title: 1997 m. spalio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2046/97 dėl Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimo kampanijoje prieš narkotikus ir narkomaniją

eurovoc_concepts:
North-South relations
cooperation policy
drug addiction
fight against crime

text: 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 311 31997R2046 L 287/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 10 21 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2046/97 1997 m. spalio 13 d. dėl Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimo kampanijoje prieš narkotikus ir narkomaniją EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, kadangi 1995 m. birželio 15 d. priimtame komunikate Parlamen- tas pareiškė savo požiūrį į tas gaires; atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130w straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), laikydamasi Sutarties 189c straipsnyje nustatytos tvarkos (2), kadangi ekonomikos, grindžiamos narkotikų gamyba arba gau- jos dideles pajamas, poveikis besivystančios nančios visuomenės struktūroms žlugdo sklandų šalies integravimą į pasaulio ekonomiką; iš kadangi socialinių struktūrų irimas besivystančiose šalyse dėl nar- kotikų vartojimo ir su juo susijusios pramonės yra žalingas tva- riai socialinei plėtrai ir neleidžia siekti Sutarties 130u straipsnyje apibrėžtų Bendrijos politikos tikslų vystymąsi remiančio bendra- darbiavimo srityje; kadangi kovojant su narkotikų tiekimu ypač svarbu radikaliai mažinti skurdą Pietuose ir vietoj neteisėtų pasėlių auginimo gyventojams pasiūlyti teisėtą alternatyvą; kadangi institucinė parama turėtų būti teikiama jos prašančioms besivystančioms šalims, kad jos galėtų veiksmingiau kovoti su narkotikais; prekybos kadangi Ketvirtojoje AKR ir EB konvencijoje bei Europos Bendri- jos ir besivystančių šalių sudarytuose bendradarbiavimo, asocia- cijos ir partnerystės susitarimuose yra nuostatų dėl bendradarbia- vimo, siekiant pažaboti piktnaudžiavimą ir prekybą narkotikais, dėl ir psichotropinėmis medžiagomis kontrolės bei keitimosi atitin- kama informacija, įskaitant priemones pinigų plovimo srityje; kadangi kampanija prieš narkotikus ir narkomaniją siejasi su Bendrijos ir jos besivystančių šalių partnerių vykdomos bendra- darbiavimo politikos tikslais; prekursoriais, produktais cheminiais kadangi tarptautinės bendruomenės strategija pažaboti piktnau- džiavimą ir prekybą narkotikais yra grindžiama visuotiniu prisi- jungimu prie 1961 m. Suvestinės konvencijos dėl narkotikų su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, 1971 m. Konvenci- jos dėl psichotropinių medžiagų ir 1988 m. Tarptautinės konven- cijos dėl kovos su neteisėta narkotikų ir psichotropinių medžiagų apyvarta, bei sistemingu nacionaliniu ir tarptautiniu tų konven- cijų įgyvendinimu; kadangi Europos bendrija yra 1988 m. konvencijos susitariančioji šalis, visų pirma pagal tos Konvencijos 12 straipsnį ji priėmė Bendrijos teisės aktus, pagrįstus 1989 m. G7 ir Komisijos pirmi- ninko sudarytos Cheminių veiksmų darbo grupės rekomendaci- jomis, kurios veiksmingumą iš esmės sustiprintų reikiamų teisės aktų ir procedūrų priėmimas kitose pasaulio dalyse; kadangi 1994 m. birželio 23 d. komunikate Parlamentui ir Tary- bai, Komisija pateikė Europos Sąjungos veiksmų, įskaitant tarp- tautines priemones, prieš narkotikus plano 1995–1999 m. gai- res; kadangi veiksminga veikla prieš narkotikus taip pat turi apimti priemones, skirtas kovai su pinigų, gautų iš prekybos narkotikais, plovimu, kaip antai tinkamos teisinės bazės ir reikalingų mecha- nizmų sukūrimas atitinkamose šalyse; (1) OL C 242, 1995 9 19, p. 8. (2) 1996 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 141, 1996 5 13, p. 252), 1996 m. lapkričio 22 d. Tarybos bendroji pozi- cija (OL C 6, 1997 1 09, p. 1) ir 1997 m. kovo 13 d. Europos Parla- mento sprendimas (OL C 115/97, 1997 4 14, p. 127). kadangi įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, turi būti deramai gerbiamos žmogaus teisės; 312 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. kadangi Europos bendrijos valstybės narės pritarė JT Generalinės Asamblėjos 17-oje specialioje sesijoje priimtam politiniam pareiš- kimui ir generaliniam veiksmų planui; specialiai skirtą jaunimui, siekiama užkirsti kelią narkomanijai ir kartu mažinti narkotikų paklausą. kadangi orientacinis finansinių lėšų kiekis, kaip apibrėžta 1995 m. kovo 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijos 2 punkte, yra skirtas 1998–2000 m. laikotarpiui, nedarant povei- kio biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams, apibrėžtiems Sutartyje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: Bendrijos bendradarbiavimas remiasi dialogu, atspindinčiu tikrus turinčius įtakos su narkotikais susijusių kultūrų skirtumus, problemų supratimui, atsižvelgiant jos lemiamą vaidmenį užtikrinant narkotikų kontrolės strategijos socialinį ir politinį gyvybingumą. į 4 straipsnis Stengdamasi laikytis nacionaliniais planais sukurtos strategijos schemos, Bendrija taip pat remia konkrečią veiklą, galinčią turėti nustatomos įtakos (t. y. akivaizdžių ir realių padarinių iš anksto nustatytu laikotarpiu) šioms sritims: 1 straipsnis — institucinių gebėjimų plėtojimui, ypač įgyvendinant: Vadovaudamasi nustatyta vystymąsi remiančio bendradarbiavimo politika ir atsižvelgdama į narkotikų gamybos, prekybos ir vartojimo žalingą poveikį vystymosi pastangoms, Bendrija bendradarbiauja narkotikų ir narkomanijos besivystančiose šalyse srityje, teikdama pirmenybę toms šalims, kurios aukščiausiu valdžios lygmeniu parodė politinę valią sprendžiant joms iškilusias narkotikų problemas. Tokios valios buvimas gali būti parodytas su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, 1971 m. konvencijos ir 1988 m. konvencijos ratifikavimu. Besivystančių šalių įsipareigojimas inter alia turi reikštis vidaus teisės aktų, skirtų kovai su plovimu, įgyvendinimu. inter alia 1961 m. Suvestinės konvencijos narkotikų, gaunamų neteisėtų pinigų, iš 2 straipsnis Pagal šį reglamentą teikiama pagalba papildo ir sustiprina pagalbą, teikiamą pagal kitus vystymąsi remiančio bendradarbiavimo dokumentus. 3 straipsnis Bendrija, šalies partnerės prašymu, pirmenybę teikia nacionalinio narkotikų kontrolės generalinio plano rengimo, atidžiai laikantis Jungtinių Tautų tarptautinės narkotikų kontrolės programos (UNDCP), rėmimui. Šie planai nustatys kampanijos prieš narkotikus tikslus, strategiją ir prioritetus bei su ja susijusius išteklių poreikius (įskaitant lėšų poreikius) ir kartu įtvirtins integruotą, įvairius aspektus ir sektorius apimantį nusistatymą, kaip kuo labiau padidinti nacionalinių narkotikų kontrolės programų ir tarptautinės pagalbos veiksmingumą. — besivystančių šalių nacionalinius narkotikų kontrolės pla- nus, — Bendrijos ir tam tikrų besivystančių šalių susitarimus, pir- miausia skirtus kovai su cheminių prekursorių naudojimu ir pinigų plovimu, — paklausos mažinimo, ypač analizuojant vietinę specifiką, prie- monių nustatymą, kontroliuojant prekybą narkotikais ir psichotropinėmis medžiagomis bei jų vartojimą, narkomanų gydymo ir rizikos apribojimą. Šios priemonės turi būti integruotos į sveikatos ir švietimo, plėtros ir kovos su skurdu bei socialine ir ekonomine atskirtimi poli- tikos sritis, reintegracijos bei — eksperimentinių alternatyvių plėtros projektų skatinimą, sumanytą kaip procesą, padedantį ir kovoti su neteisėtu nar- kotinių pasėlių auginimu, ir juos likviduoti, imantis atitin- kamų kaimo plėtros priemonių tvaraus šalies ekonomikos augimo kontekste. Šie projektai apima socialines ir ekonomi- nes priemones, taikomas atsižvelgiant į neteisėtą gamybą ska- tinančius veiksnius ir priemones, galinčias pagerinti komerci- nių galimybių išnaudojimą. Dėl to bus sistemingai tiriama, ar galima alternatyviems plėtros projektams labiau panaudoti kitus Bendrijos finansinius instrumentus, — studijų, seminarų ir forumų, skirtų keistis patyrimu pirmiau minėtose srityse, finansavimą. Ypatingas dėmesys skiriamas vietos žmonių ir tikslinių grupių dalyvavimui nustatant, planuojant ir atliekant veiklą. Laikantis nuoseklios politikos, apimančios švietimą ir objektyvios teikimą, ypač informacijos apie narkomanijos padarinius Bendrija finansuoja tik tokius projektus, kuriuose garantuojama pagarba žmogaus teisėms. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 313 5 straipsnis reglamentą finansinę paramą turintys teisę gauti Pagal šį tarptautinės - bendradarbiavimo partneriai organizacijos, pirmiausia UNDCP, vietinės ir valstybėse narėse nacionalinės, įsikūrusios provincinės žinybos, ir bendruomeninės organizacijos, institutai ir viešieji bei privatūs ūkio subjektai. nevyriausybinės vietinės ir valdžios padaliniai organizacijos, regioninės ir 8. Kad būtų pasiektas didžiausias galimas poveikis pasaulio ir šalies mastu, Komisija, palaikydama ryšius su valstybėmis narėmis, imasi bet kurios iniciatyvos, užtikrinančios tinkamą koordinavimą ir glaudų bendradarbiavimą su šalimis gavėjomis ir lėšų teikėjais bei kitomis dalyvaujančiomis tarptautinėmis agen- tūromis, ypač įeinančiomis į Jungtinių Tautų sistemos sudėtį ir dar konkrečiau su UNDCP. 7 straipsnis 6 straipsnis Finansinė pagalba pagal šį reglamentą teikiama negrąžinamos paramos forma. 1. Priemones, naudotinas atliekant 3 ir 4 straipsniuose nurodytą veiklą, sudaro tyrimai, techninė pagalba, mokymas ar kitos paslau- gos, prekių tiekimas ir darbai kartu su patikrinimais, įvertinimu ir priežiūros užduočių atlikimu. 8 straipsnis 2. Pagal atitinkamų veiklos rūšių reikmes Bendrijos finansavimas gali padengti kapitalo investicijas, nesusijusias su nekilnojamojo turto pirkimu, ir veiklos išlaidas užsienio ar vietine valiuta. Tačiau, išskyrus mokymo programas, veiklos išlaidos paprastai gali būti padengiamos tik pradiniame etape, o paskui laipsniškai mažėti. 3. Kiekvienai bendradarbiavimo veiklai siekiama gauti 5 straips- nyje apibūdintų partnerių finansinį įnašą. Jų įnašo reikalaujama neperžengiant atitinkamų šalių turimų galimybių ir atsižvelgiant į atitinkamos veiklos pobūdį. 4. Vietinių partnerių finansinio įnašo, visų pirma veiklos išlai- doms padengti, siekiama kaip prioritetinio dalyko, jeigu projektai yra susiję su ilgalaike veikla, kad, nutrūkus Bendrijos finansavi- mui, būtų užtikrintas tokių projektų gyvybingumas. Orientacinis lėšų dydis šiai programai įgyvendinti 1998-2000 m. laikotarpiu - 30 mln. ekiu. Metinius asignavimus, neviršijant finansinių perspektyvų ribų, tvirtina biudžeto valdymo institucija. 9 straipsnis 1. Komisija yra atsakinga už veiklos, kuriai taikomas šis regla- mentas, vertinimą, tvirtinimą ir valdymą pagal galiojančią biudže- tinę ir kitokią tvarką, visų pirma tą, kuri nustatyta finansiniame reglamente, taikomame Europos Bendrijų bendrajam biudžetui. 2. Vertinant projektus ir programą atsižvelgiama į šiuos veiks- nius: 5. Gali būti ieškoma bendro finansavimo su kitais lėšų teikėjais, ypač su valstybėmis narėmis. — veiklos veiksmingumą ir gyvybingumą, — kultūrinius, socialinius, lyties ir aplinkos aspektus, 6. Komisija užtikrina, kad būtų pabrėžiamas su Bendrija siejamas pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos pobūdis. — institucinę plėtrą, būtiną projekto tikslams pasiekti, 7. Kad būtų pasiekti Sutartyje nurodyti nuoseklumo ir papildo- mumo tikslai ir užtikrintas optimalus visų veiklos rūšių efektyvu- mas, Komisija gali imtis visų reikalingų koordinavimo priemonių, pirmiausia apimančių: a) nuolatinio keitimosi informacija apie finansuojamą veiklą ir Bendrijos bei valstybių narių siūlomą finansuoti veiklą ir jos analizavimo sistemą; b) veiklos įgyvendinimo koordinavimą vietoje rengiant Komisi- jos ir valstybių narių atstovų šalyje gavėjoje nuolatinius susi- tikimus ir keičiantis informacija. — patirtį, įgytą vykdant panašaus pobūdžio veiklą. 3. Sprendimai dėl 2 mln. ekiu viršijančios negrąžinamos paramos atskirai pagal šį reglamentą finansuojamai veiklai ir dėl visų pakei- timų, dėl kurių iš pradžių tokiai veiklai patvirtinta suma padidėja daugiau kaip 20 %, priimami 10 straipsnyje nustatyta tvarka. Komisija glaustai informuoja 10 straipsnyje nurodytą Komitetą apie finansinius sprendimus, kuriuos ji ketina priimti dėl mažesnės kaip 2 mln. ekiu vertės projektų ir programų. Ši infor- macija pateikiama ne vėliau kaip likus savaitei iki sprendimo priėmimo. 314 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/26 t. 4. Komisija, neatsiklausiant 10 straipsnyje numatyto Komiteto nuomonės, įgaliojama tvirtinti bet kuriuos papildomus įsiparei- gojimus numatomiems ar faktiškiems perviršiams padengti, jei perviršis ar papildomas įsipareigojimas, nustatyto finansavimo sprendimu, sudaro arba neviršija 20 % pirminio įsipareigojimo. 5. Visi finansavimo susitarimai ar kontraktai, sudaryti pagal šį susitarimą, numato, kad Komisija ir Audito Rūmai gali atlikti tik- rinimus vietoje įprastine pagal galiojančias taisykles, pirmiausia pagal tas, kurios nustatytos Europos Bendrijų bendrajam biudže- tui taikytiname finansiniame reglamente, Komisijos nustatyta tvarka. Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka komi- teto nuomonę. Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Jei Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija. 6. Tais atvejais, kai veiklai taikomi finansavimo susitarimai tarp Bendrijos ir šalies gavėjos, numatoma, kad Bendrija neįsipareigoja mokėti mokesčių, muitų ar kitų rinkliavų. 3. Kartą per metus, remiantis Komisijos atstovo pranešimu apie ateinančiais metais vykdytinos veiklos bendras gaires, 1 dalyje susirinkime pasikeičiama nurodyto komiteto jungtiniame nuomonėmis. 7. Dalyvavimas skelbiamuose paraiškų konkursuose ir sudarant sutartis yra lygiomis sąlygomis atviras valstybių narių ir šalies gavėjos fiziniams ir juridiniams asmenims. Jis gali būti išplečia- mas ir kitoms besivystančioms šalims. 11 straipsnis 8. Tiekiamų prekių kilmės šalys yra valstybės narės, šalis gavėja ar kitos besivystančios šalys. Išimtiniais atvejais, esant pateisina- moms aplinkybėms, tiekiamų prekių kilmės šalimi gali būti ir kitos šalys. 9. Ypatingas dėmesys skiriamas: — sumanyto projekto ekonominiam efektyvumui ir subalansuo- tam poveikiui, — visų projektų aiškiam tikslų ir jų rezultatų įvertinimo rodiklių apibrėžimui bei kontrolei. 10 straipsnis 1. Kiekvienų biudžetinių metų pabaigoje Komisija Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą, kuriame glaustai apžvelgiami tais metais finansuota veikla ir įvertinamas šio reglamento įgyvendi- nimas tuo laikotarpiu. Apžvalgoje specialiai pateikiama informacija apie tuos, su kuriais buvo sudaryti kontraktai. 2. Komisija reguliariai vertina Bendrijos finansuojamą veiklą, kad nustatytų, ar buvo pasiekti tokia veikla siekiami tikslai, ir nuro- dytų gaires būsimų veiklos rūšių veiksmingumui gerinti. Komisija 10 straipsnyje nurodytam komitetui pateikia įvertinimų santrau- ką, kurią prireikus komitetas gali apsvarstyti. Įvertinimų praneši- mus gali gauti kiekviena paprašiusi valstybė narė. 3. Komisija, ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui nuo savo sprendimo, informuoja valstybes nares apie patvirtintas veiklos rūšis ir projektus, nurodydama jų sąnaudas ir pobūdį, šalį gavėją ir partnerius. 1. Komisijai padeda geografiniu principu sudarytas, už vystymąsi atsakingas komitetas. 12 straipsnis klausimo 2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto būti pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. skubumą. Nuomonė patvirtinama 1. Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Euro- pos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 2. Praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia bendrą pagal šį reglamentą Bendrijos finansuotos veiklos įvertinimą, pasiūlymus dėl šio reglamento ateities ir prireikus pasiūlymus dėl jo keitimo ar panaikinimo. 11/26 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 315 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1997 m. spalio 13 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. -C. JUNCKER


