title: Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren och effektiv användning av fasta bränslen - (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
action programme
energy policy
fuel
international cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 18. 11. 1997 KOM(97) 550 slutlig 97/0302 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) och DÄRMED SAMMANHÖJfcANDE ÅTGÄRDER (framlagt av kommissionen) MOTIVERING INLEDNING 2 1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I ENERGIPOLITIKEN 1. 1 Allmän bakgrund 1. 1. 1 övergripande insatser 1. 1. 2 Tematiska program 1. 1. 3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra gemenskapsprogram och andra delar av gemenskapens politik 1. 2 Ramprogrammets struktur i 1. 2. 1 Ugstiftning 1. 2. 2 Organ 1. 2. 3 Styrning och kontroll 1. 3 Insatser och program 1. 3. 1 Framtidsanalyscr och uppföljning av marknader (se bilaga II) 1. 3. 2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III) 1. 3. 3 Att främja fÖrnybara energikällor och genomföra en strategi och en handlingsplan för gemenskapen inom detta område (se bilaga IV) 1. 3. 4 Att främja effektiv energianvändning (se bilaga V) 1. 3. 5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI) 1. 3. 6 Kärnkraftssektom (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med Ryssland och 1. 4 Samordning med cncrgipolitiska komponenter i andra gemenskapsprogram och i andra delar av transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga VII) gemenskapens politik 1. 4. 1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU) 1. 4. 2 Transcuropciska cnerginät 1. 4. 3 Andra politiska oniråtlcn och andra program 1. 5 Allmänna ekonomiska aspekter 2. FÖRBÄTTRAD SAMORDNING AV ENERGIPOLITISKA KOMPONENTER INOM GEMENSKAPENS OLIKA POLITISKA VERKSAMHETSOMRÅDEN SLUTSATSER BILAGOR 3 7 7 7 7 8 8 8 9 9 10 K) 12 15 16 17 19 22 22 22 2* 23 24 25 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhörande åtgärder INLEDNING MOTIVERING Krav på att man inrättar ett ramprogram för energipolitiska insatser har vid flera tillfällen ställts i samband med diskussioner som har ägnats denna sektor. Dessa krav har slutligen utmynnat i en formell anhållan från rådet1. I samband med att man granskade kommissionens meddelande om en "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna"2 uttalade sig Europaparlamentet3 och Ekonomiska och sociala kommittén4 i samma riktning. Utvecklingen inom energiområdet - en viktig sektor för unionens ekonomi och för de europeiska medborgarnas välfärd - kräver en reaktion i form av en lämplig energistrategi: Beslutet vid toppmötet i Denver att under våren 1998 hålla ett G8- möte i Moskva, som enbart skall ägnas åt energifrågan, bekräftar om så tillmätas denna sektor och alla de behövs den betydelse som måste problemställningar som hör dit. I meddelandet av den 23 april 1997 om en "Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna", som utarbetades på rådets uttryckliga begäran, framträder följande situation tydligt: (1) Europeiska unionen står idag - och kommer att göra det i allt högre grad i framtiden - inför avgörande utmaningar i fråga om en strategi på energiområdet: (a) trend fortsätter och inga åtgärder vidtas kan Om nuvarande importberoendet när det gäller energiförsörjningen, som idag är 50 %, vara uppe i 80 % år 2020 för kol, 70 % för naturgas och 90 % för petroleum, och de två sistnämnda kommer för en överskådlig framtid att förbli Europas två viktigaste energikällor. Detta ökade beroende måste Rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik inom europeiska unionen" (EGT C 224 av den 1. 8. 1996) och nidets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om antagande av ett program avsctl atl främja internationellt samarbete inom energisektorn - Synergy-programmet (EGT L 104, 22. 4. 1997). KOM(97)0167 slutlig, 23. 4. 1997. 