regionerne. Fysisk planlægning: På dette område er der planlagt to typer aktioner i henhold til EFRU- forordningens artikel 10. For det første TERRA-pilotprojekterne (med en bevilling på ca. 20 mio. ECU), et program, der skal fremme gennemførelsen af nyskabende projekter af høj værdi for Europa om en integreret udvikling af særlige områder som f. eks. kystområder, flodlejer, bjergområder, områder med ødelæggelsestruede naturlige eller kulturelle værdier osv. Projekterne vedrørende 59 Sachsen, Centralmakedonien, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, North-West England. 60 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 79 kystområder er ligeledes en del af Fællesskabets demonstrationsprogram, der har til formål at vise, hvorledes der kan gennemføres integreret fysisk planlæning i kystområder. TERRA-programmet førte i 1996 til en indkaldelse af forslag fra Unionens regionale og lokale myndigheder. Der blev modtaget 142 forslag, og efter at et uafhængigt ekspertudvalg og Kommissionen havde evalueret forslagene blev der forudvalgt et begrænset antal, og 5 projekter blev godkendt i 199661. For det andet pilotaktioner, som er forberedt i tæt samarbejde med medlemsstaterne under udarbejdelsen af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (ESDP), og som vedrører store europæiske tværnationale områder. Disse aktioner supplerer og kører sideløbende med INTERREG II C-initiativet og har i alt 20 mio. ECU til rådighed. Medlemsstaterne blev i 1996 opfordret til at fremlægge fælles forslag til pilotaktioner, der skal forfølge samme mål som INTERREG II C-initiativet, være tværnationale og omfatte tre forskellige lande (heraf mindst to medlemsstater). Medlemsstaternes interessetilkendegivelser har peget på fem områder: Nordperiferien (Danmark, Finland, Sverige og Norge), det østlige alpeområde (Østrig, Italien og Tyskland) det sydøstlige Middelhavsområde (Grækenland, Italien, Malta og Cypern), området omkring Rhinen og Lorraine (Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Schweiz) og et samarbejdsområde mellem Portugal, Spanien og Marokko. Disse pilotaktioner skal fremlægges, evalueres og godkendes i løbet af 1997. Pilotprojekterne vedrørende byområder: Efter indkaldelsen af forslag i 1995 med frist til april 1996, modtog Kommissionen 503 forslag til pilotprojekter vedrørende byområder. Af disse kunne kun 25 vælges (efter planerne i begyndelsen af 1997). Det største antal forslag vedrørte en integreret udvikling af byområder, som var nævnt i over 20% af projekterne. Der var også en del forslag om behandlingen af forældede faciliteter og miljøforbedring. Emnerne varierede efter det land, hvor forslagene kom fra. En væsentlig del af de franske, italienske og østrigske projekter vedrørte udnyttelse af de mellemstore byers fordele, mens en del franske, men også spanske og italienske projekter også vedrørte forstadsudvikling. Andre temaer som f. eks. lige muligheder og informationsteknologier indgik i mere bredt anlagte strategier. Af de pilotprojekter vedrørende byområder, der blev fastsat for perioden 1989- 1993, manglede 20 i øvrigt endnu at blive afsluttet i 1996. De befandt sig i afslutningsfasen, idet over 80% af EFRU-bevillingerne var betalt. Tabel 1-57: Aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen (mio. ECU) Tværregionalt samarbejde - internt tværregionalt samarbejde - eksternt tværregionalt samarbejde Nyskabebende regionaludviklings aktioner - fremme af teknologisk innovation - informationssamfund - kultur og erhvervsudvikling - nye beskæftigelsesområder Fysisk planlægning Pilotprojekter for byområder Andet • 1995-priser Rammebeløb* 1995-1999 O) 180,0 110,0 70,0 90,0 15,0 15,0 15,0 45,0 45,0 80,0 - 395,0 (alt Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 (2) 18,0 2,0 16,0 8,2 2,5 1. 7 0,0 3,9 14,0 1,0 6,0 47,1 23,0 7,0 16,0 14,1 6,4 3,8 0,0 3,9 14,0 1,0 7,2 59,3 % (2)/(D 13% 6% 23% 16% 42% 25% 0,0 9% 31% 1% - 15% Betalinger 1996 (3) Betalinger 1994-1996 1,9 1,9 0,8 0,1 0,7 0,0 0,0 4,9 0,0 2,0 9,5 4,7 4,7 4,0 2,6 1,4 0,0 0,0 4,9 0,0 2,7 16,4 % (3)/(l) 4% 17% 10% 0% 0% 11% 0% - 4% Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen Ifølge artikel 7 i EFRU-forordningen kan foranstaltninger til forberedelse, forudgående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering af EFRU's interventioner finansieres med indtil 0,5% af den årlige EFRU-tildeling. Disse foranstaltninger omfatter bl. a. undersøgelser, teknisk bistand og oplysningsaktioner gennemført af eksperter uden for Kommissionen eller af Kommissionen selv. I 1996 beløb forpligtelserne for de ledsageaktioner, der gennemføres på Kommissionens initiativ, sig til 17,9 mio. ECU, dvs. 3,9 mio. ECU mere end i 1995. Dette svarer til 0,12% af EFRU-tildelingen (0,11% i 1995). 61 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 80 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel 1-58: Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFR U-forordningen (mio. ECU) Forpligtelser Forpligtelser 1994-1996 1996 Forberedelse og overvågning Evaluering Regionale undersøgelser Konferencer, kollokvier og seminarer Informations- og offentlighedsaktioner Teknisk bistand og udstyr IALT | 4,6 1,4 0,2 1,8 6,2 3J_ 17,9| 13,5 1,4 1,5 2,7 14,6 10,2 43,9 De evalueringer (8%), der blev iværksat i 1996, vedrører navnlig mål 2-programmerne i programmeringsperioden 1989-1993 samt en række pilotprojekter, der finansieres i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Informationsaktionerne (35%), herunder offentliggørelsen af den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, har medvirket til at synliggøre de regionale politikker og de af Kommissionen finansierede projekter. Forberedelserne og overvågningen (26%) har givet anledning til undersøgelser om gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne for så vidt angår bl. a. lige muligheder for mænd og kvinder, jobskabelse, bæredygtig udvikling og miljø. Blandt udgifterne til seminarer og konferencer (10%) figurerer f. eks. forberedelsen af forumet vedrørende den økonomiske og sociale samhørighed i april 1997, seminarer om fysisk planlægning, en konference i Dublin om lokal udvikling, regionale seminarer i mål 2-områder og en konference om tværregionalt samarbejde. De regionale undersøgelser, der blev iværksat i 1996, er statistiske undersøgelser. De forskellige aktioner vedrørende teknisk bistand (21%) har drejet sig om udarbejdelse af ekspertrapporter om regionalpolitik. 2. 