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3124/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Prohibición a los barcos chipriotas de hacer escala en puertos turcos

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
freedom of navigation
international trade
maritime shipping
maritime transport
ship's flag

formats: html pdf print

text: 16. 4. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 117/153 (98/C 117/206) PREGUNTA ESCRITA E-3124/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (13 de octubre de 1997) Asunto: Prohibicio·n a los barcos chipriotas de hacer escala en puertos turcos El Gobierno turco ha comunicado que, a partir de ahora, los barcos que enarbolen pabello·n chipriota tienen prohibido hacer escala en los puertos turcos. Como es sabido, Chipre es un pa(cid:14)·s asociado a la UE de la que se dispone a convertirse en miembro. ¿Puede indicar la Comisio·n su opinio·n sobre este asunto y que· medidas tiene intencio·n de adoptar ante esta iniciativa sin precedentes de Turqu(cid:14)·a, iniciativa que obstaculiza el comercio internacional y constituye una provocacio·n contra un pa(cid:14)·s candidato a la UE? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (7 de noviembre de 1997) La Comisio·n ha sido informada recientemente de la situacio·n descrita por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Dado que el transporte mar(cid:14)·timo no esta· cubierto por los acuerdos bilaterales en vigor entre la Comunidad y Turqu(cid:14)·a, la Comisio·n examina actualmente las obligaciones multilaterales de Turqu(cid:14)·a en la materia. En la Resolucio·n del Consejo de Asociacio·n Comunidad-Turqu(cid:14)·a de 6 de marzo de 1995, las Partes acordaron iniciar una cooperacio·n en el a·mbito de los transportes y, en particular, en materia de transporte mar(cid:14)·timo. La situacio·n de la cooperacio·n financiera entre la Comunidad y Turqu(cid:14)·a, sin embargo, no permitio· poner en pra·ctica la cooperacio·n en este a·mbito. (98/C 117/207) PREGUNTA ESCRITA E-3127/97 de Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) a la Comisio·n (13 de octubre de 1997) Asunto: Accio·n de la Unio·n Europea para combatir la basura espacial Los miles de objetos de todo tipo que pululan por la geograf(cid:14)·a espacial, como consecuencia de sate·lites y otros artefactos, sin uso ni utilidad, se han convertido en un problema de especial consideracio·n que reclama urgentes medidas, a escala colectiva, para combatir su progresiva presencia en nuestros conjuntos espaciales. Falta de previsio·n y nula coordinacio·n podr(cid:14)·an ser los denominadores comunes de tantas acciones que han conducido al espacio a convertirse en un fenomenal basurero de piezas meta·licas, principalmente, que dan(cid:152)an nuestro ha·bitat por degradacio·n de los referidos componentes desechados por inu·tiles. ¿Cua·l ha sido la pol(cid:14)·tica de la Unio·n Europea referente a la eliminacio·n de la basura espacial que gravita alrededor de nuestro planeta y que· propuesta ha realizado la Comisio·n o cuenta proponer, para contribuir, a nivel mundial, a luchar contra el problema resen(cid:152)ado? Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisio·n (3 de noviembre de 1997) El problema de la basura espacial y sus posibles consecuencias para las actividades especiales han sido un tema de alcance internacional durante varios an(cid:152)os. Respecto de Europa, ya en 1986 el Consejo de la Agencia Espacial Europea (ESA) creo· un grupo de trabajo formado por expertos en basura espacial. De acuerdo con el informe de dicho grupo, los Estados miembros de la ESA adoptaron una Resolucio·n sobre la pol(cid:14)·tica de la Agencia respecto de la cuestio·n de la basura espacial. La actividad actual de la ESA en relacio·n con la basura espacial tiene como objetivo reducir al m(cid:14)·nimo la creacio·n de basura espacial, reducir el riesgo sobre el terreno provocado por la vuelta de objetos espaciales, obtener toda la informacio·n necesaria sobre basura espacial para evaluar la magnitud del problema y sus consecuencias y analizar los aspectos legales relacionados con la basura espacial


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3160/97 af Katerina DASKALAKI til Kommissionen. Fare for sammenstyrtning af Newstead Abbey, Lord Byrons fædrenehjem

eurovoc_concepts:
European Commission
United Kingdom
architectural heritage
coal
coal industry
cultural heritage
cultural policy
heritage protection

text: C 134/100 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 4. 98 For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Bruxelles, har de belgiske myndigheder identificeret Senne-floden, hvortil hele dette storbyomr(cid:229)des spildevand udledes, som et fłlsomt omr(cid:229)de i henhold til direktivet. Dette betyder blandt andet, at spildevandet senest den 31. december 1998 skal underklastes sekund(cid:230)r spildevandsrensning, (d. v. s. biologisk rensning) samt en supplerende rensning for kv(cid:230)lstof og fosfor, inden det udledes i Senne. Der er planlagt to rensningsanl(cid:230)g, hhv. nord og syd for Bruxelles, med henblik p(cid:229) direktiv 91/271/E(cid:216)F. I sin egenskab af traktatens vogter tilser Kommissionen, at f(cid:230)llesskabslovgivningen gennemfłres p(cid:229) dette omr(cid:229)de, s(cid:229)vel i Bruxelles som i alle de andre stłrre byomr(cid:229)der i F(cid:230)llesskabet. (1) EFT L 135 af 30. 5. 1991, s. 40. (98/C 134/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3157/97 af Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Retsgrundlaget og budgetposterne B3-4103 og B3-4104 I budgettet for 1998 er der ikke afsat bevillinger til budgetposterne B3-4103 og B3-4104, dvs. til foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse af fattigdom og til fordel for (cid:230)ldre. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at sikre et retsgrundlag for disse budgetposter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (28. november 1997) Kommissionen afventer med stor interesse Domstolens afsigelse af dom i tre verserende sager (C-106/96, C-239/96 og C240/96), der vedrłrer F(cid:230)llesskabets kompetence til at tr(cid:230)ffe foranstaltninger p(cid:229) (cid:230)ldreomr(cid:229)det samt til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte aktioner med henblik p(cid:229) at bek(cid:230)mpe social udstłdelse i tilf(cid:230)lde af utilstr(cid:230)kkelig lovgivning. Retsmłdet i sag C-106/96 fandt sted den 4. november 1997. Kommissionen er i denne sammenh(cid:230)ng ved at undersłge Amsterdam-traktatens muligheder, n(cid:229)r den tr(cid:230)der i kraft efter ratifikationen i de 15 medlemsstater, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af foranstaltninger p(cid:229) (cid:230)ldreomr(cid:229)det samt aktioner med henblik p(cid:229) at bek(cid:230)mpe social udstłdelse. (98/C 134/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3160/97 af Katerina Daskalaki (UPE) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Fare for sammenstyrtning af Newstead Abbey, Lord Byrons f(cid:230)drenehjem I Nottingham-omr(cid:229)det findes det historiske Newstead Abbey, f(cid:230)drenehjem og fłdested for Lord Byron, som ikke blot var en meget stor britisk digter, men ogs(cid:229) en helt i Gr(cid:230)kenlands nationale frihedskamp. Allerede i gammel tid havde man opdaget en m(cid:230)ngde kul under Newstead Abbey, men under hele den industrielle revolution blev der aldrig gjort noget for at bryde det, netop af frygt for at huset skulle styrte sammen. For nylig opstod denne fare, da private interesser arbejder p(cid:229) at f(cid:229) brudt kullene. Det erkendes oven i kłbet, at brydningen af kullene vil kunne medfłre, at Newstead Abbey styrter sammen. Kommissionen bedes oplyse: a) Er den opm(cid:230)rksom p(cid:229) denne truende situation for et vigtigt mindesm(cid:230)rke i den europ(cid:230)iske kulturarv? b) Hvad har den konkret til hensigt at głre, for at denne katastrofe kan undg(cid:229)s?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3164/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Aanvullingen op het jaarverslag van het CERA over het extremisme in Europa

eurovoc_concepts:
EU aid
antisemitism
extreme right
extremism
non-governmental organisation
political parties
publication
racism
research report