3 Referens EP. ReferensESK. att sia om. Det är här viktigt att notera att rådets grupp "Analys och planering" (COPLA) har fatt i uppdrag av kommittén för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att under andra halvåret 1997 ägna sitt arbete åt betydelsen av den nya geopolitiska situationen på energiområdet för Europeiska unionen. För att garantera försörjningstrygghet krävs en strategi som är grundad på en mångfald av källor och främjande av inhemska förnybara energikällor, kombinerad med rationell energianvändning och understödd av ett utvidgat internationellt samarbete och utveckling av infrastruktur för transeuropeiska energinät som förbinder unionen med externa källor. (b) Behovet att ge ett starkt stöd till EU-företagens konkurrenskraft, vilka alltför ofta har ett handikapp i energikostnader som är högre än för deras icke-europeiska konkurrenter, framför allt i Förenta staterna (inom den kemiska industrin uppskattar man exempelvis att de europeiska företagen har 45 % högre energikostnader än deras amerikanska konkurrenter). Den snabba globaliseringen av ekonomierna och behovet att skapa nya jobb gör det nödvändigt att förbättra konkurrenskraften hos europeiska företag och att stödja lovande sektorer som kan ge en positiv nettoeffekt för sysselsättningen, t. ex. förnybar energi och energihushållning. (c) Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling är förenlig med målsättningarna på miljöområdet med beaktande av den europeiska folkopinionen och gemenskapens internationella åtaganden. Den oroväckande föroreningsnivån i själva hjärtat av Europas städer och klimatförändringarnas inverkan på miljön och folkhälsan ger Europas regeringar och medborgare en skarp påminnelse om de brådskande och långtgående åtgärder som måste vidtas när det gäller energival. för konventionen om Pågående diskussioner som måste vidtas efter klimatförändringar och de åtgärder Kyotokonferensen har särskilt aktualiserat denna nödvändighet. Dessa beslut medför en djupgående förändring av konsumentkulturen via en tillgångs- och efterfrågepolitik som är baserad på frivillighet. ramen inom (2) Gemenskapen gör stora insatser på energiområdet, men dessa är spridda (a) (b) dels mellan olika energipolitiska program som verkar i olika perioder och sammanhang5, dels mellan verksamhetsområden, gemenskapens såsom olika miljö, politiska skatter, Save, Altener, Synergy. utrikespolitiken6, den inre marknaden, strukturpolitiken, forskning och till och med jordbrukspolitiken. Denna situation är resultatet av hur synen på energifrågor har utvecklats inom gemenskapen och av viljan att behandla alla aspekter på denna komplexa fråga. De instrument som har inrättats i detta syfte har visat sig vara ändamålsenliga och sammantaget måste de anses fungera tillfredsställande. En sådan spridning har dock följande konsekvenser: • En viss brist på överskådlighet för berörda parter. • Risk för överlappande insatser. • Risk för att olika insatser inte skall vara samstämmiga. • Ledningsproblem. • Ett resursutnyttjande som inte alltid är optimalt. • Missade möjligheter att uppnå synergieffekter och att maximera komplementariteten mellan åtgärderna. Gemenskapens energipolitik bör vara mer koncentrerad och bättre integrerad för att den på ett effektivt sätt skall kunna bemöta oundvikliga utmaningar och svårigheter. Upprättandet av den inre marknaden för gas och elektricitet på grundval av principen om en konkurrensutsatt och öppen marknad utgör här ett avgörande inslag. När det gäller gemenskapens insatser är insatsernas koncentration det främsta villkoret för en effektiv politik. Inom energiområdet innebär detta en fokusering på följande tre huvudmålsättningar • Försörjningstrygghet • Konkurrenskraft • Miljöskydd Varje insats på energiområdet bör, oavsett om den görs inom ramen för själva energipolitiken eller genom någon av gemenskapens övriga politiska verksamhetsområden, bidra till dessa mål. Ett rent "operationellt" arbete för vart och ett av dessa mål skulle dock snart nå sina begränsningar och dessutom kunna stöta på motsägelser mellan målen. Det komplexa energipolitiska sammanhanget gör det nödvändigt - kanske mer än inom andra områden - att eftersträva en tillfredsställande jämvikt mellan de olika politiska, ekonomiska och sociala faktorerna. Endast med ett tillvägagångssätt Framför allt de energipolitiska delarna av programmen Phare och Tacis. som verkligen är integrerat kan man ta tillräcklig hänsyn till alla aspekter på de problem som