2. Nyskabende aktioner af teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen Hvad angår de nyskabende aktioner besluttede Kommissionen i 1996, at fordelingen af bevillingerne i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen fremover skulle finde sted på grundlag af en indkaldelse af forslag, som Fællesskabet skulle stå for. Således blev der den 29. oktober 1996 offentliggjort en indkaldelse af forslag om de nye beskæftigelsesområder. De første 52 projekter, der blev valgt (af 210 modtagne) gjaldt som 1996-projekter og beløb sig til 25 mio. ECU (disse projekter skulle formelt godkendes i 1997). En ny serie projekter skulle vælges i midten af 1997. Et af de afgørende kriterier for valget af projekter var, om projekterne var i overensstemmelse med og underbyggede Kommissionens aktioner vedrørende de prioriterede politiske temaer (lige muligheder, bekæmpelse af udstødelse osv. ). I de forudgående år var der valgt ca. 30 projekter for 199462, mens 58 projekter var blevet valgt for 199563 og godkendt i april 1996. De beløb sig til i alt 23,8 mio. ECU. Samtlige disse projekter vedrørte en styrkelse af beskæftigelsessystemerne og tog navnlig sigte på at fremme en mere arbejdskraftintensiv vækst, forbedre arbejdsmarkedet og styrke uddannelsessystemerne. Der blev for disse projekter indført en evalueringsordning i 1996, som skulle gøre det muligt at vurdere, hvor nyskabende de var, og om de kunne betragtes som "god praksis". Evalueringsresultateterne skal behandles på et seminar med deltagelse af de pågældende projektledere, repræsentanter for medlemsstaternes ministerier og sagkyndige. 62 Se årsberetning for 1994. 63 Se årsberetning for 1995. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 81 ESF-pilotprojekter og informationssamfundet : Som led i ovennævnte RISI- og RISI2-projekter finansierer ESF otte RISI-projekter (5 mio. ECU) i regioner eller byer i Wales, Midi-Pyrénées, Murcia, South West England, Attika, Bremen, Karjala og Blekinge. ESF finansierer ligeledes to RISI2-projekter. Også andre projekter, som finansieres i henhold til ESF- forordningens artikel 6, støtter tilpasningen til informationssamfundet. Eksempel - Internet i skolerne. Pilotprojekt i Castilla-Leôn: Projektet går ud på at indføre Internet i fire skoler i landdistrikter. Meningen er, at informationssamfundsbegrebet skal indgå i undervisningen, og at lærerne og eleverne skal have adgang til Internettets oplysninger på undervisnings- og kulturområdet. Projektet skal også forsyne skolerne med de nødvendige midler og fremme oprettelsen af net mellem regionernes, skoler og resten af verden for at muliggøre udvekslinger af erfaringer, skabe fora for diskussioner og fremme undervisningen i fremmedsprog. Som led i projektet vil der i den regionale teknologipark blive installeret en server indeholdende kulturelle og undervisningsmæssig oplysninger. For så vidt angår teknisk bistand blev EMPLOI- og ADAPT-programmerne ligesom i 1995 støttet aktivt af støtteorganisationen Europs, der var blevet oprettet i 1995. 1996 gik navnlig med at indsamle og analysere oplysninger om den første række projekter og forberede en serie publikationer vedrørende de forskellige afsnit i de to EU-initiativer. Samarbejdet med de nationale støtteorganisationer førte til udarbejdelse i fællesskab af en vejledning i håndtering af det tværnationale aspekt til brug for de projektansvarlige. Endelig blev forberedelserne til iværksættelsen afden anden projektfase påbegyndt. I øvrigt har den støtteorganisation, der skal tage sig af PR- og kommunikationsvirksomheden, iværksat informations- og kommunikationsaktiviteter for ESF. Tabel 1-59: Nyskabende aktioner og teknisk bistand finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordnignen (mio. ECU) Forpligtelser Forpligtelser 1994-1996 1996 Nyskabende aktioner, undersøgelser Teknisk bistand IALT 1 34,4 25^3 S9,6| 56,6 82,8 139,4 2. 3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen Ifølge artikel 8 i EUGFL-forordningen kan EUGFL finansiere foranstaltninger vedrørende evaluering, overvågning og teknisk bistand, pilotprojekter vedrørende tilpasning af landbmgsstrukturerne og fremme af udviklingen i landdistrikterne samt demonstrationsprojekter og foranstaltninger til udbredelse af erfaringer og arbejdsresultater vedrørende udvikling af landdistrikterne og forbedring af landbmgsstrukturerne. I 1996 blev der i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen finansieret 35 pilot- og demonstrationsprojekter, fire formidlingsprojekter og tre undersøgelser. Der blev i 1996 indgået forpligtelser for 15,4 mio. ECU, mens betalingerne beløb sig til 9,2 mio. ECU. Siden 1994 er der brugt 21,2 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 23,9 mio. ECU i betalingsbevillinger i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen. Evaluerings- og overvågningsaktionerne, den tekniske bistand og undersøgelsesaktionerne har omfattet den forudgående evaluering af to tværregionale OP'er i mål 1-regionerne i Italien, den efterfølgende evaluering af LEADER I-initiativet64 og udarbejdelse af et program for opstilling af indikatorer til støtte for regionaludviklingspolitikken. Pilot- og demonstrationsprojekterne (i alt 35), hvortil forslagene skulle foreligge i 199565, blev iværksat i 1996. Kriterierne for udvælgelsen af projekterne afspejlede prioriteringen. Projekterne vedrørte følgende områder: 64 Se kapitel IV. Evaluering. 65 Se årsberetning for 1995. 82 8. årsberetning om strukturfondene (1996) • non-foodproduktioner: dyrkning af græssorter til brug i byggeriet, indførelse af plantesorter til brug for lægemiddelindustrien eller kosmetikindustrien (Malaleuca alternafolia, myrte, lakridsrod, Aloe Vera og fin lavendel) og forarbejdning af ricinus for at udvinde naturlige aromastoffer; • grønt landbrug: markedsføring af biokomponenter og økologiske landbrugsvarer, udnyttelse af dyrkningsområderne i Middelhavsområdet og indførelse af et registreringssystem for mineraler; • skovbrug: genoprettelse af skove, der er ødelagt ved brand, bevarelse af grønne områder omkring byerne, udnyttelse af kratskov og optimering af landbrugs- og skovbrugssystemerne; • udvikling af landdistrikter: diversificering af aktiviteterne i landdistrikter i retning af aktiviteter med stor værditilvækst, der tager hensyn til miljøbevarelsen (indførelse af økologiske produkter i skoler og virksomheder, markedsføring af typiske landbrugsprodukter, agroturisme osv. ) og nyskabende løsninger, der skal hjælpe unge nyetablerede landbrugere. I september 1996 blev der igen indkaldt forslag vedrørende pilotprojekter og demonstrationsprojekter. Der var tale om "nyskabelsesforanstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter"66 (sidste frist den 20. februar 1997). Forslagene skulle tage sigte på at støtte og fremme kvinder i landdistrikter, aktioner iværksat af kvinder og af kvindelige landbrugere med henblik på at fremme og øge værdien af regionale og lokale landbrugsprodukter og med henblik på diversificering og omlægning af landbrugsproduktionen, skabelse af arbejdspladser og social og erhvervsmæssig integration, uddannelses- eller indslusningsaktiviteter eller udvikling af netværk, hvorved en videregivelse af knowhow og erfaringer bliver mulig. Pilotprojekter inden for forskning og teknologisk udvikling: De pilot- og demonstrationsprojekter, der kan finansieres i henhold til artikel 8 i EUGFL- forordningen, giver mulighed for at afprøve forskningsresultaterne i en virkelighedstro målestok, og for at konstatere, om nyskabende produktionssystemer, metoder eller teknikker er levedygtige. Således vedrørte de i 1996 finansierede aktioner en demonstration af en simpel og effektiv teknologi til forarbejdning af plantefibre (pilerør og sorghum) til fremstilling af spånplader, undersøgelse af muligheden for på landbrugsbedrifterne at anvende en ny teknologi for udvinding af naturlige aromastoffer fra ricinus eller anvendelse i landdistrikternes virksomheder af en ISO 9000- certificeret teknologi. Formidlingsforanstaltningerne har drejet sig om skabelse af en visuel identitet, dvs. et logo, i forbindelse med udviklingen af landdistrikter, udgivelse af kort vedrørende udviklingen af landdistrikter og afholdelse af et seminar om miljøfordelene ved et bæredygtigt landbrug. 