text: C 134/102 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 98 Ook het programma Leonardo da Vinci (1995-1999) draagt bij tot dit doel. Een van de prioriteiten, de bestrijding van uitsluiting, besteedt bijzonder aandacht aan kansarme groepen op de arbeidsmarkt. waaronder gehandicap- ten. De in het kader van deze prioriteit geselecteerde projecten beogen de toegang tot opleiding te bevorderen en de inzetbaarheid te verbeteren. Het programma steunt aldus projecten ten behoeve van gehandicapten, die als een bijzondere doelgroep worden gezien. Tot dusverre zijn of worden circa 60 projecten voor gehandicapten door het programma gefinancierd. (98/C 134/131) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3162/97 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (13 oktober 1997) Betreft: Commissievoorstellen voor geharmoniseerde controle op de verkoop van vitaminen en mineralen Kan de Commissie mededelen hoe het staat met haar voorstellen voor geharmoniseerde controle op de verkoop van vitaminen en mineralen? Uit mijn kiesdistrict klinken uiterst bezorgde geluiden over de eventuele gevolgen van deze voorstellen, bijvoorbeeld aanzienlijk verlaagde ADD(cid:146)s (aanbevolen dagelijkse doses). In de Britse pers zijn angstaanjagende verhalen verschenen die ernstige verontrusting hebben veroorzaakt onder mensen die regelmatig extra vitaminen en mineralen gebruiken. Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (13 november 1997) Tot op heden heeft de Commissie geen voorstellen ingediend voor de onderlinge aanpassing van de wetgevingen betreffende voedingssupplementen die vitaminen en mineralen bevatten. In juni 1997 bracht de Commissie een discussiestuk over dit onderwerp uit dat moest vaststellen welke punten moeten worden overwogen en besproken voordat er sprake kan zijn van enig voorstel voor harmonisatie. Aan de Commissie konden tot 30 september 1997 opmerkingen over de aan de orde gestelde punten worden meegedeeld. Zij heeft een groot aantal opmerkingen ontvangen. Deze zullen worden bestudeerd en gee¤valueerd voordat er wordt beslist of er terzake voorstellen voor harmonisatie moeten worden ingediend. (98/C 134/132) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3164/97 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (13 oktober 1997) Betreft: Aanvullingen op het jaarverslag van het CERA over het extremisme in Europa In mei 1997 publiceerde het Centrum voor onderzoek en actie op het gebied van racisme en antisemitisme met financie¤le steun van de Commissie een studie getiteld (cid:132)Extremisme in Europa(cid:148). Over dit verslag zijn reeds aan de Commissie tenminste twee parlementaire vragen gesteld, t. w. vraag P-1940/97 (1) en vraag E-2047/97 (2), waaruit bleek dat het verslag een vertekend beeld van de feiten geeft dat een belediging is voor politieke partijen of EU-lidstaten in hun geheel die ten onrechte worden beschuldigd van racisme en vreemdelingenhaat en van aanmoediging ervan. In antwoord op genoemde vragen wees de Commissie elke verantwoordelijkheid voor de publicatie af en preciseerde dat het niet om een officieel Commissiedocument ging, hoewel verschillende persorganen het als zodanig bij de publieke opinie hadden gepropageerd. Het reglement van de Commissie inzake bijstand bepaalt echter dat een voorwaarde voor het verkrijgen van morele steun van de Commissie is dat er geen sprake mag zijn van belediging van een deel van de publieke opinie in een of meer lidstaten, hetgeen ook stond in de richtsnoeren voor de indiening van projecten in verband met het Europees Jaar tegen het racisme. Het is dus logisch te veronderstellen dat dezelfde eis behalve voor morele steun ook moet gelden voor financie¤le steun


title: Règlement (CE) n° 1986/97 de la Commission du 13 octobre 1997 modifiant le règlement (CE) n° 1218/96 relatif à l'exonération partielle du droit à l'importation, pour certains produits du secteur céréalier, prévue par les accords entre la Communauté européenne et la République de Pologne, la République de Hongrie, la République tchèque, la République slovaque, la République de Bulgarie et la République de Roumanie

eurovoc_concepts:
CCT duties
Central and Eastern Europe
cereals
import licence
quantitative restriction
tariff exemption

formats: html pdfa1b print


title: Aftale i form af brevveksling mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation om indførelse af en ordning med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter i forbindelse med udførsel fra Den Russiske Føderation til Det Europæiske Fællesskab af visse stålprodukter, der er omfattet af EF-traktaten og EKSF-traktaten

eurovoc_concepts:
Russia
agreement (EU)
customs document
export monitoring
iron and steel product


title: WRITTEN QUESTION No. 3177/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Innovative schemes for women in agriculture and in rural areas

eurovoc_concepts:
EU policy
European Commission
Greece
exchange of information
farmer
female work
position of women
woman

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3107/97 del Roberta ANGELILLI a la Comisión. Evaluación de las repercusiones sobre el medio ambiente del tramo de ferrocarril de alta velocidad Roma- Nápoles

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
application of EU law
award of contract
criminal procedure
environmental impact
exchange of information
high-speed transport
impact study
rail network

text: C 134/84 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 98 (98/C 134/108) PREGUNTA ESCRITA E-3107/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (13 de octubre de 1997) Asunto: Evaluacio·n de las repercusiones sobre el medio ambiente del tramo de ferrocarril de alta velocidad Roma-Na·poles Hace tiempo que la fiscal(cid:14)·a de Roma ha iniciado una investigacio·n sobre los trabajos de construccio·n del tramo de ferrocarril de alta velocidad Roma-Na·poles. Hasta ahora parece que, para dicho proyecto, se han gastado unos 5 billones de liras en trabajos de poca importancia, en gran parte estudios preparatorios y consultas. Estos gastos, que parecen claramente desproporcionados con respecto al volumen de trabajo llevado realmente a cabo, son el objeto de dicha investigacio·n. En particular, parecen poco transparentes los procedimientos mediante los que se ha atribuido el estudio sobre las repercusiones medioambientales de los trabajos al centro de estudios Nomisma, fundado por el actual Presidente del Gobierno, Romano Prodi, que en el momento de la adjudicacio·n del contrato responsable de las cuestiones relativas a la alta velocidad. Teniendo esto en cuenta: 1. ¿Esta· informada la Comisio·n de investigacio·n de la fiscal(cid:14)·a de Roma sobre la l(cid:14)·nea de alta velocidad Roma-Na·poles? 2. ¿Se han cometido violaciones de la normativa comunitaria en materia de contratos pu·blicos en relacio·n con el proyecto de construccio·n de la l(cid:14)·nea de alta velocidad Roma-Na·poles? 3. ¿Se han llevado a cabo los estudios de la sociedad Nomisma sobre evaluacio·n de las repercusiones sobre el medio ambiente de los trabajos, dentro del respeto de la Directiva 85/337/CEE (1)? (1) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) 1. La Comisio·n no esta· informada de la investigacio·n de la fiscal(cid:14)·a de Roma sobre la l(cid:14)·nea de ferrocarril de alta velocidad Roma-Na·poles. Los procedimientos penales que incoan las autoridades judiciales nacionales no son, como tales, objeto de examen por parte de la Comisio·n. 2. Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que tenga a bien remitir a la Comisio·n los datos de que dispone que permitan suponer que, en el caso que nos ocupa, existe una violacio·n del Derecho comunitario en materia de contratos pu·blicos. 3. Por lo que respecta a si el procedimiento de evaluacio·n del impacto en el medio ambiente es conforme con la Directiva 85/337/CEE del Consejo, de 27 de junio de 1985 (1), relativa a la evaluacio·n de las repercusiones de determinados proyectos pu·blicos y privados sobre el medio ambiente, se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a que se remita a la respuesta dada a su pregunta escrita E-2351/97 (2). (1) DO L 175 de de 5. 7. 1985. (2) DO C 82 de 17. 3. 1998, p. 62. (98/C 134/109) PREGUNTA ESCRITA E-3110/97 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisio·n (13 de octubre de 1997) Asunto: Normativa europea sobre motociclistas Recientemente, la prensa italiana ha mostrado su intere·s por algunas novedades introducidas en el a·mbito comunitario en relacio·n con las prescripciones y equipamiento que deben respetar los motociclistas. Todo ello ha provocado la protesta de las asociaciones italianas de motociclistas que han sen(cid:152)alado hasta que· punto las nuevas normas penalizan a los usuarios de las motocicletas y esta·n inspiradas en evaluaciones, con frecuencia discutibles, de sus exigencias de seguridad. Teniendo esto en cuenta: 1. ¿Puede precisar la Comisio·n la naturaleza y la futura tramitacio·n de las propuestas del Comisario Kinnock en relacio·n con los motociclistas?


title: WRITTEN QUESTION No. 3121/97 by Jan MULDER to the Commission. Use of biological crop protection products in the European Union

eurovoc_concepts:
European standard
OECD
biology
chemical product
consumer protection
environmental protection
marketing
microorganism
plant health product
public health


title: Richtlinie 97/52/EG des Europaïschen Parlaments und des Rates vom 13. Oktober 1997 zur Änderung der Richtlinien 92/50/EWG, 93/36/EWG und 93/37/EWG über die Koordinierung der Verfahren zur Vergabe öffentlicher Dienstleistungs-, Liefer- und Bauaufträge

eurovoc_concepts:
award of contract
provision of services
public contract
single market
supplies contract
works contract


title: WRITTEN QUESTION No. 3171/97 by Friedhelm FRISCHENSCHLAGER to the Commission. Equal opportunities for women and men in the EU

eurovoc_concepts:
Community budget
EU initiative
EU institution
EU policy
equal treatment
gender equality
non-governmental organisation
recruitment
statistics
violence

text: 16. 4. 98 EN Official Journal of the European Communities C 117/159 Directive 84/467/Euratom (1)), it is the responsibility of the Member States to issue the authorizations in question. The Commission would be required to intervene only if it had received information indicating that a Member State was failing to respect the requirements set out in these standards. This position will not change with the implementation of the new basic safety standards Directive 96/29/Euratom (2), which Member States will require to ensure by May 2000. Therefore no information has been requested or received from the British authorities on this matter. Equally, the Commission has no basis for seeking to set up an independent assessment. (1) OJ L 265, 5. 10. 1984. (2) OJ L 159, 29. 6. 1996. (98/C 117/216) WRITTEN QUESTION P-3166/97 by Caroline Jackson (PPE) to the Commission (9 October 1997) Subject: Definition of liquid waste in context of proposed Landfill Directive In the context of the Commission(cid:146)s proposal for a Landfill Directive (COM(97) 105), can the Commission state how it defines the term (cid:145)liquid waste(cid:146)? How does the Commission propose to distinguish between (cid:145)liquid waste(cid:146) and (cid:145)sludge(cid:146)? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (29 October 1997) Article 2 of the Commission proposal for a Council directive on the landfill of waste states that (cid:145)liquid waste shall mean any waste in liquid form including waste waters but excluding sludge(cid:146). The Commission has not included a specific definition of sludge in the landfill proposal as sludge is defined in Directive 86/278/EEC of 12 June 1986 on the protection of the environment, and in particular of the soil, when sewage sludge is used in agriculture (1) which states that (cid:145)sludge(cid:146) means: › › › residual sludge from sewage plants treating domestic or urban waste waters and from other sewage plants treating waste waters of a composition similar to domestic and urban waste waters; residual sludge from septic tanks and other similar installations for the treatment of sewage; residual sludge from sewage plants other than those referred to above. At present, the Commission therefore proposes to distinguish between liquid waste and sludge according to the above mentioned definitions. (1) OJ L 181, 4. 7. 1986. (98/C 117/217) WRITTEN QUESTION E-3171/97 by Friedhelm Frischenschlager (ELDR) to the Commission (13 October 1997) Subject: Equal opportunities for women and men in the EU What means will the Commission be using in future to put an end to violence against women, particularly sexual exploitation in the form of pornography and prostitution?