2. 4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen I overensstemmelse med FIUF-forordningens artikel 4 vedrørte de i 1996 gennemførte aktioner undersøgelser og pilotprojekter, publikationer og andre oplysningsaktiviteter og teknisk bistand. Undersøgelserne vedrørte en analyse af flåderne og identificering af aktioner, der skulle gennemføres i tre grene af middelhavsfiskeriet (tunfiskeriet, trawlfiskeri og fiskeri fra små fartøjer); anvendelse af fiskerivarer, der er trukket tilbage fra markedet; og følgerne af Fællesskabets suspensions- og kvotepolitik for selve fiskerisektoren og for fiskeforarbejdningsvirksomhederne. Af publikationer har Kommissionen redigeret brochurer til udbredelse af kendskabet til aktioner til fordel for fiskeriet67, på ny offentliggjort rapporten "Akvakultur og miljøet" samt dokumenterne fra konferencen om skaldyropdræt og udvikling af kystområder. To store begivenheder, som skal finde sted i 1997, blev forberedt i løbet af året. Det drejer sig om det første euro-marokkanske partnerskabsmøde mellem virksomheder i fiskerisektoren (Casablanca 1997-partnerskab - Fiskeindustrien) og en europæisk oplysningskampagne som skal fremme forbruget af fiskeri- og akvakulturprodukter. Endelig er der som teknisk bistand gennemført en ajourføring af Fællesskabets register over fiskerfartøjer, ligesom der er ydet bevillinger til edb-systemet "Infosys", der skal bruges til at overvåge og evaluere de af FIUF finansierede strukturaktioner. 66 Indkaldelse af forslag 96/C 284/10, EFT C 284 af 27. 09. 1996. 67 Se kapitel III. D. l. Informations- og kommunikationsaktiviteter. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 83 Tabel 1-60: Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen (ECU) Undersøgelser Publikationer Teknisk bistand* IALT * Inkl. pilotprojekter og arrangementer Forpligtelser 1996 Forpligtelser 1994-1996 Betalinger 1996 Betalinger 1994-1996 156. 250 17. 520 2. 585. 741 2. 759. 511 4. 027. 736 79. 908 3. 449. 962 7. 557. 606 867. 213 37. 068 685. 145 1. 589. 426 2. 766. 949 67. 863 1. 022. 906 3. 857. 718 8 r KAPITEL IT GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL og ØKONOMISK FORVALTNING, SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF-POLITIKKER 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 87 A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 1. Gennemførelse af budgettet i 1996 1. 1. Samlet gennemførelse i 1996 Formålet med dette afsnit er at gennemgå hele budgetgennemførelsen i 1996, dvs. udnyttelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, men også for de forudgående perioder. For 1996 sondres der dog mellem udnyttelse af nye bevillinger, der er optaget i budgettet, og udnyttelse af bevillinger fremført fra 1995 til 1996-budgettet. Tabel II-l: Forpligtelsesbevillinger for 1996: oprindelse og udnyttelse (mio. ECU) I EFSR EFRU 11. 883. 70 0,00 0,00 11. 883. 70 0,00 0j00 0,00 11. 883. 70 11. 862. 50 99,8% 21,20 0. 00 Oprindeligt budget Bevillingsoverførsel Tillægs-og ændringsbudget Samlede bevillinger 1996 Genopførte bevillinger Fremførte bevillinger Blokerede bevillinger Disponible bevillinger Gennemførelse Gennemførelsesgrad Ikke brugte bevillinger Bevillinger fremført til 1997 Frigjorte bevillinger minus genopf. bevilling. Bevillinger, der er ombudg. til kommende år Frigjorte bevillinger (1) heraf 7,16 mio. ECU. der er blokeret. (2) 26. 480,27 mio. ECU efter fradrag af de 7,16 mio. ECU, der er blokeret. EFSR ESF 7. 145. 80 0,00 0,00 7. 145,80 0,00 4^32 OfiO 7. 150,12 7. 150,12 100% 0,00 0. 00. 21,20 216,30 - 101,42 I EFSR EUGFL EFSR FIUF ËV- initiativer Overgange Bekæmpelse Ex-DDR afsvig foranstalt, IALT 3. 772,00 0,00 0,00 3. 772. 00 0,00 OfiO OfiO 3. 772,00 3. 772,00 100% 0. 00 0,00. - 51. 73 450,35 0,00 0,00 450,35 0,00 0,00 OfiO 450,35 337,19 75% 113,16 0,00. 113. 16 126. 34 2. 968,10 0,00 0,00 2. 968,10 0,00 20,42 0,01 2. 988. S2 2. 819,37 94% 169,16 0,00. 169,16 8JL6I 296,10 0,00 0,00 296,10 0,00 45,88 7J4 341,98 199,36 58% 142,62 4,65 0,75 0,00 0,00 0/75 0,00 OfiO OfiO 0JS 0,70 94% 0,05 0,00 - - - - - - - - • • 26. 516,80 0,00 0,00 26. 516,80 0,00 70,63 (1) 7,16 26. S87. 43 (2) 26. 141,24 98% 446,19 4,65. 142,62 29,81. - -. • 3,23 446,14 610,44 Tabel II-2: Udnyttelse af bevillingerne i 1996 (ekskl fremførte bevillinger - mio. ECU) Disponible bevillinger (A) Betalinger Anvend. afbevUlingerfB) Betalinger Budgetpost M i ll Mil 2 M il 3 M il 4 M il 5a landbrug (bortset fra M il l&5b) M il 5a landbrug (l M il 5b) M il 5a fiskeri M il 5b M il 6 EU-inltiativer Overgangsforanjtalt. og nyskab, aktioner Bekæmpelse af svig Ex-DDR IALT Forpligtelser 15. 438,65 2. 726,40 2. 793,92 271,50 425,83 376,60 156,00 971,30 91,45 2. 968,10 296,10 0,75 0,00 26. 516,80 14. 777,51 1. 664,38 2. 188,25 129,08 599,84 505,10 148,10 1. 033,80 53,14 2. 115,16 314,00 0,70 148,69 23. 677,75 Forpligtelser 15. 369,13 2. 705,45 2. 793,92 271,50 425,83 376,60 115,03 971,38 88,65 2. 798,96 161,05 0,70 0,00 26. 078,20 Betalinger Bevillinger fremf. 011997 (Q Forpligtelser 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,65 0,00 0,00 4,65 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 B. 00 0,00 29,18 29,18 14. 699,47 1. 636,02 2. 188,25 129,08 388,87 343,29 86,03 922,89 51,14 1. 691,39 188,03 0,45 119,51 22. 444,42 Ikke udnyt bevU. (A)-(BHQ Forpligtelser Betalinger 69,53 20,95 0,00 0,00 0,00 0,00 40,97 0,12 78,04 28,36 0,00 0,00 210,97 161,81 62,07 110,91 2,00 423,77 125,97 0,25 0. 00 1. 204,15 2,80 169,14 130,40 0,05 0,00 433,95 Ser man på alle interventioner og alle fonde under ét indgik Kommissionen i 1996 forpligtelser for 26,078 mia. ECU og betalte 22,444 mia. ECU af 1996-bevillingerne (dvs. ekskl. frem- og genopførte bevillinger). Hertil kommer 63,43 mio. ECU, som der var disponeret over af de bevillinger, der var fremført fra det foregående år. Denne udnyttelse skal sammenholdes med, at der var 26,517 mia. ECU til rådighed i forpligtelsesbevillinger (26,587 mia. inkl. fremførslerne) og 23,678 mia. for betalingsbevilllinger. I alt var der uudnyttede forpligtelsesbevillinger på 439 mio. ECU (446 mio. inkl. fremførslerne) og uudnyttede betalingsbevillinger på 1,234 mia. ECU, dvs. henholdsvis 2% og 5% af de disponible bevillinger. Af disse uudnyttede bevillinger er der fremført 4,65 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 29,18 mio. ECU i betalingsbevillinger til 1997, mens 446,14 mio. i forpligtelsesbevillinger vil blive genopført på senere budgetter. Tabel II-3: Anvendelse af bevillingerne for 1996 pr. budgetkonto (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger) Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 8. årsberetning om strukturfondene (1996) [;:?S£4fe^^ ai CO fe fe CO B2-100 B2-1000 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 B2-110 B2-1100 B2-1101 B2-1102 B2-1U0 B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 B2-130 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 B2-140 B2-1400 B2-1400 B2-1400 B2-141 B2-1410 B2-1410 B2-1410 B2-1410 Mål 5b Mål 6 EFSR Måll Mål 5a EFSR Mål 1 Mål Sa (borts, fra områder under mål 1 og 5b Mål 5a (i områder 5b) 2. 416. 500. 000 2. 157. 600. 000 425. 830. 000 376. 600. 000 508. 400. 000 44. 670. 000 388. 871. 575 343. 290. 916 455. 173. 295 36. 657. 000 EUGFL i alt 3. 772. 000. 000 3J81. 592. 786 222. 155. 100 115. 033. 372 335. 559. 359 86. 025. 422 0 0 0 0 Mål 6 Sociale foranst i forb. med tvung. oplæg. FIUF i alt 337. 188. 472 421. 584. 781 EFRU i alt EFSR Måll Mål 2 Mål 5b Mål 6 EFSR Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 - Mål 5b Mål 6 9. 331. 069. 380 2. 139. 947. 430 360. 982. 929 30. 500. 000 11. 862. 499. 739 9. 095. 903. 618 1. 149. 818. 694 357. 814. 862 6. 720. 000 10. 610. 257. 173 3. 399. 403. 000 3. 110. 408. 000 565. 500. 000 486. 200. 000 2. 793. 917. 000 2. 188. 250. 174 271. 500. 000 102. 000. 000 13. 480. 000 129. 081. 826 109. 900. 000 7. 760. 000 ESF i alt 7. 145. 800. 000 6. 031. 600. 000 I0-ÏNÏTIATIVER PESCA (omstrukturering af fiskerisektoren) ESF FIUF EFRU PESCA i alt Tværregionalt samarbejde ESF EUGFL-U FIUF EFRU INTERREG i alt B2-1412 B2-1412 B2-1412 B2-1412 ESF EUGFL-U FIUF EFRU PEACE i alt 7. 946. 110 47. 759. 926 78. 251. 000 133. 957. 036 35. 335. 858 31. 256. 000 461. 000 684. 972. 620 752. 025. 478 35. 321. 500 8. 125. 000 0 52. 114. 000 95. 560. 500 2. 854. 655 16. 870. 669 1. 224. 900 20. 950. 224 12. 547. 628 12. 436. 506 230. 500 398. 298. 651 423. 513. 285 17. 660. 750 4. 062. 500 0 19. 956. 500 41. 679. 750 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 89 Tekst Forpligtelser Betalinger Konto B2-142 B2-1420 B2-1420 Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer ESF EFRU B2-1421 B2-1421 ESF EFRU B2-1422 B2-1422 ESF EFRU B2-1423 B2-1423 ESF EFRU P O S- >~ Vi B2-1424 B2-1424 ESF EFRU NOW i alt HORIZON i alt INTEGRA i alt YOUTHSTART i alt ADAPT i alt B2-143 B2-1430 B2-1430 Industriel omstrukturering ESF EFRU RECHAR i alt B2-1431 B2-1431 ESF EFRU B2-1432 B2-1432 ESF EFRU B2-1433 B2-1433 ESF EFRU RESIDER i alt KONVER i alt RETEX i alt B2-144 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-1440 B2-145 B2-1450 B2-1450 B2-146 B2-1460 B2-1460 B2-1460 REGIS (regioner i den yderste periferi) ESF EUGFL-U FIUF EFRU REGIS i alt URBAN byområder) ESF EFRU URBAN i alt LEADER (udvikling af landdistrikter) ESF EUGFL-U EFRU LEADER i alt 1. 925. 000 1. 555. 002 3. 480. 002 147. 654. 076 1. 832. 705 149. 486. 781 12. 683. 663 792. 501 13. 476. 164 99. 902. 820 898. 353 100. 801. 173 93. 731. 429 0 93. 731. 429 222. 428. 048 0 222. 428. 048 16. 167. 800 103. 765. 360 119. 933. 160 15. 749. 500 118. 620. 644 134. 370. 144 42. 093. 000 90. 908. 620 133. 001. 620 11. 620. 000 142. 812. 118 154. 432. 118 11. 886. 000 17. 002. 000 800. 000 128. 267. 000 157. 955. 000 27. 063. 500 187. 938. 458 215. 001. 958 68. 638. 607 83. 110. 837 99. 926. 948 251. 676. 392 56. 068. 962 0 56. 068. 962 86. 962. 641 0 86. 962. 641 8. 083. 900 53. 542. 693 61. 626. 593 8. 894. 750 70. 693. 622 79. 588. 372 21. 046. 500 74. 024. 226 95. 070. 726 5. 810. 000 61. 996. 767 67. 806. 767 5. 100. 200 7. 027. 000 300. 000 123. 125. 700 135. 552. 900 11. 391. 550 96. 722. 929 108. 114. 479 25. 357. 755 57. 304. 395 50. 944. 274 133. 606. 423 ^ INDLEDNING B2-148 B2-1480 B2-1480 B2-1480 B2-1480 ei et W u o 2 2 2 Q P B2-150 B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 B2-190 B2-1900 B2-1900 B2-1900 B2-1900 90 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tekst Forpligtelser Betalinger Konto B2-147 B2-I470 B2-1470 SMV-initiativcr ESF EFRU SMV i alt Reserve til tidligere og fremtidige aktioner ESF EUGFL-U EFRU RESERVE ESF EUGFL-U FIUF EFRU Tidligere aktioner i alt (*) EU-initiativer i alt ANDRE INTERVENTIONER Bekæmpelse af svig i alt EUGFL-U FIUF EFRU ESF Overgansforanst og nyskabende aktioner 14. 540. 000 167. 378. 400 181. 918. 400 5. 315. 000 83. 396. 120 88. 711. 120 45. 623. 082 22. 117. 352 110. 117. 803 177. 858. 237 425. 303. 856 102. 947. 753 17. 401. 169 1. 145. 735. 039 1. 691. 387. 817 752. 100. 428 139. 493. 837 49. 020. 926 1. 858. 342. 875 2. 798. 958. 066 703. 000 703. 000 453. 350 453. 350 23. 031. 897 20. 424. 764 80. 666. 861 36. 928. 208 161. 051. 730 22. 965. 810 8. 788. 863 102. 932. 766 53. 343. 102 188. 030. 541 Strukturaktioner i henhold til forordning (EØF) nr. 3575/90 (ex-DDR) ESF - 52. 243. 683 EUGFL-U FIUF EFRU EX-DDR i alt - - - 24. 517. 342 196. 699 42. 552. 901 119. 510. 626 (*) Betalinger for perioden 1989-1993 Tabel II-4: Forpligtelser i 1996 (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger - mio. ECU) IALT % Mill Mil 2 MII 3 EFSR Mil 4 Mil 5a Mil 5b Mil 6 lait EFSR EU- Inltlatlvtr Overgangs- foranstalt Bekæmpelse s f svie Disponible 1 alt Anvendt! sit % 26. 516,80 26. 078,20 9S,33% 100% 15. 438,65 15. 369,13 100% EFRU ESF EUGFL FIUF Andre % 13. 801,51 7. 934,83 3. 934,53 406,63 0,70 100% 53% 30% 15% 2% 0% 9. 331,07 3. 399,40 2. 416,50 222,16 2. 726,40 2. 705,45 99% 2. 139,95 565,50 2. 793,92 2. 793,92 100% 271,50 271,50 100% 958,43 917,46 96% 2. 793,92 271,50 802,43 115,03 971,50 971,38 100% 360,98 102,00 508,40 91,45 88,65 97% 30,50 13,48 44,67 23. 251,85 23. 117,49 99% 2. 968,10 2. 798,96 94% 1. 858. 34 752,10 139,49 49,02 11. 862,50 7. 145,80 3. 772,00 337,19 0,00 89% 296,10 161,05 34% 80,67 36,93 23,03 20,42 0,75 0,70 94% 0,70 0% 59% 10% 11% 1% 4% 4% 0% 11% 1% Hvad angår programmeringen blev de sidste SPD'er og EU-initiativprogrammer godkendt i 1996. Størstedelen af budgetaktiviteten vedrørte således gennemførelsen af de programmer, der var blevet godkendt i 1994 og 1995. Udnyttelsesgraden for forpligtelserne blev således kraftigt forbedret i 1996, idet den steg fra 9 1% i 1995 til 98% af de disponible bevillinger, dvs. 26,078 mia. ECU ekskl. frem- og genopførte bevillinger. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 91 Udnyttelsesgraden for de forskellige mål varierer ikke meget fra fond til fond eller inden for samme fond, bortset fra FIUF. Den lå på 100% eller i nærheden af 100% undtagen for så vidt angår de EU- initiativer, som endnu er i startfasen. Den forholdsvis lavere udnyttelsesgrad for FIUF (98,66%) påvirker ikke det samlede resultat ret meget, hvilket er helt naturligt i betragtning af bevillingernes størrelse. For EU-initiativernes vedkommende blev der disponeret over i alt 2,799 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger (ekskl. frem- og genopførte bevillinger), dvs. at der var 169,16 mio. ECU i uudnyttede bevillinger svarende til 6% af de disponible bevillinger i 1996. Tabel II-5: Betalinger i 1996 (ekskl. fremførte bevillinger - mio. ECU) IALT % 23. 