title: WRITTEN QUESTION No. 3162/97 by Robert EVANS to the Commission. European Commission proposals for harmonized controls on sales of vitamins and minerals

eurovoc_concepts:
European Commission
approximation of laws
exchange of information
proposal (EU)
public health
sale
vitamin

text: C 134/102 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 30. 4. 98 Myo¤s Leonardo da Vinci -ohjelmalla (1995(cid:151)1999) edisteta¤a¤n ta¤ma¤n tavoitteen toteutumista. Sen painopisteista¤ erityisesti (cid:148)syrja¤ytymisen vastainen toiminta(cid:148) keskittyy tyo¤markkinoiden huono-osaisiin ja na¤in ollen myo¤s vammaisiin. Ta¤ma¤n painopisteen perusteella valituilla projekteilla pyrita¤a¤n edista¤ma¤a¤n koulutuksen saatavuutta ja tyo¤llistetta¤vyyden parantamista. Na¤in ohjelmalla suositaan vammaisia koskevia projekteja, ja vammaisia pideta¤a¤n erityisena¤ kohderyhma¤na¤. Ohjelmalla on ta¤ha¤n mennessa¤ rahoitettu tai rahoitetaan parhaillaan noin 60:ta¤ projektia, jotka koskevat vammaisia. (98/C 134/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3162/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Robert Evans (PSE) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Euroopan komission ehdotukset vitamiinien ja kivenna¤isaineiden myynnin valvonnan yhdenmukaistami- seksi Voiko komissio antaa minulle selvityksen vitamiinien ja kivenna¤isaineiden myynnin valvonnan yhdenmukais- tamista koskevien komission ehdotusten nykytilanteesta? Jotkut vaalipiiriini kuuluvat henkilo¤t ovat kirjoittaneet minulle aiheesta; he ovat eritta¤in huolestuneita na¤iden ehdotusten mahdollisista seurauksista, kuten suuresti alennettavista suosituksista pa¤ivitta¤isiksi annoksiksi. Aiheesta on julkaistu brittila¤isissa¤ sanomalehdissa¤ kauhukuvauksia, jotka ovat syva¤sti huolestuttaneet vitamiini- ja kivenna¤isainevalmisteita sa¤a¤nno¤llisesti ka¤ytta¤via¤ henkilo¤ita¤. Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (13. marraskuuta 1997) Komissio ei ole ta¤ssa¤ vaiheessa tehnyt ehdotuksia vitamiineja ja kivenna¤isaineita sisa¤lta¤via¤ elintarvikkeiden lisa¤aineita koskevan lainsa¤a¤da¤nno¤n yhdenmukaistamiseksi. Kesa¤kuussa 1997 komissio esitti aiheesta neuvotteluasiakirjan selvitta¤a¤kseen, millaisia kysymyksia¤ on tarpeen ottaa huomioon ja keskusteltavaksi ennen mahdollisten yhdenmukaistamisehdotusten laatimista. Komissio pyysi palautetta vuoden 1997 syyskuun loppuun mennessa¤ ja onkin saanut runsaasti vastauksia, jotka tutkitaan ja arvioidaan ennen kuin tehda¤a¤n pa¤a¤to¤s siita¤, onko aiheesta tarpeen laatia yhdenmukaistamista koskevia ehdotuksia. (98/C 134/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3164/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Roberta Angelilli (NI) (13. lokakuuta 1997) Aihe: Tarkennusta CERA:n vuosittaiseen kertomukseen (cid:148)A¤ a¤riliikkeet Euroopassa(cid:148) Toukokuussa 1997 rasismin ja antisemitismin eurooppalainen tutkimuskeskus julkaisi komission taloudellisesti tukemana tutkimuksen, joka otsikkona oli (cid:148)A¤ a¤riliikkeet Euroopassa(cid:148). Kertomuksesta parlamentti on esitta¤nyt komissiolle ainakin kaksi kysymysta¤, P-1940/97 (1) ja E-2047/97 (2). Kysymyksista¤ ilmenee, etta¤ kertomuksessa va¤a¤ristella¤a¤n tosiasioita, mika¤ loukkaa tiettyja¤ poliittisia voimia ja kokonaisia unionin ja¤senvaltioita, joita syyteta¤a¤n epa¤oikeutetusti rasismin ja muukalaisvihan harjoittamisesta ja tukemisesta. Vastauksissaan na¤ihin kysymyksiin komissio ei kantanut vastuuta julkaisusta, vaan se selvitti, etta¤ kyseessa¤ ei ollut komission tavoin. Kuitenkin komission virallinen asiakirja, vaikka tietyissa¤ suojelutoimista annetussa sa¤a¤nno¤sto¤ssa¤ selviteta¤a¤n, etta¤ komission moraalisen tuen saaminen edellytta¤a¤, etta¤ toimilla ei loukata yhden tai useamman ja¤senvaltion yleista¤ mielipidetta¤. Ta¤ma¤ edellytys kuului myo¤s suuntaviivoihin, jotka koskevat Euroopan rasismin vastaisen vuoden hankkeiden esitta¤mista¤. Na¤in ollen on luonnollista, etta¤ sama edellytys on va¤ltta¤ma¤to¤n rahoitukselliselle eika¤ ainoastaan moraaliselle tuelle. lehdissa¤ asia esitettiin yleiso¤lle silla¤


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3106/97 af Roberta ANGELILLI til Kommissionen. Højhastighedsjernbaneforbindelsen Rom-Napoli

eurovoc_concepts:
Italy
electrical energy
energy transport
environmental impact
high-speed transport
rail transport

text: 3. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 102/161 offentlig park. Desuden ville kabelet over lange str(cid:230)kninger ligge op ad det allerede eksisterende ENEL-kabel, hvilket ville łge risikoen for elektromagnetiske błlger i omr(cid:229)det. San Cesareo kommune afsendte derfor den 28. 2. 1997 en skriftlig redegłrelse for sagen til konsortiet IRICAV UNO, der er ansvarlig for projektet, Roms prefekt, regionen Lazio og provinsen Rom. 1. Finder Kommissionen ikke, at der p(cid:229) denne baggrund er behov for at undersłge, om direktiv 85/337/E(cid:216)F (1) er blevet overholdt med hensyn til inddragelse af de forskellige forvaltningsniveauer i procedurerne i forbindelse med miljłindvirkningsvurderingen? 2. Om en kr(cid:230)nkelse, hvis den blev konstateret, ville kunne medfłre, at arbejdet indstilles, uanset hvorn(cid:229)r det er indledt, eller om kr(cid:230)nkelsen ville kunne medfłre, at hele proceduren głres om for at sikre, at den bliver i overensstemmelse med de europ(cid:230)iske bestemmelser? (1) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. (98/C 102/241) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3106/97 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Hłjhastighedsjernbaneforbindelsen Rom-Napoli Anl(cid:230)ggelsen af hłjhastighedsjernbaneforbindelsen Rom-Napoli og de katastrofale indvirkninger heraf p(cid:229) de bym(cid:230)ssigt bebyggede omr(cid:229)der, der vil blive berłrt heraf (La Rustica, Casal Bertone, Tor Sapienza og Lunghezza), har allerede v(cid:230)ret genstand for to forespłrgsler, E-0508/97 (1) og E-1412/97 (2). I sine svar p(cid:229) disse forespłrgsler bekendtgjorde Kommissionen, at den agtede at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at sikre overholdelsen af direktiv 85/337/E(cid:216)F (3) om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet. Vil Kommissionen, eftersom procedurerne i forbindelse med anl(cid:230)gsarbejdet i mellemtiden forts(cid:230)tter: 1. om muligt n(cid:230)rmere specificere, hvilke foranstaltninger den allerede har truffet eller er i f(cid:230)rd med at tr(cid:230)ffe i denne henseende? 2. oplyse, hvilke virkninger disse foranstaltninger vil kunne f(cid:229) p(cid:229) de nuv(cid:230)rende anl(cid:230)gsprojekter? 3. oplyse, hvilke initiativer den agter at tage, hvis de italienske myndigheder skulle ignorere ovenn(cid:230)vnte foranstaltninger? (1) EFT C 186 af 18. 6. 1997, s. 261 og EFT C 391 af 23. 12. 1997, s. 15. (2) EFT C 45 af 10. 2. 1998, s. 28. (3) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3000/97 og E-3106/97 (14. november 1997) Der henvises til Kommissionens svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel E-2351/97 (1). (1) EFT C 82 af 17. 3. 1998, s. 62. (98/C 102/242) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3044/97 af Olivier Dupuis (ARE) til Kommissionen (16. september 1997) Om: Flytning af befolkningsgruppe til Chittagong Hill Tracts Af Europa-Parlamentets bem(cid:230)rkninger til budgetkonto B7-301, (cid:216)konomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien, fremg(cid:229)r det, at en del af bevillingerne til Bangladesh skal anvendes til at fłre bengalske bos(cid:230)ttere tilbage


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3173/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Beteiligung der Niederlande am Comenius- Programm

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Netherlands
budget policy
education policy
educational exchange


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3108/97 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Adjudicação da construção da nova circular situada na zona este de Roma

eurovoc_concepts:
Italy
award of contract
capital city
expressway
infringement of EU law
public contract
public works
works contract

text: C 117/152 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 4. 98 Resposta dada pelo Sr. Monti em nome da Comissa(cid:152)o (10 de Novembro de 1997) Solicita-se ao Senhor Deputado que se digne consultar as respostas que a Comissa(cid:152)o deu a‘s perguntas escritas E-2434/97 do Sr. Wynn (1) e E-2624/97 do Sra. Oddy (2). JO C 82 de 17. 3. 1998, p. 76. (1) (2) Ver p. 31. (98/C 117/205) PERGUNTA ESCRITA E-3108/97 apresentada por Roberta Angelilli (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Outubro de 1997) Objecto: Adjudica(cid:231)a(cid:152)o da constru(cid:231)a(cid:152)o da nova circular situada na zona este de Roma Na(cid:152)o obstante o parecer negativo da Comissa(cid:152)o acerca da adjudica(cid:231)a(cid:152)o, por parte do munic(cid:14)·pio de Roma, da constru(cid:231)a(cid:152)o da nova circular este aos Servi(cid:231)os Ferrovia·rios do Estado spa, no me(cid:136)s de Agosto, este munic(cid:14)·pio tomou uma nova delibera(cid:231)a(cid:152)o mediante a qual atribuiu a‘ Sta spa, sociedade pertencente ao munic(cid:14)·pio, o projecto da obra e aos Servi(cid:231)os Ferrovia·rios do Estado a constru(cid:231)a(cid:152)o da mesma. Esta situa(cid:231)a(cid:152)o contradiz obviamente o parecer da Comissa(cid:152)o e volta a colocar a questa(cid:152)o nos mesmos termos em que foi anteriormente apresentada. Ale·m disso, a atribui(cid:231)a(cid:152)o do projecto a‘ Sta spa suscita numerosas du·vidas, visto que, muito embora o seu estatuto preveja que a sua actividade se desenvolva no a(cid:136)mbito dos transportes colectivos, na nova delibera(cid:231)a(cid:152)o da Comissa(cid:152)o Administrativa do munic(cid:14)·pio de Roma e· qualificada como sociedade de engenharia. Ale·m disso, a referida delibera(cid:231)a(cid:152)o preve(cid:136) a possibilidade de a Sta recorrer a consultores externos no a(cid:136)mbito da sua actividade sem que sejam devidamente especificadas as modalidades e os limites em que tal pode ser feito. Atendendo ao exposto, pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o: 1. Se esta· ao corrente desta nova delibera(cid:231)a(cid:152)o do munic(cid:14)·pio de Roma? 2. Se tal delibera(cid:231)a(cid:152)o teve devidamente em conta as observa(cid:231)o(cid:152)es feitas anteriormente pela Comissa(cid:152)o? 3. Se a nova atribui(cid:231)a(cid:152)o de encargos se processou no respeito pela Directiva 92/50/CEE (1) relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o dos processos de adjudica(cid:231)a(cid:152)o de contratos pu·blicos de servi(cid:231)os? 4. Se, em caso de incumprimento da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, a Comissa(cid:152)o tenciona tomar qualquer iniciativa em rela(cid:231)a(cid:152)o ao munic(cid:14)·pio de Roma? (1) JO L 209 de 24. 7. 1992, p. 1. Resposta dada por M. Monti em nome da Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) As autoridades italianas ainda na(cid:152)o comunicaram oficialmente a‘ Comissa(cid:152)o a decisa(cid:152)o a que a Senhora Deputada se refere. Por conseque(cid:136)ncia, a Comissa(cid:152)o na(cid:152)o pode, de momento, pronunciar-se sobre a regularidade da mesma a‘ luz da Directiva 92/50/CEE de 18 de Junho de 1992, relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o dos processos de adjudica(cid:231)a(cid:152)o de contratos pu·blicos de servi(cid:231)os. Se for detectada uma infrac(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o pode agir contra a Ita·lia nos termos do artigo 169o do Tratado CE, mas nunca podera· tomar iniciativas contra o munic(cid:14)·pio de Roma


title: WRITTEN QUESTION No. 3168/97 by Graham MATHER to the Commission. Voting rights of non-national EU citizens in Member States

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
EU national
Treaty on European Union
application of EU law
local election
national implementing measure
nationality
right to stand for election
right to vote

text: 25. 5. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 158/47 (98/C 158/58) SKRIFTLIG FR¯GA P-3167/97 fr(cid:229)n Anne McIntosh (PPE) till kommissionen (9 oktober 1997) A¤mne: Anslag fr(cid:229)n Stabex till Vanuatu Ka¤nner kommissionen till den o¤kade oron o¤ver troliga bedra¤gerier p(cid:229) lokal niv(cid:229) vad ga¤ller administrationen av EU-anslag fr(cid:229)n Stabex i Vanuatu? Om s(cid:229) a¤r fallet, vilka (cid:229)tga¤rder ta¤nker kommissionen vidta fo¤r att fo¤rhindra bedra¤gerierna i Vanuatu, och vilka mo¤jligheter till gottgo¤relse finns det fo¤r de fo¤retag som bedriver verksamhet i landet och som drabbats av bedra¤gerierna? Svar fr(cid:229)n Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 december 1997) Kommissionen ka¤nner till de anklagelser som utla¤ndska uppko¤pare och lokala exporto¤rer nyligen riktade mot den organisation i Vanautu som a¤r ansvarig fo¤r inko¤p och export av vissa jordbruksprodukter (Vanuatu commodities marketing board, VCBM). Anklagelserna ro¤r inte fo¤rvaltningen av Stabexsto¤det utan snarare de sv(cid:229)righeter som lokala exporto¤rer har att beviljas exportlicenser. Sto¤det fr(cid:229)n Stabex har tidigare tilldelats VCBM och senast inom ramen fo¤r det system av o¤msesidiga fo¤rpliktelser (Framework of mutual obligations, FMO) som undertecknades 1993 och som faststa¤ller anva¤ndningen av Stabex-o¤verfo¤ringar (sammanlagt 4,9 miljoner ecu av vilka 1 miljon tilldelades VCBM) fo¤r perioden 1988 › 1991. Detta belopp skulle utbetalas i form av delbetalningar p(cid:229) tre villkor (offentliggo¤rande av resultaten fr(cid:229)n en av staten besta¤lld ra¤ttslig underso¤kning, offentliggo¤rande av den (cid:229)rliga redovisningsrevisionen av VCBM och genomfo¤randet av en av Europeiska utvecklingsfonden, EUF, finansierad underso¤kning av VCBM:s bokfo¤rings- och fo¤rvaltningspraxis). Dessa villkor faststa¤lldes p(cid:229) grund av kommissionens oro o¤ver kvaliteten p(cid:229) VCBM:s fo¤rvaltning, sa¤rskilt o¤ver en eventuell o¤verdriven politisk inblandning i handelspolitiska beslut. Den sista delen av FMO-bidraget fo¤r 1988-1991 (250 000 ecu) betalades ut till VCMB i december 1996 efter att det sista FMO-villkoret hade uppfyllts. Kommissionen har inte vid n(cid:229)got tillfa¤lle funnit bevis fo¤r olaglig anva¤ndning av Stabexmedlen. Kommissionen har dock fortfarande vissa reservationer betra¤ffande fo¤rvaltningen av VCBM. Fo¤ljaktligen har ytterligare Stabexmedel inte tilldelats organisationen sedan o¤verfo¤ringen fo¤r 1988-1991 och inga o¤verfo¤ringar a¤r planerade. Fo¤retag som anser att de har drabbats av VCBM:s verksamhet har mo¤jlighet att anso¤ka om gottgo¤relse genom Vanautus domstolar. (98/C 158/59) SKRIFTLIG FR¯GA E-3168/97 fr(cid:229)n Graham Mather (PPE) till kommissionen (13 oktober 1997) A¤mne: Ro¤stra¤tt fo¤r unionsmedborgare som a¤r bosatta i en medlemsstat da¤r personen i fr(cid:229)ga inte a¤r medborgare Enligt Fo¤rdraget om Europeiska unionen har varje unionsmedborgare ro¤stra¤tt vid kommunala val i den medlemsstat da¤r han a¤r bosatt, p(cid:229) samma villkor som medborgarna i den staten. I direktiv 94/80/EEG (1), som skulle vara info¤rlivat med den nationella lagstiftningen den 1 januari 1996, faststa¤lls na¤rmare besta¤mmelser fo¤r uto¤vandet av dessa ra¤ttigheter. En av mina va¤ljare har av en tja¤nsteman i ett franskt departement meddelats att hon inte f(cid:229)r ro¤sta vid de lokala valen eftersom hon inte varit fast bosatt da¤r under minst sex m(cid:229)nader. I praktiken har medlemsstaterna och kommunerna i dessa en viss handlingsfrihet betra¤ffande tilla¤mpningen av besta¤mmel- serna i direktivet. I artikel 4. 2 anges till exempel fo¤ljande: (cid:148)Om d(cid:229) en medlemsstats egna medborgare enligt bosa¤ttningsstatens lagar endast har ro¤stra¤tt [. ] i den grundla¤ggande lokala fo¤rvaltningsenhet da¤r de har sin huvudsakliga bostad, skall va¤ljare [. ] enligt artikel 3 ocks(cid:229) understa¤llas detta krav(cid:148)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3114/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Zigeunerkampen in Rome

eurovoc_concepts:
EU publication
Latium
child protection
housing
living conditions
nomadism
parking area
poverty
public order
schooling


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3113/97 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Aanbesteding voor kantines voor spoorwegpersoneel in de Marken en in het district Pescara

eurovoc_concepts:
Marches
application of EU law
award of contract
catering
competition law
invitation to tender
means of public conveyance
public contract
rail transport
services contract


title: WRITTEN QUESTION No. 3123/97 by Nel van DIJK , Edith MÜLLER to the Commission. 'Flower wars' in Cologne: interference with freedom of competition

eurovoc_concepts:
EU control
EU national
Netherlands
North Rhine-Westphalia
business lease
cessation of trading
exchange of information
floriculture
restriction on competition
retail trade

text: C 158/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 (98/C 158/47) SKRIFTLIG FR¯GA E-3122/97 fr(cid:229)n Armelle Guinebertie‘re (UPE) till kommissionen (13 oktober 1997) A¤mne: Diskriminerande behandling av privata sprittillverkare inom Europeiska unionen Fruktodlarna som destillerar eller l(cid:229)ter destillera en del av sin sko¤rd beskattas sa¤rskilt h(cid:229)rt i det franska beskattningssystemet. P(cid:229) detta sa¤tt uppst(cid:229)r en snedvridning av konkurrensen inom unionens medlemsstater. Medlemsstaterna har na¤mligen mycket olika regler fo¤r destillering. Det finns till exempel verkliga skillnader mellan det spanska mycket liberala systemet och det betydligt stra¤ngare franska systemet. Vilka (cid:229)tga¤rder avser Europeiska kommissionen vidta fo¤r att minska skillnaderna i lagstiftningarna, som skadar den privata sprittillverkningssektorn? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens va¤gnar (12 november 1997) Enligt det undantag som anges i artikel 22 i direktiv 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna fo¤r punktskatter p(cid:229) alkohol och alkoholdrycker (1) f(cid:229)r medlemsstaterna tilla¤mpa minskade punktskattesatser p(cid:229) etylalkohol som framsta¤lls av sm(cid:229) destillerier. Detta undantag f(cid:229)r endast tilla¤mpas fo¤r en viss begra¤nsad produktionsvolym och endast p(cid:229) vissa villkor. Under fo¤rutsa¤ttning att medlemsstaternas sa¤rskilda ordningar h(cid:229)lls inom de parametrar som s(cid:229)ledes fo¤reskrivs i gemenskapslagstiftningen, finns det inga ytterligare regler om exakt hur de skall tilla¤mpa detta undantag. M(cid:229)nga medlemsstater har valt att inte anva¤nda detta undantag, och kommissionen ka¤nner inte till att n(cid:229)gra allvarliga problem har uppst(cid:229)tt i s(cid:229)dana medlemsstater som anva¤nder den mo¤jligheten. Kommissionen avser da¤rfo¤r inte att fo¤resl(cid:229) n(cid:229)gon a¤ndring av artikel 22. Parlamentsledamoten anmodas dock att la¤mna ytterligare information om de problem som har drabbat de sm(cid:229) franska destillerierna, s(cid:229) att situationen kan underso¤kas. Vad betra¤ffar sja¤lva destilleringsra¤ttigheterna och medlemsstaternas olika system, bo¤r det framh(cid:229)llas att i avsaknad av en gemensam marknadsorganisation fo¤r alkohol st(cid:229)r det varje medlemsstat fritt att faststa¤lla egna besta¤mmelser om produktion och salufo¤ring av etylalkohol, som dock m(cid:229)ste vara fo¤renliga med de grundla¤ggande besta¤mmelserna i EG-fo¤rdraget. (1) EGT L 316, 31. 10. 1992. (98/C 158/48) SKRIFTLIG FR¯GA E-3123/97 fr(cid:229)n Nel van Dijk (V) och Edith Mu¤ ller (V) till kommissionen (13 oktober 1997) A¤mne: Blomstertvist i Ko¤ln › ett ingrepp i den fria konkurrensen Ka¤nner kommissionen till rapporterna i den nederla¤ndska och tyska pressen (1) ang(cid:229)ende staden Ko¤lns envisa fo¤rso¤k att tvinga den blomsteraffa¤r som o¤ppnats av tv(cid:229) unga holla¤ndare na¤ra begravningsplatsen (cid:148)Westfriedhof(cid:148) i Ko¤ln att sl(cid:229) igen? A¤ r den i ringa utstra¤ckning konsekventa argumentering bekant fo¤r kommissionen varigenom stadsfo¤rvaltningen fo¤rso¤kt motivera uppsa¤gningen av hyresavtalet med blomsterhandlarna och hotet om vra¤kning, och i vilken man ha¤nvisat till (cid:148)tungt va¤gande ska¤l med betydelse fo¤r staden som helhet(cid:148) (2) sedan blomsterhandlarna enligt uppgift brutit en muntlig o¤verenskommelse ang(cid:229)ende begra¤nsningar av varusortimentet? Delar kommissionen uppfattningen hos en majoritet i Ko¤ln-Ehrenfelds stadsdelsna¤mnd na¤mligen att uppsa¤g- ningen av hyresavtalet utgo¤r ett (cid:148)ingrepp i den fria konkurrensen(cid:148) (3)motiverat av klagom(cid:229)l ang(cid:229)ende de nederla¤ndska handlarnas la¤gre priser fr(cid:229)n sedan tidigare etablerade konkurrenter?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3168/97 del Graham MATHER a la Comisión. Derecho de sufragio para los ciudadanos de la UE que no son nacionales del Estado miembro en que residen

text: 25. 5. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 158/47 (98/C 158/58) PREGUNTA ESCRITA P-3167/97 de Anne McIntosh (PPE) a la Comisio·n (9 de octubre de 1997) Asunto: Financiacio·n comunitaria a Vanuatu a trave·s del Stabex ¿Esta· la Comisio·n al corriente de la creciente preocupacio·n suscitada por un presunto fraude a nivel local en la administracio·n de la financiacio·n comunitaria concedida a Vanuatu a trave·s del Stabex? De ser as(cid:14)·, ¿que· medidas tiene intencio·n de tomar para prevenir dichas actividades fraudulentas en Vanuatu y que· resarcimiento cabe para aquellas empresas que operen en dicho pa(cid:14)·s y que se hayan visto afectadas por el suceso? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisio·n (3 de diciembre de 1997) La Comisio·n conoce las recientes denuncias de compradores extranjeros y exportadores locales contra la Vanuatu Commodities Marketing Board (VCMB), organizacio·n responsable de la compra y exportacio·n de determinados productos agr(cid:14)·colas en Vanuatu. Las denuncias no se refieren a la gestio·n de los fondos Stabex, sino a las dificultades que tienen los exportadores locales para obtener licencias de exportacio·n. En el pasado se asignaron fondos Stabex a la VCMB, los u·ltimos dentro del marco de obligaciones mutuas (MOM) firmado en 1993 para el uso de las transferencias Stabex de 1988-1991 (4,9 millones de ecus en total, de los cuales se asigno· a la VCMB un millo·n de ecus). Esta cantidad deb(cid:14)·a pagarse en varios plazos, con tres condiciones (publicacio·n de los resultados de una investigacio·n judicial encargada por el Gobierno, publicacio·n de las auditor(cid:14)·as financieras anuales del VCMB, y una revisio·n de las pra·cticas contables y de gestio·n de la VCMB financiada por el Fondo Europeo de Desarrollo). Estas condiciones fueron establecidas debido a la preocupacio·n de la Comisio·n por la calidad de la gestio·n del VCMB y, en especial, por las posibles excesivas interferencias pol(cid:14)·ticas en sus decisiones comerciales. El plazo final del MOM 1988-1991 (250 000 ecus) fue abonado a la VCMB en diciembre de 1996 al cumplirse la u·ltima condicio·n del MOM. La Comisio·n no encontro· en ningu·n momento prueba alguna de un uso ilegal de los fondos del Stabex. Sin embargo, la Comisio·n mantiene sus reservas sobre la gestio·n del VCMB. Por tanto, desde la transferencia 1988-1991 no se le han asignado otros fondos Stabex, ni esta· previsto hacerlo. Las empresas que se consideren perjudicadas por actuaciones de la VCMB pueden acudir a los tribunales de Vanuatu. (98/C 158/59) PREGUNTA ESCRITA E-3168/97 de Graham Mather (PPE) a la Comisio·n (13 de octubre de 1997) Asunto: Derecho de sufragio para los ciudadanos de la UE que no son nacionales del Estado miembro en que residen Con arreglo al Tratado de la Unio·n Europea, todo ciudadano de la UE tiene el derecho de votar en las elecciones municipales en el Estado miembro de la UE en el que reside, en las mismas condiciones que los nacionales de ese pa(cid:14)·s. La Directiva 94/80 (1) establece las disposiciones detalladas para el ejercicio de esos derechos. La transposicio·n de dicha Directiva en legislacio·n nacional estaba prevista para el 1 de enero de 1996. Un miembro de mi circunscripcio·n electoral ha recibido una comunicacio·n del organismo competente de un departamento france·s informa·ndola de que no puede ejercer su derecho de sufragio en las correspondientes elecciones locales porque no ha sido residente de forma continua por periodos superiores a los seis meses. En la pra·ctica, los Estados miembros y sus municipios pueden aplicar de forma discrecional las disposiciones de la Directiva. Por ejemplo, el apartado 2 del art(cid:14)·culo 4 establece que «si, con arreglo a la legislacio·n del Estado miembro de residencia, sus propios nacionales so·lo pueden ser electores o elegibles en el ente local ba·sico en donde tengan su residencia principal, los electores o elegibles a que se refiere el art(cid:14)·culo 3 estara·n sujetos tambie·n a esta condicio·n»