677,75 22. 444,42 94,79% 11. 901,48 6J62. 49 3. 532,02 447,97 0,45 100% 100% 53% 29% 16% 2% 0% - Disponible lait Anvendt i alt % EFRU ESF EUGFL FIUF Andre % M i ll M il 2 Mil 3 EFSR Mil 4 Mil 5a M il 5b Mil 6 ESFR i alt EU- InHiativer Overgangs- foranstalt Beksonpelw af svig Ei-DDR 1. 664,38 1. 636,02 98% 1. 149,82 486,20 14. 777,51 14. 699,47 99% 9. 095,90 3. 110,41 2. 157,60 335,56 2. 188,25 2. 189*25 100% 129,08 129,08 100% 1. 253,04 818,19 65% 1. 033,80 922^9 89% 2. 18825 129,08 357,81 109,90 455,17 732,16 86,03 53,14 51,14 96% 6,72 7,76 36,66 65% 7% 10% 1% 4% 4% OH 21. 099,20 20. 445,03 97% 10. 610,26 6. 031,60 3. 381,59 421,58 0,00 91% 2. 115,16 1. 691,39 80% 1. 145. 74 425,30 102,95 17,40 314,00 188,03 60% 102,93 53,34 22,97 8,79 8% 1% 0,70 0,45 65% 0. 45 0% 148,69 119,51 80% 42,55 52,24 24. 52 0. 20 1% Hvad angår betalingsbevillingerne blev der i 1996 anvendt i alt 22,444 mia. ECU (ekskl. fremførte bevillinger), dvs. 94,8% af de disponible bevillinger (23,678 mia. ). Der er således 1,233 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. Den omstændighed, at et stort antal programmer allerede var blevet godkendt, i udnyttelsen af har bidraget betalingsbevillingerne for de forskellige mål, end der er i udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne. Udnyttelsesgraden for mål 1, 3 og 4 var 100% eller lidt under. Målene med de laveste udnyttelsesgrader (navnlig mål 5a) repræsenterer dog sammenlagt de mindste beløb. til at forbedre udnyttelsesgraden. Der er større variation I de foregående afsnit er det anvendelsen af de bevillinger, der er nyopført på 1996-budgettet, dvs. ekskl. fremførte bevillinger, der er behandlet. For så vidt angår de forpligtelsesbevillinger, der blev fremført fra 1995 til 1996 og anvendt i 1996, var der tale om mindre beløb i forhold til hele budgettet (70,63 mio. ECU i disponible bevillinger). 4,32 mio. ECU vedrørte ESF (mål 3 - Det Forenede Kongerige) (100% udnyttelse), 20,42 mio. ECU vedrørte EU-initiativer (EMPLOI) (100% udnyttelse) og 38,31 mio. ECU (af 45,88 mio. disponible) vedrørte nyskabende aktioner og overgangsforanstaltninger. I alt blev der i 1996 disponeret over 63,04 mio. ECU af de frem- eller genopførte bevillinger (udnyttelsesgrad på 89%). Kun for ESF's mål 3 (Det Forenede Kongerige) var der tale om udnyttelse af fremførte betalingsbevillinger, nemlig i alt 4,32 mio. ECU (udnyttelsesgrad på 100%). 92 8. årsberetning om strukturfondene (1996) Tabel II-6: Betalinger i 1996 vedrorende interventioner fra perioden før den anden programmeringsperiode (inkl. fremførte bevillinger - mio. ECU) EFRU 861,93 460,21 ESF 138,87 138,35 42. 55 (i) 9003 225,53 4,08 29,36 31. 45 16,64 20,23 0,13 52,24 (i) 45,89 7,48 19,80 12,94 <1994 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK EF < 1994 MAI 1 EUGFL 116,79 116,78 24,52 (i) 7,71 5,67 0,97 7,58 66,15 3,46 0,72 EUGFL 55,97 EFRU 21,75 21,75 Mal 5b ESF 19,32 19,32 0,38 1,52 7,58 55,98 13,54 2,42 4,65 0,34 7,77 1,10 13,15 1989-1993 B DK D EL E F IRL I L NL P UK EF ( 1 ) Inkl. ex-DDR (post B2-1900). (2) Der er ikke foretaget nogen betalinger for Mål 4. 3,26 19,39 19,72 0,06 1,09 0,64 0,43 Fiskeri 24,30 23,92 0,17 lait 1. 141,88 739,27 0,17 0,25 (i) 3,47 2. 42 2,88 0,64 7,29 119,57(1) 101,41 279,51 15,41 37,59 124,70 0,03 535 1. 41 la it 97,03 97,04 0^8 2,61 34,27 6,03 31,81 20,81 0,43 0,64 0,06 0,03 3839 2236 0,13 EFRU 110,12 110,12 0,41 6,66 13,48 8,47 16,28 15,00 10,67 3,58 1,97 24. 17 2,81 6,62 EFRU Mil 2 ESF 3133 3133 0,03 1. 41 19,81 1. 18 539 3,52 94,18 94,18 0,34 3,26 13,52 51,82 8,22 8,21 8,81 Mal 3 ESF 202,24 202,24 0,11 19,84 111,91 lait 125,51 125,51 037 1,41 23,07 13,52 53,00 13,61 36,00 11,73 30,05 EUGFL MAI 5a Fiskeri l a it 36,16 36,16 1,20 3. 74 0. 98 6,11 22. 97 0. 02 3,99 3,99 0,29 033 0,59 1. 47 40,15 40,15 1,50 4,07 1. 57 6. 11 24. 44 0,02 8,81 432 1,14 131 2,46 EU-initiativer ESF EUGFL l a it 45,62 45,62 0,72 1,26 10,29 7,65 10,32 8,40 0,39 3,37 0,17 2,36 0,70 22,12 22,12 0,04 035 13,05 4,46 0,67 0,06 2,82 0,67 177,86 177,86 1,17 1,26 16,95 21,48 31,83 29,14 16,05 14,10 3,58 2. 14 29,35 4,18 6,62 EFRU 1. 087,97 686,25 0,75 1,10 65,62 103,71 249,94 76,83 44,36 50,34 4,01 10,18 40,81 31,84 6,76 ESF 437,38 436,87 1,13 430 109,76 7,65 168,46 24,83 039 65,64 3439 1530 5,02 I«lt(2) EUGFL Fiskeri 231,04 231,04 1. 24 3,74 39. 04 8,06 21,98 30. 93 125 108,90 0,02 6,28 2,60 28,29 27,91 0,47 033 0,84 3,47 2,42 2,88 0,64 8. 76 0. 03 535 2,73 lait 1. 784,68 1382,07 3,59 9,46 215,26 122,89 442^1 135. 46 53. 64 233,65 4,02 44,60 67,74 4220 6,76 Der blev ligeledes foretaget en del betalinger vedrørende interventioner, der var besluttet før 1994, dvs. i forbindelse med den første programmeringsperiode 1989-1993, og undertiden endnu før. I alt drejede det sig om 1,785 mia. ECU (dvs. 7% af samtlige betalinger, der blev udført i 1996), hvoraf 1,382 mia. (77%) svarede til forpligtelserne for perioden 1989-1993. Der var tale om betalinger, der helt normalt blev foretaget i den afsluttende fase af den første periodes interventioner. Det bemærkes, at selv om forpligtelserne vedrørende disse interventioner skulle være indgået inden udgangen af 1993 (medmindre programmerne blev forlænget), havde medlemsstaterne som hovedregel en frist på to år, dvs. indtil den 31. december 1995, til at udbetale beløbene til de endelige støttemodtagere, og derefter seks måneder, dvs. indtil den 30. juni 1996, til at indsende udgiftsattesterne til Kommissionen. Disse betalinger, der blev foretaget af Kommissionen i 1996, afspejler således afslutningen af programmerne fra den første programmeringsperiode. I EFRU's tilfælde blev 796 interventioner fra perioden før strukturfondreformen i 1988 afsluttet i 1996, ofte automatisk i medfør af artikel 12 i forordning (EØF) nr. 4254/88. Afslutningen af interventionerne medførte betaling af restbeløb på i alt 401,7 mio. ECU, heraf 378 mio. til Italien (645 sager), 12 mio. til Det Forenede Kongerige (97 sager), 10 mio. til Grækenland (22 sager) og 2 mio. til andre medlemsstater (32 sager). For så vidt angår perioden 1989-1993 blev ca. 170 interventioner afsluttet i 1996, hvilket medførte betaling af restbeløb i 1996 på i alt 535 mio. ECU, heraf 241 mio. til Spanien, 91 mio. til Grækenland, 44 mio. til Irland, 42 mio. til Italien, 40 mio. til Portugal og 77 mio. ECU til de øvrige medlemsstater. I ESF's tilfælde vedrørte disse betalinger næsten alle den første programmeringsperiode og udgjorde et yderligere skridt på vej mod afslutningen af de pågældende programmer (nogle er blevet forlænget). Programmerne fra før denne første periode vedrørte Italien og Portugal. I EUGFL's tilfælde beløb betalingerne for forpligtelser vedrørende interventioner fra programmeringsperioden 1989-1993 sig til 231,17 mio. ECU i 1996. Medlemsstaternes anmodninger om udbetaling af restbeløb fremkom med en vis forsinkelse. Ved udgangen af 1996 var der for samtlige mål interventioner svarende til 83,1 mio. ECU, der ikke var afsluttet på grund af manglende anmodninger om restbetaling fra medlemsstaterne, navnlig Portugal og Frankrig for så vidt angår mål 1 og Frankrig og Italien for så vidt angår mål 5b. Med hensyn til fiskeri omfatter betalingerne de bevillinger, der er nødvendige for at indfri 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 93 forpligtelserne vedrørende strukturaktioner vedtaget før ikrafttrædelsen af FIUF (forordning (EØF) nr. 4028/86 og nr. 4042/89). Tabel II-7: Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1996 (mio. ECU) M å ll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5a Mål 5b Mål 6 Uindfriede furpligt, 14. 180,34 3. 686,70 2. 064,62 317,37 1. 064,59 ultimo 1996 (A+B+C) Uindfriede 1996- (A) forpligtelser Uindfriede forpligt, for 1994-1995 (H) forpligt, Uindfriede fra ftir 1994 (C) EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF EFRU ESF EUGFL FIUF 8. X74. 49 2. XKX. 97 2. 053,08 363,79 8. 145,64 5. 180,91 1. 333,23 1. 516,68 II4. X2 3. 114,54 1. 984,24 752,55 271,41 106. 34 2. 920,15 1. 709. 33 803,20 264. 99 142. 63 3. 149,64 537,06 2. 064,62 317,37 852. 03 212,56 2. 215,57 1. 408,50 223,19 660,391 1. 856. 33 359,24 1. 408,50 223. 19 863,61 747. 65 115. 96 607,51 545,66 61,85 454,56 94,18 454,56 94. 18 2(11,56 0,01) 201,56 0. (H) 581. 91 78,48 3U1. 8X 181,23 120. 65 102,32 88. 89 13,43 100,47 45,91 21. 97 31,88 0,72 68,10 30,50 5. 72 31,88 0,00 32,37 15,41 16,25 0,00 0,72 0,00 9 6 1 ^3 381,07 125,94 454,52 486,30 145,76 58. 22 2X2,32 186,28 107,44 32,94 45,90 288,95 127. 87 34,79 126,29 EFSR i alt 22. 375,62 EU- initiativer 3. 766,59 Overg. forniistnit. 366,34 Ex-DDR Itelucmp- clse af svig 131,59 0 30 I A LT ult. 1996 26. 640,43 % 100% 12. 451,12 5. 955,93 3. 391,51 577,07 13. 207,71 7. 213,51 3. 388,10 2. 412,79 193,30 5. 047,42 2. 854,74 1. 466,43 498,55 227. 70 4. 120. 50 2. 382. X6 1. 101,40 480,17 156,06 1. 671,37 118,03 0,00 0,27 14. 997,37 56% 1. 376,46 79,26 0,00 0,03 6. 503,17 24% 718,76 169,05 131,59 0,00 5. 139,90 19% Stigningen i de disponible forpligtelsesbevillinger, som skyldes resultaterne af Edinburgh-mødet og fremførslerne fra 1995 som den ufuldstændige udnyttelse af betalingsbevillingerne, påvirkede størrelsen af de uindfriede forpligtelser ved årets udgang. Indfrielsesgraden blev dog forbedret. Den lå på 56% i 1996 mod 46% i 1995. To faktorer spillede ind, nemlig indfrielsen af forpligtelserne for 1996 og indfrielsen af de forpligtelser, der var indgået de forudgående år. De uindfriede forpligtelser for den første programmeringsperiode (1989-1993) udgjorde 19% af de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1996, mens de ved udgangen af 1995 udgjorde en tredjedel af de uindfriede forpligtelser. Dette fald skyldes afslutningen af et meget stort antal programmer i 1996. Således er der allerede foretaget betalinger vedrørende 85% af de forpligtelser, der blev indgået i 1992 og 1993 for alle mål og fonde. I EFRU's tilfælde medførte afslutningen, at de forpligtelser, der var indgået før 1994, men som endnu ikke var indfriet, i løbet af 1996 blev reduceret med 4,465 mia. ECU til 2,913 mia. For så vidt angår hver enkelt fonds andel af de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1996 tegnede EFRU sig for 55,6%, ESF for 26,6%, EUGFL for 15,2% og FIUF for 2,6%. Disse tal afviger en smule fra 1995-tallene (EFU 56%, ESF 27%, EUGFL 13% og FIUF 4%). Indfrielsesgraden er således blevet forbedret undtagen for så vidt angår EUGFL. Tabel II-8: Udvikling af de uindfriede forpligtelser (mio. ECU) (Løbende priser) Uindfriede forpligtelser i alt (A+B+C) Årlig tendring Uindfriede 1996- bevillinger (A) Årlig ændring. Uindfriede 1994- forpligtelser (B) Årlig ændring Uindfriede forpligtelser indgået før 1994 (C) Årlig ændring IALT ult. 1996 26. 640,43 14. 997,37 6. 503,17 5. 139,90 % 100% + 13% 56% +25% 24% +68% 19% -33% IALT ult. 1995 23. 529,46 12. 030,77 3. 880,02 7. 618,68 % 100% +22% 51% +34% 16% - 32% -26% I A LT ult. 1994 19. 324,88 % 100% 9. 009,96 - 10. 315,10 - 47% - 0% - 53% - 94 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 1. 2. Anvendelse i 1996 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 I dette afsnit undersøges anvendelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, ekskl. bevillinger vedrørende tidligere aktioner. Tabel 11-9: Anvendelse i 1996 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigjorte, frem- og genopførte bevillinger - mio. ECU) Disponible 1996(1) 26. 244,66 MSI 1 15. 369,11 MSI 2 2. 668,28 FORPLIGTELSER EFSR MSI 3 MSI 4 MSI 5aL MSI 5aF MSI 5b MSI 6 2. 793,92 271,50 802,43 112,27 971,38 88,65 122,69 2. 040,97 1. 590,01 4. 614,84 296,95 1. 181,34 2. 038,70 4,80 4,96 2. 967,96 78,44 22,78 379,07 377,18 655,77 214,02 -1,47 99,14 11,40 21,32 94,80 42,00 512,62. 239,91 421,59. 149,87 3,40 152,23 65,69. 34,99 505,88 810,63 1. 076,80 11,75 7,00 26,61. 49,54 91,68. 38,28 0,37 - -. 8,77 37,50 - 26,80 22,08 191,84. 25,00 220,66. 131,69 4,31 9,05 75,94. 53,32 26,50 15,23. 20,42 23,28 12,77 19,89 0,00 0,00 0,00 6,36 0,00 0,00 29,55. 6,86 3,73 187,71. 172,30 335,91. 33,59 0,00 15,56 51,62 16,27 64,91 82,93 77,18 11,47 I nit % (2)/(l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF Anvendelse ialt(l) 22. 260,26 lait %(2)/(l) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF MSI 1 13. 671,00 Mål 2 1. 510,51 Mål 3 1. 990,34 91,77 2. 094,42 1. 646,08 3. 817,12 251,21 900,76 1. 926,12 11,84 12,61 2. 434,57 20,69 3,67 182,75 159,26 412,16 95,08 0,29 39,29 11,59 14,24 81,91 40,96 287,50. 272,12 402,88. 102,44 3,36 124,62 71,77. 21,10 484,50 571,49 581,69 ItF/l'ALINGEK EFSR Mål 4 Mål 5aL MSI 5aF Mål 5b MSI 6 129,08 696,00 80,58 825,72 51,14 5,91 7,68 8,70. 10,02 49,62. 19,14 0,25 - 3,51. 5,50 18,75 - 42,59 22,07 177,34. 28,74 206,89. 41,08 5,21 6,49 77,13. 26,60 27,86 34,01. 16,50 - 3,88 32,74 - 11,93 0,00 6,46 0,80 0,00 0,00 8,27. 3,47 0,14 212,57. 124,40 300,20. 31,15 0,00 12,70 39,34. 7,67 22,64 71,44 42,12 9,02 lait 23. 077,54 88% 361,76 120,87 3. 351,59 1. 590,01 5. 498,67 2. 022,55 1. 181,34 2. 606,15 6,62 287,14 209,61 2. 967,96 211,86 140,37 2. 521,03 lait 18. 954,37 85% 262,85 74,52 2. 967,17 1. 646,08 4. 444,39 1. 622,96 900,76 2. 226,95 9,11 201,38 216,75 2. 434,57 117,22 78,27 1. 751,40 EU- initiativcr 2. 815,98 11% 58,04 56,44 357,42 129,29 256,26 295,79 37,83 316,55 0,86 23,37 46,62 191,13 44,71 40,28 223,85 737,55 EU- initiativer 1. 513,22 7% 26,41 13,54 225,89 49,35 184,75 141,60 20,45 156,95 0,46 6,81 16,49 102,10 15,36 11,77 123,05 418,26 IALT (2) 25. 893,52 99% 419,80 177,30 3. 709,01 1. 719,30 5. 754,93 2. 318,34 1. 219,18 2. 922,70 7,47 310,51 256,23 3. 159,10 256,57 180,65 2. 744,87 737,55 IALT (2) 20. 