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3130/97 af Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM til Kommissionen. Skolemælksprogram

eurovoc_concepts:
aid system
child
consumer behaviour
drinking milk
educational institution
free service
milk fat
public health
skimmed milk
whole milk

text: C 158/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 I łjeblikket stłtter Kommissionen gennem Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) tiltag under m(cid:229)l nr. 3, 4, 5b og 6 og gennem f(cid:230)llesskabsinitiativerne Besk(cid:230)ftigelse-Now (Lige Muligheder for Kvinder med hensyn til Besk(cid:230)ftigel- se) og ADAPT (F(cid:230)llesskabsinitiativet Tilpasning af Arbejdsstyrken til de Strukturelle ˘ndringer i Industrien) en r(cid:230)kke projekter, som skal forbedre kvinders f(cid:230)rdigheder inden for omr(cid:229)det informations- og kommunikations- teknologi, og som bruger informationssamfundets redskaber til at forbedre kvindernes situation p(cid:229) arbejdsmar- kederne. Alt dette f(cid:229)r indflydelse p(cid:229) de nuv(cid:230)rende programmer, og det g(cid:230)lder ogs(cid:229) reformen af strukturfondene, hvor Kommissionen har foresl(cid:229)et, at der skabes et nyt f(cid:230)llesskabsinitiativ for menneskelige ressourcer og lige muligheder. (1) EFT C 148 af 16. 5. 1997. (98/C 158/50) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3130/97 af Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Skolem(cid:230)lksprogram Svaret fra kommissionsmedlem, Franz Fischler, p(cid:229) vegne af Kommissionen (den 10. 9. 1997, E-2448/97 (1)) p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel om skolem(cid:230)lk er utilfredsstillende. I svaret blev det egentlige i mit argument helt forbig(cid:229)et, nemlig at det overskydende fedt i m(cid:230)lkeprodukter ikke błr v(cid:230)re en faktor i F(cid:230)llesskabets stłttepolitik, der łger stłtteniveauet. Jo mindre fedt, der er i m(cid:230)lkeprodukterne, desto bedre er produkterne for sundheden. Fedtfattige m(cid:230)lkeprodukter błr derfor af folkesundhedsm(cid:230)ssige (cid:229)rsager f(cid:229) mere stłtte end dem, der er rige p(cid:229) fedt. Hvordan vil Kommissionen i fremtiden argumentere for, at den, selvom den erkender de positive virkninger af et nedsat fedtforbrug, forts(cid:230)tter med at stłtte fedtrige m(cid:230)lkeprodukter łkonomisk p(cid:229) bekostning af fedtfattige produkter? Har Kommissionen r(cid:229)d til overse de folkesundhedsm(cid:230)ssige aspekter af fedtholdige m(cid:230)lkeproduk- ter? Mener Kommissionen ikke, at ligelig stłtte til fedtfattige m(cid:230)lkeprodukter vil łge forbruget af alle former for m(cid:230)lkeprodukter? (1) EFT C 82 af 17. 3. 1998, s. 82. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1997) Skolem(cid:230)lksprogrammet indg(cid:229)r i den f(cid:230)lles markedsordning for m(cid:230)lk og mejeriprodukter, hvis form(cid:229)l bl. a. er at stłtte anvendelse af m(cid:230)lk i form af dens to bestanddele, fedt og protein. Med udgangspunkt i dette m(cid:229)l bestr(cid:230)ber Kommissionen sig ved fasts(cid:230)ttelsen af listen over stłtteberettigede produkter og stłttebelłbene p(cid:229) at lette en sund og varieret ern(cid:230)ring, uden at den derfor łnsker at p(cid:229)virke forbrugernes valg af det ene eller andet m(cid:230)lkeprodukt. Kommissionen vil evaluere den virkning, som programmet har med hensyn til forbrugsfremme og bidrag til en sund di(cid:230)t, og vil tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger til (cid:230)ndring af programmet, hvis det skulle vise sig nłdvendigt. (98/C 158/51) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3133/97 af Giuseppe Rauti (NI) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Amerikansk overherredłmme p(cid:229) radio- og tv-omr(cid:229)det Ifłlge de seneste offentliggjorte tal fra det europ(cid:230)iske observationsorgan for det audiovisuelle omr(cid:229)de tjente amerikanske virksomheder i 1996 n(cid:230)sten 7 mia dollars p(cid:229) salget af deres produkter i Europa, mens europ(cid:230)erne kun tjente 532 mio dollars p(cid:229) deres eksport til USA. Forholdet er kort sagt 1:12 til USA(cid:146)s fordel ifłlge Gilles Fontaine fra IDATE (Institut pour le De·veloppement de l(cid:146)Audiovisuel et des Te·le·communications en Europe (instituttet for udvikling af det audiovisuelle omr(cid:229)de og telekommunikation i Europa))


title: Padomes Regula (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu un dienvidu sadarbību cīņā pret narkotikām un narkomāniju

eurovoc_concepts:
North-South relations
cooperation policy
drug addiction
fight against crime

text: 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 311 31997R2046 L 287/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 21. 10. 1997. PADOMES REGULA (EK) Nr. 2046/97 (1997. gada 13. oktobris) par ziemeļu un dienvidu sadarbību cīņā pret narkotikām un narkomāniju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, tā kā Parlaments ir paudis savu nostāju par šīm vadlīnijām un 1995. gada 15. jūnijā sniedzis atzinumu par minēto paziņojumu; ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130. w pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), rīkojoties saskaņā ar Līguma 189. c pantā paredzēto proce- dūru (2), tā kā uz narkotikām balstītas ekonomikas vai tādas ekonomikas, kas no tām gūst būtiskus ieņēmumus, ietekme uz jaunattīstības valstu struktūrām, traucē valstij sekmīgi iekļauties pasaules eko- nomikā; tā kā jaunattīstības valstu sociālo struktūru un ar to saistīto ražo- šanas nozaru sabrukums narkotiku patēriņa dēļ ir postošs stabilai sabiedrības attīstībai, kā arī lai īstenotu Kopienas politikas mēr- ķus sadarbības attīstības jomā, kā to nosaka Līguma 130. u pants; tā kā, cīnoties pret narkotiku piegādi, ir būtiski jo īpaši dienvidos panākt radikālu nabadzības līmeņa samazināšanos un piedāvāt iedzīvotājiem likumīgu alternatīvu pretstatā nelikumīgo kultūru audzēšanai; tā kā šīm jaunattīstības valstīm būtu jāsniedz oficiāli noteikts atbalsts, ja tās to lūdz, lai tās varētu efektīvāk cīnīties pret narko- tikām; tā kā paziņojumā Parlamentam un Padomei, kas datēts ar 1994. gada 23. jūniju, Komisija sniegusi savas vadlīnijas Eiropas Savienības 1995. –1999. gada rīcības plānam attiecībā uz narko- tikām, tostarp arī starptautiska līmeņa pasākumus; (1) OV C 242, 19. 9. 1995. , 8. lpp. (2) Eiropas Parlamenta 1996. gada 19. aprīļa Atzinums (OV C 141, 13. 5. 1996. , 252. lpp. ), Padomes 1996. gada 22. novembra Kopējā nostāja (OV C 6, 9. 1. 1997. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1997. gada 13. marta Lēmums (OV C 115/97, 14. 4. 1997. , 127. lpp. ). tā kā ceturtajā ĀKK un EK konvencijā un sadarbības, asociācijas un partnerības līgumos, ko Eiropas Kopiena noslēgusi ar jaunat- tīstības valstīm, ir klauzulas par sadarbību, lai nepieļautu narko- tiku lietošanu un nelikumīgu pārvadāšanu, par prekursoru, ķīmi- sku izstrādājumu un psihotropu vielu tirdzniecības kontroli, kā arī par attiecīgu informācijas apmaiņu, tostarp pasākumiem neli- kumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas jomā; tā kā pastāv sai- stība starp kampaņu pret narkotikām un to lietošanu un sadarbī- bas politikas mērķiem, ko īsteno Kopiena un tās partneri – jaunattīstības valstis; tā kā starptautiskā Kopienas stratēģija, lai nepieļautu narkotiku lietošanu un nelikumīgu pārvadāšanu, ir balstīta uz vispārēju pie- vienošanos 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kurā izdarīti grozījumi ar 1972. gada protokolu, uz 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām un 1988. gada Starptautisko konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu kontrabandu, kā arī šo konvenciju sistemātisku īstenošanu valsts un starptautiskā līmenī; tā kā Eiropas Kopiena ir pievienojusies 1988. gada konvencijai, jo īpaši ņemot vērā šīs konvencijas 12. pantu, kā arī pieņēmusi Kopienas tiesību aktus, kas balstīti uz 1989. gadā Lielā septiņnieka un Komisijas priekšsēdētāja izveidotās Ķīmijas darba grupas ietei- kumiem, un šo tiesību aktu efektivitāti kopumā varētu veicināt attiecīgu tiesību aktu un procedūru pieņemšana citās pasaules daļās; tā kā efektīvai rīcībai pret narkotikām jāietver arī pasākumi pret nelikumīgu, no narkotiku pārvadāšanas gūtu naudas līdzekļu legalizāciju, piemēram, atbilstoša tiesiska regulējuma un mehā- nismu radīšana attiecīgajās valstīs; tā kā, īstenojot pasākumus, kas ir saskaņā ar šo regulu, pienācīgi jāievēro cilvēktiesības; 312 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. tā kā Eiropas Kopienas dalībvalstis ir atbalstījušas politisku dekla- rāciju un vispārēju rīcības plānu, ko apstiprinājusi ANO Ģenerālā asambleja savā 17. īpašajā sesijā; Kopienas sadarbība notiek dialoga veidā, ņemot vērā reālās kultūru atšķirības, kas ietekmē ar narkotikām saistīto problēmu izpratni, tā kā tas ir izšķirošs faktors, lai nodrošinātu narkotiku kontroles stratēģiju sociālu un politisku dzīvotspēju. tā kā finanšu pārskata summa Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijas 2. punkta nozīmē šajā regulā ir iekļauta laika posmam no 1998. līdz 2000. gadam, tādē- jādi neietekmējot budžeta iestādes pilnvaras, ko nosaka Līgums, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Atbilstoši savai sadarbības attīstības politikai un ņemot vērā narkotiku ražošanas, pārdošanas un patēriņa kaitīgo ietekmi uz centieniem panākt attīstību, Kopiena īsteno sadarbību ar jaunatīstības valstīm narkotiku un narkomānijas jomā, dodot priekšroku tām valstīm, kas visaugstākajā līmenī parādījušas politisku apņemšanos Šo apņemšanos var parādīt, inter alia, ratificējot 1961. gada Vienoto konvenciju, kurā izdarīti grozījumi ar 1972. gada protokolu, 1971. gada Konvenciju un 1988. gada Konvenciju. Dalībvalstu saistības, inter alia, izpaužas, ieviešot valstu tiesību aktus pret naudas līdzekļu, kas nelikumīgi iegūti ar narkotiku starpniecību, legalizāciju. atrisināt narkotiku problēmu. 2. pants Palīdzība, kas paredzēta saskaņā ar šo regulu, papildina un nostiprina palīdzību, kas paredzēta saskaņā ar citiem sadarbības attīstības līdzekļiem. 3. pants narkotiku Kopiena pēc partnervalsts lūguma, ciešā saziņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas kontroles Starptautisko programmu (UNDCP), sniedz prioritāru atbalstu valsts narkotiku kontroles plāna sagatavošanai. Šajos plānos nosaka pretnarkotiku cīņas kampaņas mērķus, stratēģijas un prioritātes un ar to saistīto resursu vajadzības (ieskaitot finanšu resursus), tādējādi radot integrētu, starpdisciplināru un daudznozaru pieeju, kas paredzēts valstu efektivitātes palielināšanai. programmu narkotiku kontroles 4. pants Rīkojoties, vēlams, pēc valstu plānos noteiktas stratēģijas, Kopiena atbalsta arī īpašus pasākumus, kam varētu būt ievērojama ietekme (t. i. , efektīvus un taustāmus rezultātus iepriekš paredzētā laika posmā) šādās jomās: — organizatorisko jaudu attīstībā, it īpaši, lai: — jaunattīstības valstis ieviestu valsts plānus narkotiku kon- trolei, — tiktu noslēgti līgumi starp Kopienu un attiecīgām jaunat- tīstības valstīm, jo īpaši, lai cīnītos pret ķīmisko prekur- soru novirzīšanu un nepieļautu nelikumīgu naudas līdzekļu legalizāciju, — panāktu pieprasījuma samazināšanos, jo īpaši, izanalizējot lokālos modeļus, uzsākot pasākumus narkotiku un psiho- tropo vielu tirdzniecības un patēriņa kontrolei, narkomānu ārstēšanu un reintegrāciju, kā arī samazinot riska faktorus. Šie pasākumi jāiekļauj veselības un izglītības, attīstības, kā arī nabadzības un sociālās un ekonomiskās atstumtības apkaro- šanas politikas programmās, — veicinātu alternatīvus attīstības pilotprojektus kā tādus proce- sus, ar kuru starpniecību nelikumīga narkotiku ražošana ar attiecīgiem lauku attīstības pasākumiem, kas saistīti ar stabilu valsts ekonomikas izaugsmi, ir pilnībā apkarota un izskausta. Šie projekti ietver sociālus un ekonomikas pasākumus, kuros ņem vērā faktorus, kas veicina nelikumīgu ražošanu, kā arī pasākumus, kas varētu vienkāršot tirdzniecības atvieglojumu piemērošanu. Tādēļ sistemātiski pārbauda, vai alternatīviem attīstības projektiem iespējams vairāk izmantot citus Kopie- nas finanšu instrumentus (piem. , ALA) un Eiropas Attīstības fondu, — lai finansētu pētījumus, seminārus vai forumus ar iepriekš minētajām jomām saistītas pieredzes apmaiņai. Īpašu uzmanību pievērš tam, lai, nosakot, veicot un plānojot pasā- kumus, piedalītos arī vietējie iedzīvotāji un mērķgrupas. Narkomānijas novēršana, kā arī pieprasījuma samazināšana ir konsekventas politikas priekšmets, kas izglītību un objektīvu informāciju par narkomānijas sekām un kas galvenokārt vērsts uz jauniešiem. ietver Kopiena finansē tikai tādus projektus, kuri garantē cilvēktiesību ievērošanu. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 313 5. pants Sadarbības partneri, kuri saskaņā ar šo regulu var saņemt finansiālu atbalstu, ir reģionālas un starptautiskas organizācijas, it īpaši UNDCP, nevalstiskās organizācijas, kas darbojas valstīs vai dalībvalstīs, valstu, provinču vai pašvaldību dienesti un aģentūras, organizācijas, kas darbojas Kopienā, institūti, kā arī valsts vai privātie uzņēmumi. 8. Lai iegūtais ieguvums gan pasaules, gan valsts līmenī būtu iespējami lielāks, Komisija saziņā ar dalībvalstīm nāk klajā ar jeb- kādiem ierosinājumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un ciešu sadarbību starp saņēmējvalstīm un naudas līdzekļu nodrošinātājiem un citām iesaistītām starptautiskām organizācijām, it īpaši tām, kas ietilpst Apvienoto Nāciju Organi- zācijas sistēmā un vēl jo vairāk ar UNDCP. 7. pants 6. pants Saskaņā ar šo regulu finansiālu atbalstu sniedz dotāciju veidā. 1. Šīs regulas 3. un 4. pantā minēto pasākumu gaitā izmanto- jamo instrumentu skaitā ietilpst pētījumi, tehniskā palīdzība, mācības vai citi pakalpojumi, piegādes un būvdarbi, līdztekus auditiem, kā arī izvērtēšanas un kontroles uzdevumi. 2. Saskaņā ar attiecīgo pasākumu vajadzībām Kopienas finansē- jums var ietvert gan kapitālieguldījumus, izņemot nekustamā īpa- šuma iegādi, gan arī darbības izmaksas ārvalstu vai vietējā valūtā. Tomēr, izņemot mācību programmas, darbības izmaksas parasti drīkst segt tikai sākuma posmā, tās pakāpeniski samazinot. 8. pants Finanšu pārskata summa šīs programmas 1998. līdz 2000. gadam ir 30 miljoni ECU. īstenošanai no Lēmumus par gada apropriācijām pieņem attiecīgā budžeta iestāde, ievērojot paredzamās finanšu iespējas. 9. pants 3. Katram sadarbības pasākumam prasa 5. pantā minēto partneru finanšu iemaksu. Iemaksu prasa, ņemot vērā attiecīgo pušu iespēju robežas, kā arī atkarībā no attiecīgā pasākuma veida. 1. Komisija ir atbildīga par saskaņā ar šo regulu veikto pasākumu novērtējumu, apstiprināšanu un vadību saskaņā ar spēkā esošām budžeta izstrādes un citām procedūrām, un jo īpaši tām, kas izklāstītas Finanšu regulā, kas piemērojam Eiropas Kopienu vis- pārējam budžetam. 4. Gadījumā, ja projekti paredz kādus ilgtermiņa pasākumus, pir- mām kārtām prasa vietējo partneru finanšu iemaksu, it īpaši attie- cībā uz darbības izmaksām, lai nodrošinātu šādu projektu dzīvot- spēju pēc Kopienas finansējuma beigām. 2. Projektu un programmu novērtējumā ņem vērā šādus fakto- rus: — pasākumu efektivitāti un dzīvotspēju, 5. Mēģina rast kopfinansējuma iespējas ar citiem naudas līdzekļu nodrošinātājiem, it īpaši dalībvalstīm. — kultūras, sociālos, dzimuma līdztiesības un vides aspektus, — organizatorisko attīstību, kas vajadzīgas projekta mērķu sasniegšanai, 6. Komisija nodrošina, ka tiek uzsvērts šajā regulā paredzētā atbalsta Kopienas raksturs. — līdzīgos pasākumos gūto pieredzi. 7. Lai sasniegtu Līgumā minētos konsekvences un komplemen- taritātes mērķus, kā arī lai varētu garantēt visu šo pasākumu opti- mālu efektivitāti, Komisija var veikt visus vajadzīgos koordinēša- nas pasākumus, tostarp konkrēti: a) izveidot informācijas apmaiņas un analīzes sistēmu par finan- sētajiem pasākumiem un pasākumiem, ko Kopiena un dalīb- valstis ierosina finansēt; b) pasākumu koordinēšanu uz vietas, atbalsta saņēmējvalstī rīko- jot regulāras tikšanās un veicot informācijas apmaiņu starp Komisijas un dalībvalstu pārstāvjiem. 3. Lēmumus, kas attiecas uz dotācijām, kuras pārsniedz 2 miljo- nus ECU īpašiem pasākumiem, ko finansē saskaņā ar šo regulu, un visas izmaiņas, kas pārsniedz 20 % no sākotnēji apstiprinātās summas šādam pasākumam, pieņem saskaņā ar 10. pantā pare- dzēto procedūru. Komisija īsumā paziņo 10. pantā minētajai komitejai par lēmu- miem par finansējumu, kurus tā paredzējusi pieņemt attiecībā uz projektiem un programmām, kuru izmaksas nepārsniedz 2 mil- jonus ECU. Informācija jāsniedz ne vēlāk kā vienu nedēļu pirms lēmuma pieņemšanas. 314 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/26. sēj. 4. Komisija, nelūdzot 10. pantā minētās komitejas atzinumu, ir pilnvarota apstiprināt jebkādas papildu saistības, kas vajadzīgas, lai segtu paredzētos vai reālos izmaksu pārsniegumus, kas radu- šies saistībā ar konkrētajiem pasākumiem, ja pārsniegums vai papildu pieprasījums ir mazāks vai vienāds ar 20 % no sākotnējo saistību summas, kas noteikta finansējuma lēmumā. 5. Visos finansēšanas līgumos vai līgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, paredz, ka Komisija un Revīzijas palāta var veikt pār- baudes uz vietas saskaņā ar parastajām procedūrām, ko Komisija pieņēmusi, ievērojot spēkā esošos noteikumus, jo īpaši Finanšu regulas noteikumus, kas piemērojami Eiropas Kopienu vispārējam budžetam. 6. Ja uz pasākumiem attiecas Kopienas un saņēmējvalsts finansē- šanas līgums, šādā līgumā paredz, ka Kopiena nesedz nodokļus vai kādas citas maksas. 7. Dalībvalstu un saņēmējvalstu fiziskām un juridiskām perso- nām ar līdzvērtīgiem noteikumiem piedāvā piedalīties konkursā un noslēgt līgumus. To var izvērst, iekļaujot arī citas jaunattīstī- bas valstis. 8. Piegāžu izcelsme ir dalībvalstīs, saņēmējvalstīs vai citās jaunat- tīstības valstīs. Izņēmuma gadījumos, ja to nosaka apstākļi, pie- gādes var būt arī no citām valstīm. 9. Īpašu uzmanību pievērš: — projekta plānā – rentabilitātes panākšanai un stabiliem rezul- tātiem, — visos projektos – skaidrai mērķu un atskaites punktu definē- šanai un uzraudzībai. Komisija apstiprina paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai ja atzinums nav sniegts, Komisija nekavējoties iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome lemj ar kva- lificētu vairākumu. Ja trijos mēnešos kopš dienas, kad Komisija iesniegusi jautājumu Padomes izskatīšanai, Padome nav pieņēmusi lēmumu, Komisija apstiprina ierosinātos pasākumus. 3. Reizi gadā, balstoties uz Komisijas pārstāvja ziņojumu, 1. pantā minētajā komiteju kopsapulcē notiek viedokļu apmaiņa par vadlīnijām attiecībā uz pasākumiem, kuri jāveic pēc gada. 11. pants 1. Katra budžeta gada beigās Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apkopoti pasākumi kas finansēti šā gada laikā, kā arī sniegts novērtējums, kā šajā laikā izdevies īstenot šo regulu. Šajā apkopojumā jo īpaši iekļauj informāciju par tiem, ar kuriem noslēgti līgumi. 2. Komisija regulāri novērtē Kopienas finansētos pasākumus, lai noteiktu, vai mērķi, kas bija jāsasniedz ar šo pasākumu starpnie- cību, ir sasniegti, kā arī lai nākamo pasākumu iedarbīguma uzla- bošanas nolūkos precizētu vadlīnijas. Komisija iesniedz 10. a pantā minētajai komitejai veikto novērtējumu kopsavilkumu, ko komiteja vajadzības gadījumā var pārbaudīt. Ziņojumus ar novēr- tējumiem nodod jebkuras dalībvalsts rīcībā, kas tos pieprasa. 3. Vēlākais mēnesi pēc lēmuma pieņemšanas Komisija paziņo dalībvalstīm par apstiprinātajiem pasākumiem un projektiem, norādot to izmaksas un veidu, saņēmējvalsti un partnerus. 10. pants 12. pants 1. Komisijai palīdz pēc ģeogrāfiskiem kritērijiem izraudzīta komi- teja, kas ir kompetenta attīstības jautājumos. 1. Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja par projektu sniedz atzinumu termiņā, ko priekš- sēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzi- numu sniedz ar vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, kad Padomei jāpieņem lēmums pēc Komi- sijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 2. Trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju novērtējumu par Kopienas pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, kopā ar ieteikumiem attiecībā uz šīs regulas turpmāku piemērošanu un vajadzības gadījumā – ierosinājumus par grozījumiem vai tās atcelšanu. 11/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 315 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojams visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1997. gada 13. oktobrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. -C. JUNCKER


title: Abkommen in form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Russischen Föderation über die Einführung eines Systems doppelter Kontrolle ohne Höchstmengen für die Ausfuhr bestimmter unter den EG- und den EGKS-Vertrag fallender Stahlerzeugnisse aus der Russischen Föderation in die Europäische Gemeinschaft


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3124/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Forbud mod at skibe fra Cypern lægger til i tyrkiske havne