467,59 92% 289,26 88,05 3193,05 1695,43 4629,14 1764,56 921,21 2383,90 9,57 208,20 233,24 2536,67 132,57 90,04 1874,44 418,26 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 95 EFRU Tabel 11-10: Anvendelse i 1996 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og genopførte bevillinger - mio. ECU) Disponible 19% (1) 9. 331,20 2. 160,90 361,10 30,50 1. 901,30 13. 785,00 Mål 1 Mål 2 Mål 5b Mål 6 EU-iniL l a it Mail 9. 331,05 - Mål 2 2. 102,78 FORPLIGTELSER EFSR MålSb Mål 6 360,98 30,50 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EF Mål 1 Mål 2 Mål 5b Mål 6 EU-init. lait 74,25 897,35 1. 157,34 2. 756,72 132,82 591,86 1. 640,22 0,00 0,00 1. 833,28 247,21 61,50 19,70 284,84 245,32 587,77 177,12 -1,47 77,02 7,62 21,32 0,00 622,03 0,00 0,00 72,65 37,33 127,16 0,00 0,00 2,09 8,33 15,16 34,09 64,17 30,50 0,00 Måll 8. 270,43 - Mål 2 1. 055,64 BETALINGER EFSR MålSb Mål 6 336,07 6,72 Anvend. i alt (1) 9. 138,46 1. 149,82 357,81 6,72 1. 145,74 11. 798,55 59,99 1. 213,40 1. 243,11 1. 799,52 113,43 336,09 1. 644,14 8,00 5,99 1. 569,29 277,47 10,02 2,11 126,34 46,39 345,36 69,33 0,00 21,01 7,47 14,24 0,00 413,37 0,00 0,00 99,21 33,49 117,63 0,00 0,00 5,03 11,17 4,46 11,71 53,36 6,72 0,00 lait 9. 331,05 2. 102,78 360,98 30,50 11. 825,31 135,75 19,70 1. 254,84 1. 157,34 3. 039,37 847,75 591,86 1. 817,34 -1,47 79,12 15,95 1. 833,28 66,98 34,09 933,42 lait 8. 270,43 1. 055,64 336,07 6,72 9. 668,86 70,01 2,11 1. 438,95 1. 243,11 1. 879,40 576,42 336,09 1. 713,47 0,00 34,04 24,63 1. 569,29 25,42 11,71 744,20 EU- initiativer I A LT (2) % (2y(i) 100% 97% 100% 100% 98% 99% - 9. 331,05 2. 102,78 360,98 30,50 1. 859,14 13. 684,45 141,08 30,52 1. 464,41 1. 241,51 3. 193,87 1. 004,00 598,87 1. 964,00 -1,22 94,90 42,41 1. 984,60 89,61 61,75 1. 037,04 737. 09 1. 859,14 1. 859,14 5,33 10,82 209,57 84,17 154,50 156,25 7,01 146,66 0,25 15,79 26,46 151,32 22,63 27,67 103,63 737,09 EU- initiativer I A LT (2) % (2V(1) 91% 92% 94% 100% 90% 91% - 8. 270,43 1. 055,64 336,07 6,72 1. 035,62 10. 704,48 78,41 3,85 1. 570,24 1. 276,87 1. 998,87 646,52 337,80 1. 786,41 0,29 37,35 34,24 1. 657,92 32,83 20,01 804,61 418,26 1. 035,62 1. 035,62 8,39 1,74 131,28 33,76 119,47 70,10 1,71 72,94 0,29 3,31 9,61 88,63 7,42 8,30 60,41 418,26 I 1996 var udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne og 96,8% for betalingsbevillingerne. Det var ikke nødvendigt at overføre bevillinger fra kapitel til kapitel. De på budgettet opførte tildelinger svarede til det samlede finansieringsbehov for hvert kapitel. for EFRU-bevillingerne meget høj, nemlig 99% Hvad angår gennemførelsen af EFSR'erne/SPD'erne viste mål 1-interventionerne sig også i 1996 at være dem, der havde den bedste bevillingsudnyttelse. Den pågældende budgetpost (B2-1200) måtte øges med 115,3 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 700 mio. ECU i betalingsbevillinger ved overførsler fra andre mål. For mål 2 var 1996 noget særligt, idet det var det sidste år i den første programmeringsfase 1994-1996, der var fastsat for dette mål. Dette medførte et behov for at indgå samtlige forpligtelser vedrørende disse interventioner inden udgangen af 1996. Derfor måtte budgettets mål 2-konto (B2-1201) forhøjes med 162,5 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger. Til gengæld blev der fra samme konto på budgettet overført 584,5 mio. ECU i betalingsbevillinger til mål 1. Endvidere blev 96 8. årsberetning om strukturfondene (1996) der som følge af beslutningerne om at nedskære støtten til visse interventioner under mål 2 frigjort et beløb på 37 mio. ECU, som der var disponeret over i 1994 og 1995. Med hensyn til mål 5b blev 223,5 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 80,7 i betalingsbevillinger overført til andre mål, mens der ikke blev indgået nogen forpligtelser eller foretaget nogen betalinger i 1996 for Italiens, Belgiens, Danmarks eller Luxembourgs vedkommende. Der er generelt problemer med at gennemføre dette mål for så vidt angår medlemsstaternes del af finansieringen. Også for mål 6's vedkommende blev der overført bevillinger til andre konto, nemlig 54,3 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 34,8 mio. ECU i betalingsbevillinger. For Sveriges vedkommende blev der slet ikke registreret nogen forpligtelse eller betaling. For så vidt angår EU-initiativerne var udnyttelsesgraden for EFRU-bevillingerne (kapitel B2-14) 97,8% for forpligtelsesbevillingerne og 79,8% for betalingsbevillingerne. De oprindelige EFRU- tildelinger blev stort set opretholdt i regnskabsårets løb (7,4 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 8 mio. i betalingsbevillinger blev overført til andre fonde). Der måtte imidlertid flyttes store bevillinger mellem initiativerne for at opveje forskellene i udnyttelsestempoet. Således måtte PESCA-, INTERREG-, REGIS- og URBAN-initiativerne tilføres forpligtelsesbevillinger fra andre initiativer. I alt blev 276,4 mio. af EFRU-bevillingerne, heraf 127,8 mio. alene for INTERREG-initiativet, overført til andre EU-initiativer. En væsentlig del af forpligtelserne (730,7 mio. ECU) blev indgået efter vedtagelsen af nye programmer. Dette gælder bl. a. de tre nye medlemsstater, men også andre programmer, som Kommissionen først havde godkendt med forsinkelse. Endelig blev de første beslutninger om ydelse af støtte fra den finansielle reserve for EU-initiativerne truffet i 1996. Der er dog kun indgået forpligtelser for en mindre del af reserven. Hvad endelig angår overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner nåede udnyttelsesgraden for EFRU-bevillingerne (artikel B2-182) op på 52,5% i forpligtelsesbevillinger og 72,8% i betalingsbevillinger. Over denne budgetpost finansieres de aktioner, som Kommissionen godkender i medfør af artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen og artikel 16 i forordningen om samordning af strukturfondene. Anvendelsen af de nye procedurer, som Kommissionen havde vedtaget i 1995 med henblik på godkendelsen af pilotprojekter i henhold til artikel 101, gav anledning til uventede vanskeligheder, som førte til en forsinket godkendelse af projekterne og følgelig til en lav udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillingerne. Denne forsinkelse vil blive indhentet i 1997 og 1998. Se kapitel I. B. 2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 97 ESF Tabel 11-11: Anvendelse i 1996 af ESF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og genopførte bevillinger - mio. ECU) Disponible 1996(1) 3399,40 565,50 2. 798,20 271,50 102,00 13,50 861,70 8. 011,80 Mål 1 Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 EU-init. l a it B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Mål 1 Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 EU-init. l a it Anvend. I a l t ( l) 3. 162,65 48620 2. 192,57 129,08 109,90 7,76 42530 6313,47 Måll 3. 399,40 0,00 Mål 2 Mål 3. 565,50 - 2. 793,92 FORPLIGTELSER EFSR Mål 4. 271,50 Mål 5b Mål 6. 102,00 13,48 40,44 609,47 116,74 1. 160,33 82,80 321,20 171,47 0,00 0,00 737,50 159,46 16,94 3,08 94,23 131,86 68,00 36,90 22,12 3,77 0,00 0,00 188,59 94,80 42,00 512,62. 239,91 421,59. 