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
freedom of navigation
international trade
maritime shipping
maritime transport
ship's flag

text: 16. 4. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 117/153 (98/C 117/206) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3124/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Forbud mod at skibe fra Cypern l(cid:230)gger til i tyrkiske havne Den tyrkiske regering har meddelt, at det fra nu af er forbudt for skibe, der fłrer cypriotisk flag, at l(cid:230)gge til i tyrkiske havne. Som det vides, er Cypern et land, der er associeret med EU, og som allerede er i f(cid:230)rd med at blive optaget i denne Union. Kommissionen bedes oplyse, hvad den mener om sagen, samt hvorledes den har til hensigt at reagere p(cid:229) denne ikke tidligere sete handlem(cid:229)de fra Tyrkiets side, som hindrer den internationale handel og provokerer et land, som er ved at blive optaget i EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (7. november 1997) Kommissionen er for nylig blevet informeret om den af det (cid:230)rede medlem beskrevne situation. Da słtransport ikke er omfattet af de g(cid:230)ldende bilaterale aftaler mellem F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet, er Kommissionen i łjeblikket i f(cid:230)rd med at undersłge Tyrkiets multilaterale forpligtelser p(cid:229) omr(cid:229)det. I den resolution, som Associeringsr(cid:229)det F(cid:230)llesskabet/Tyrkiet vedtog den 6. marts 1995 enedes de to parter om at indlede et samarbejde p(cid:229) transportomr(cid:229)det, navnlig słtransport. Situationen omkring det finansielle samarbejde mellem F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet har imidlertid forhindret, at der igangs(cid:230)ttes noget samarbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (98/C 117/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3127/97 af Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: En foranstaltning fra Den Europ(cid:230)iske Unions side med henblik p(cid:229) at fjerne affaldet i rummet De mange tusinde objekter af enhver art, som rummet er fyldt af som fłlge af satellitter og andre anordninger, som ikke anvendes og som ikke er til nogen nytte, er ved at skabe et problem af s(cid:230)rligt stort omfang, som kr(cid:230)ver łjeblikkelige foranstaltninger p(cid:229) internationalt plan. Manglen p(cid:229) planl(cid:230)gning og koordination udgłr det f(cid:230)lles grundlag for en lang r(cid:230)kke aktioner, der har omdannet rummet til en enorm losseplads, fłrst og fremmest for objekter af metal, som skader vort habitat p(cid:229) grund af nedbrydningen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende bestanddele, som er kasserede p(cid:229) grund af deres ubrugelighed. Hvilken politik har Den Europ(cid:230)iske Union fłrt med henblik p(cid:229) at fjerne det affald i rummet, som sv(cid:230)ver omkring vores planet, og hvilke forslag har Kommissionen fremsat eller regner med at frems(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at medvirke til at bek(cid:230)mpe dette problem p(cid:229) verdensplan? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (3. november 1997) Affald i rummet og de mulige fłlgevirkninger heraf for rumfartsaktiviteterne har v(cid:230)ret drłftet p(cid:229) internationalt plan i en (cid:229)rr(cid:230)kke. Med hensyn til Europa nedsatte r(cid:229)det for Den Europ(cid:230)iske Rumfartsorganisation (ESA) allerede i 1986 en arbejdsgruppe, sammensat af eksperter p(cid:229) omr(cid:229)det rumaffald. Efter en rapport fra denne gruppe vedtog ESA(cid:146)s medlemsstater en resolution om organisationens politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de. ESA(cid:146)s igangv(cid:230)rende aktiviteter vedrłrende affald i rummet sigter imod at mindske dettes opst(cid:229)en, reducere risikoen p(cid:229) jorden i forbindelse med genstande fra rummet, der vender tilbage til jorden, at samle data vedrłrende rumaffald med henblik p(cid:229) at kunne vurdere problemets omfang og dets konsekvenser, samt endelig at undersłge de juridiske aspekter


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3158/97 af Jan MULDER til Kommissionen. Afskaffelse af restitution for eksport af ost til købedygtige markeder

eurovoc_concepts:
EU production
United States
cheese
export
export licence
export refund
purchasing power
tariff quota

text: C 158/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 I udviklingslandene r(cid:229)der delegationerne over et antal biler, der svarer til antallet af tjenestem(cid:230)nd, herunder et terr(cid:230)ng(cid:229)ende kłretłj. I de industrialiserede lande er der ud over delegationschefens (og eventuelt stedfortr(cid:230)- derens (1)) repr(cid:230)sentationsbil normalt en eller to tjenestebiler afh(cid:230)ngigt af antallet af tjenestem(cid:230)nd samt eventuelt en minibus. Kriterierne for valg af bil bygger p(cid:229) gennemgangen af de specifikke forhold ved hver delegation og i den p(cid:229)g(cid:230)ldende by. I praksis skal bilernes slagvolumen v(cid:230)re under 2 000 cm3 (2 500 cm3 for biler med firehjulstr(cid:230)k) og prisen hłjst 22 000 ECU. Beslutninger om fornyelse af kłretłjerne tr(cid:230)ffes ud fra tre kriterier: Deres alder (5-7 (cid:229)r fra kłbsdatoen), kilometertallet (100 000 til 150 000 km afh(cid:230)ngigt af, hvilken stand de er i) og vedligeholdelsesudgifternes omfang. Den 29. april 1996 blev der udstedt en intern forordning om brugs- og vedligeholdelsesbetingelser samt kriterier for kłb og udskiftning. 4. Repr(cid:230)sentationerne i medlemsstaternes hovedst(cid:230)der r(cid:229)der over to biler, e·n til repr(cid:230)sentation og e·n til varetransport og personbefordring. De regionale kontorer r(cid:229)der over e·n enkelt bil til opfyldelse af disse to behov. Hvad repr(cid:230)sentation ang(cid:229)r, anvendes tjenestebilen udelukkende til kłrsel til og fra de nationale myndigheder. Alle, der skal repr(cid:230)sentere Kommissionen, anvender denne tjenestebil. Kriterierne for valg af bil bygger p(cid:229) en analyse af de specifikke forhold ved hver repr(cid:230)sentation og i den p(cid:229)g(cid:230)ldende by. I praksis skal slagvolumen v(cid:230)re under 2 000 cm3 og prisen hłjst 22 000 ECU. Hvad udskiftning af kłretłjer ang(cid:229)r, anvendes der to kriterier: Kłretłjets alder (5-7 (cid:229)r fra anskaffelsesdatoen) og kilometertallet (100 000 til 150 000 km, afh(cid:230)ngigt af, hvilken stand bilen er i). En intern forordning om anvendelses- og vedligeholdelsesbetingelser og kłbs- og udskiftningskriterier er under overvejelse. (1) Officiel titel (i łjeblikket Gene‘ve, Moskva, Tokyo, Washington). (98/C 158/57) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3158/97 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (13. oktober 1997) Om: Afskaffelse af restitution for eksport af ost til kłbedygtige markeder Den nuv(cid:230)rende problematik ved ordningen med tildeling af eksportcertifikater for ost har i stigende grad negative virkninger for den europ(cid:230)iske mejerisektors eksportmuligheder, hvor m(cid:230)lkepriserne allerede er faldet. En mulighed for at lłse dette problem er at neds(cid:230)tte eksportrestitutionerne for ost eller endda at afskaffe dem for eksport af ost til visse kłbekraftige destinationer. Kommissionen deler łjensynlig denne opfattelse, da den allerede tidligere har s(cid:230)nket visse eksportrestitutioner. Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den (endnu) ikke har besluttet at afskaffe eksportrestitutionerne for ost bestemt til De Forenede Stater, p(cid:229) trods af at der fra forskellig side er anmodet herom? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. november 1997) USA udgłr det stłrste eksportmarked for F(cid:230)llesskabets oste, hvad ang(cid:229)r m(cid:230)ngde og v(cid:230)rdi. Stłrrelsen af denne handel varierer dog fra medlemsstat til medlemsstat. Dette forklarer de forskellige holdninger med hensyn til fasts(cid:230)ttelse af en restitution p(cid:229) nul for oste til denne destination og den forsigtighed, som det (cid:230)rede medlem synes at beklage, men som F(cid:230)llesskabet udviser i denne sag for at głre det muligt for de erhvervsdrivende p(cid:229) hver side af Atlanten at planl(cid:230)gge deres fremtidige aktiviteter under restitutionsbetingelser, som bliver stadig mindre favorable. Endvidere er Kommissionen ansvarlig for at sikre, at de kontingenter, som er resultatet af de forskellige multilaterale forhandlinger (Uruguay, Tokyo), opbruges fuldt ud for s(cid:229)ledes at undg(cid:229) ethvert tiltag, som kunne f(cid:229) de amerikanske myndigheder til at tilbyde F(cid:230)llesskabets kontingenter til ethvert andet land i verden inden for rammerne af deres »globaliseringssystem«


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3156/97 dell'on. Esko SEPPÄNEN alla Commissione. Carenze della normativa comunitaria in materia di tutela dell'ambiente e acque reflue degli edifici delle Istituzioni europee

eurovoc_concepts:
Belgium
Brussels region
European Commission
North Sea
application of EU law
marine pollution
urban area
wastewater
water treatment
watercourse

text: 30. 4. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 134/99 (98/C 134/126) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3154/97 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (13 ottobre 1997) Oggetto: Semi di ravizzone geneticamente modificati Puo‘ la Commissione informare in merito all(cid:146)ultima posizione sugli esperimenti concernenti i semi di ravizzone geneticamente modificati e far sapere quando e in che modo i risultati di tali esperimenti saranno resi disponibili al pubblico? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (12 novembre 1997) Ai sensi della direttiva 90/220/CEE sull(cid:146)emissione deliberata nell(cid:146)ambiente di organismi geneticamente modificati (1), prima di effettuare, a scopo di ricerca e di sviluppo, un’emissione deliberata di organismi geneticamente modificati e‘ necessario ottenere un consenso. La procedura per ottenere il consenso viene avviata dall’autorita‘ competente designata ai sensi della direttiva in questione a livello di Stati membri. La Commissione non e‘ coinvolta in questa procedura, ma viene informata dalle autorita‘ competenti che le inviano le sintesi di tutte le notifiche. La Commissione invia a sua volta queste sintesi a tutti gli Stati membri. La Commissione aveva ricevuto, alla fine di settembre 1997, 251 notifiche relative a emissioni, riguardanti semi di ravizzone, avvenute in Belgio, Danimarca, Germania, Spagna, Francia, Paesi Bassi, Finlandia, Svezia e Regno Unito. Inotificanti che effettuano emissioni sono tenuti, ai sensi dell’articolo 8 della direttiva, ad inviare all’autorita‘ competente una valutazione degli effetti dell’emissione in relazione ai rischi per la salute umana e l’ambiente. La direttiva non prevede l’obbligo di rendere pubbliche queste valutazioni. Alcuni Stati membri, tra cui il Regno Unito, rendono pubblici questi rapporti tramite servizi appositamente designati. Le persone che desiderano ottenere informazioni sull’impatto delle emissioni di semi di ravizzone sulla salute umana e l’ambiente devono rivolgersi ai centri di contatto nazionali il cui elenco viene inviato all’onorevole parlamentare e alla segreteria del Parlamento. (1) GU L 117 dell’8. 5. 1990. (98/C 134/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3156/97 di Esko Seppa¤nen (GUE/NGL) alla Commissione (13 ottobre 1997) Oggetto: Carenze della normativa comunitaria in materia di tutela dell(cid:146)ambiente e acque reflue degli edifici delle Istituzioni europee In materia di tutela ambientale la normativa comunitaria e‘ carente ed e‘ inconcepibile che, ad esempio le acque reflue della citta‘ di Bruxelles, finiscano in un fiume, e quindi nel mare, senza esser state depurate. E(cid:146) la Commissione al corrente di tali problemi ed ha allo studio azioni con cui diminuire le ripercussioni delle acque reflue, fra l(cid:146)altro quelle degli edifici delle Istituzioni europee, sull(cid:146)inquinamento del Mare del Nord? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard in nome della Commissione (13 novembre 1997) La direttiva 91/271/CEE del Consiglio del 21 maggio 1991 concernente il trattamento delle acque reflue urbane (1) prevede che gli Stati membri istituiscano un sistema di raccolta e di trattamento delle acque reflue urbane in tutte le agglomerazioni che contano piu‘ di duemila a. e. («abitante equivalente» e‘ l’unita‘ di misura correntemente utilizzata per quantificare l’inquinamento delle acque reflue, e corrisponde al carico organico riversato da un individuo in un giorno; ai sensi della direttiva, 1 a. e. equivale al carico organico biodegradabile avente una richiesta biochimica di ossigeno a 5 giorni (BOD5) di 60 g di ossigeno al giorno). Per la messa in opera di tali impianti sono previste tre scadenze, rispettivamente il 31 dicembre 1998, il 31 dicembre 2000 o il 31 dicembre 2005, a seconda della dimensione dell’agglomerazione e della sensibilita‘ delle acque recipienti (cioe‘ dell’ambiente idrico in cui sono riversate le acque reflue dopo il trattamento)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3101/97 von Ben FAYOT an die Kommission. Akkreditierung europäischer Journalisten an den verschiedenen Arbeitsorten der Institutionen

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU institution
European Commission
European Parliament
access to information
communications profession
law relating to information
operation of the Institutions
press