149,87 3,40 152,23 65,69. 34,99 0,00 1. 076,80 11,75 7,00 26,61. 49,54 91,68. 38,28 037 0,00 0,00. 8,77 37,50 -. 2,71 0,00 15,39 9,28 28,41 0,42 0,00 0,25 13,85 1,11 12,83 17,76. 13,48 Måll 3. 023,79 Mål 2 Mål 3. BETALINGER EFSR Mål 4. Mål 5b 454. 87 - 1. 990,34. 129,08 Mål 6. 28,27 458,46 120,43 1. 230,17 77,94 306,01 122,34 0,00 1,51 524,72 153,95 10,67 137 56,40 112,87 66,80 25,75 029 1828 4,12 0,00 0,00 158,11 81,91 40,96 287,50. 272,12 402,88. 102,44 3,36 124,62 71,77. 21,10 0,00 581,69 5,91 7,68 8,70. 10,02 49,62. 19,14 025 0,00 3,51. 5,50 18,75 - 90,58 2,07 0,14 11,46 6,24 37,01 0,27 0,00 0,38 12,96 0,08 4,59 15,38. 7,76 7,76 lait 3. 399,40 565,50 2. 793,92 271,50 102,00 13,48 7. 145,80 166,63 52,08 1258,32 116,74 1. 590,93 692,48 321,20 396,94 3,77 174,60 83,31 737,50 58. 35 50,33 1. 442,62 lait 3. 023,79 454,87 1. 990,34 129,08 90,58 7,76 5. 696,41 128,84 50,34 822,53 120,43 1. 631,41 634,25 306,01 269,93 3,90 143,28 93,88 524,72 34,44 23,34 909,12 EU- initiativer l a it (2) % (2)/(l) 100% 100% 100% 100% 100% 100% 89% 99% - 3399,40 565,50 2. 793,92 271,50 102,00 13,48 769,53 7. 915,33 213,14 89,89 1399,99 146,01 1. 690,41 792,44 348,81 540,13 4,38 177,61 91,30 759,33 63,08 51,32 1. 547,50 769,53 769,53 46,51 37,81 141,68 2927 99,48 99,96 27,61 143,18 0,61 3,01 7,99 21,83 4,72 0,99 104,88 EU- initiativer l a it (2) % (2)/(l) 96% 94% 91% 100% 82% 100% 89% 93% - 3. 023,79 454,87 1. 990,34 129,08 9048 7,76 379,68 6. 076,09 144,43 60,34 905,57 129,79 1. 688,99 677,59 323,91 341,84 4,07 145,64 97,08 531,68 37,17 23,64 964,36 379,68 379,68 15,59 10,00 83,04 9,36 5737 43,34 17,90 71,91 0,17 2,37 320 6,97 2,73 0,30 55,24 Der blev taget højde for, at bevillingsudnyttelsen ikke var lige langt fremskreden i alle lande, ved at flytte rundt på de ESF-bevillinger, der var til rådighed i 1996 (både forpligtelses- og betalingsbevillinger) inden for kapitlet. Herved blev det muligt at anvende næsten alle forpligtelsesbevillingerne og 93% af betalingsbevillingerne, mens de tilsvarende tal i 1995 var 76% i forpligtelsesbevillinger og 81% i betalingsbevillinger. Dette resultat blev opnået, efter at der i nært samarbejde med medlemsstaterne var blevet indført et prognosesystem, som vil blive opretholdt fremover. For mål l's vedkommende må resultaterne i Portugal og i mindre grad i Det Forenede Kongerige siges at opveje de dårlige resultater i Grækenland og Italien. For så vidt angår mål 2 opvejede de spanske og tyske resultater, at man ikke var nået langt med de franske, italienske og britiske SPD'er. For så vidt angår mål 3 var resultaterne gode i Tyskland og Det Forenede Kongerige, mens der for mål 4's og 5b's 98 8. årsberetning om strukturfondene (1996) vedkommende var opstået forsinkelser i samtlige medlemsstater. Endelig er Sverige lidt bagud med gennemførelsen for så vidt angår mål 6. For EU-initiativernes vedkommende blev der i årets løb foretaget forskellige overførsler for at tage hensyn til den omprogrammering, der i mange tilfælde havde fundet sted, fordi mange programmer var blevet iværksat med forsinkelser i 1994, og fordi der var frigjort midler fra reserven. Alt i alt var udnyttelsesgraden for ESF-bevillingerne i henhold til post B2-14 89% for forpligtelserne og 81% for betalingerne. For så vidt angår artikel B2-142 lå udnyttelsesgraden på henholdsvis 96% og 91%. EMPLOI-bevillingerne blev udnyttet næsten 100% både for forpligtelsernes og for betalingernes vedkommende, mens tallene for ADAPT er henholdsvis 92% og 80%. Denne forholdsvis ringe udnyttelse af betalingsbevillingerne skyldes den forsinkede vedtagelse af programmerne og de særlige edb-krav, der gør sig gældende på ESF-området. EUGFL Tabel11-12: Anvendelse i 1996 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og genopførte bevillinger - mio. ECU) Disponible 1996(1) 2. 416,50 802,40 508,40 44,70 173,60 3. 945,60 Måll Mål 5a MålSb Mål6 EU-init l a it Måll 2. 416,50 Mål 5a 802,43 FORPLIGTELSER EFSR Mål 5b Mål 6 508,40 44,67 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN s UK 8,00 506,65 315,93 539,48 81,33 260,07 227,01 4,80 4,96 377,03 91,24 26,80 22,08 191,84 4,16 3,73 99,68 25,00 220,66 125,69 180,33 131,69 4,31 9,05 75,94 53,32 26,50 15,23 33,17 0,00 13,21 29,45 0,00 17,99 1,00 33,20 11,47 Anvendelse I alt (1) 2. 182,12 732,16 455,17 36,66 102,95 3. 509,06 Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 EU-init l a it Måll 2. 065,33 Mål 5a 696,00 BETALINGER EFSR Mål 5b Mål 6 399,07 36,66 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 3,50 407. 41 272,89 557,96 59,84 250,24 140. 42 3,84 5,11 315,48 48,64 42,59 22,07 177,34 1,40 0,00 101,90 28,74 206,89 84,67 145,57 41,08 521 6,49 77,13 26,60 27,86 34,01 30,89 0,00 7,28 15,20 3,13 6,34 2,70 27,64 9,02 lait 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 3. 772. 00 38,96 25,81 798,17 315,93 690,17 482,32 260,07 391,87 4,31 27,06 110,35 377,03 86,52 55,96 107,47 lait 2. 065,33 696,00 399,07 36,66 3. 197,06 47,49 22,07 686,66 272,89 671,37 412,29 250,24 212,38 5,21 17,61 97,44 315,48 57,36 43,22 85,35 % ay(i) 100% 100% 100% 100% 80% 99% - EU- initiativer IALT (2) 2. 416,50 802,43 508,40 44,67 139,48 3. 911,48 43,48 29,07 804,34 327,76 692,44 521,10 260,07 418,57 4,31 27,06 122,53 377,92 101,83 65,40 115,59 139,48 139,48 4,52 3,27 6,17 11,83 2,27 38,78 0,00 26,70 0,00 0,00 12,17 0,88 15,31 9,44 8,13 EU- initiativer I A LT (2) % (2y(l) 95% 95% 88% 100% 79% 93% - 2. 06533 696,00 399,07 36,66 80,83 3. 277,89 49,49 23,05 698,22 278,81 679,08 434,52 250,24 224,48 5,21 17,61 101,12 317,71 61,96 45,73 90,67 80,83 80,83 1,99 0,98 11,57 5,91 7,71 22,23 0,00 12,10 0,00 0,00 3,68 2,23 4,59 2,52 5,33 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 99 Ligesom for de øvrige fondes vedkommende måtte EUGFL-beløbene på budgettet reguleres i 1996 på baggrund af beslutningerne om godkendelse af nye programmer, bl. a. med henblik på interventionerne til fordel for de nye medlemsstater og i henhold til LEADER. Disse reguleringer medførte bevillingsoverførsler for forpligtelselsesbevillingerne blev 99% af de disponible bevillinger, nemlig 100% for EFSR/SPD og 80% for EU-initiativerne. For sidstnævntes vedkommende blev der for et stort antal LEADER II- programmer disponeret over alle bevillingerne på én gang i 1995, således at der ikke skulle indgås forpligtelser for disse programmer i 1996. (EFSR/SPD). Udnyttelsesgraden kapitel B2-10 inden for Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne blev kun 95% af de disponible bevillinger, nemlig 95% for EFSR'erne og 92% for EU-initiativerne. Hvad navnlig angår EFSR/SPD'erne nåede udnyttelsesgraden kun op på 100% for mål l's og 6's vedkommende. Underudnyttelsen vedrørende mål 5a (91%) kan for størstedelens vedkommende tilskrives, at der ikke fremkom anmodninger om forskudsbetalinger i forbindelse med interventionerne i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91. Den mindre udnyttelse af mål 5b-bevillingerne (79%) skyldes en forsinket indgivelse af ansøgninger om betalinger for programmerne