skall lösas, vilket bland annat har påvisats av den strategi som valts för genomförandet av fordons- och oljeprogrammet. Det är också särskilt betydelsefullt att man i Agenda 2000 omnämner att "den yttre dimensionen i gemenskapens politik t. ex. vad gäller miljö eller energi kommer att vara en integrerad del av unionens utrikespolitik". Energipolitiken måste ges högre prioritet. För att maximera nyttan av det stöd som unionen ger bör de insatser som faller under energipolitiken genomföras enligt följande riktlinjer: • Krav på att varje gemenskapsinsats direkt skall bidra till att man uppnår ett eller flera av ovannämnda mål. • En avsevärd förbättring av samordningen mellan alla insatser som på något sätt berör energiområdet. • Främjande av samarbetet mellan olika aktörer som deltar i insatserna, både inom gemenskapens institutioner och i medlemsstaterna, helt i enlighet med subsidiaritetsprincipen. • Förmåga att omedelbart reagera på situationsförändringar. • Klargörande och förenkling av förfaranden. • Förstärkta insatser på grundval av prioriteringar och behov. Det är slutligen viktigt att samstämmigheten och samordningen återspeglas i arbetet på alla nivåer: • Inom gemenskapens egentliga energipolitik. Det är i detta sammanhang som ramprogrammet "Energi" har inrättats (se kapitel 1). • Mellan energipolitiska aspekter inom flera andra av gemenskapens politiska verksamhetsområden, vilket säkerställas genom inrättandet av en lämplig struktur inom kommissionen (se kapitel 2) samt genom en förstärkning av den samordning som finns idag. skall • Gentemot medlemsstaterna och berörda parter7. Man kommer också att försäkra sig om att ramprogrammet uppvisar samstämmighet och integration utåt. Kommissionen kommer i detta syfte att fastställa innehållet i och målgrupper för alla informationskampanjer som skall 7 Samarbetet med medlemsstaterna och berörda parter skall ske inom lämpliga ramar, som stipuleras dels av kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en till rädets beslut KOM(97)0436 om rådgivande energikommitté, dels av förslaget organisationen av samarbetet kring överenskomna encrgimål for gemenskapen. organiseras i samband med programmet. Man kommer också att organisera informationskampanjer de informationskanaler som finns i medlemsstaterna. och då utnyttja allmänheten riktade till 1. FÖRBÄTTRAD SAMSTÄMMIGHET OCH EFFEKTIVITET I ENERGIPOLITIKEN 1. 1 Allmän bakgrund i första hand Ramprogrammet "Energi" syftar till att garantera samstämmiga och effektiva energipolitiska insatser. Det kommer därmed att utgöra ett instrument för att rationalisera de program som hänger samman med denna politik. Såsom påpekas ovan har dessa program utformats och genomförts under olika perioder och i olika sammanhang - det är därför viktigt att nu ersätta dem med en bättre integrerad och mera överskådlig politik, som skall fastställas för en period på fem år. Denna politik är tänkt att vila på en kombination av övergripande insatser och tematiska program eller insatser. Dessa två kategorier av insatser, som beskrivs mer i detalj under punkt 1. 3 nedan, skall vara kompletterande till huvudmålsättningarna, som skall utgöra en konstant referenspunkt under hela genomförandet. organiseras fokuseras och att de så När det gäller resurser (se punkt 1. 4) är planerade anslag fastställda inom ramen för aktuella finansiella prognoser. Efter den första perioden skall man genomföra omvärderingar och/eller förstärkningar på grundval av politiska behov och prioriteringar. 1. 1. 1 Övergripande insatser Till sin natur går dessa insatser utöver ramarna för ett delprogram och bidrar på ett övergripande sätt till huvudmålsättningarna. Även om de har sina egna syften kommer de också att medge att man i nivå med ramprogrammet kan säkerställa samordnade insatser genom de tematiska programmen. De kommer också att bidra till att samstämmigheten med övriga delar av gemenskapens politik säkerställs. Dessa insatser skall täcka • framtidsanalyser och uppföljning av marknaderna, • internationellt energi samarbete. /. /. 2 Tematiska program Dessa program motsvarar specifika prioriterade områden inom unionens energipolitik och är motiverade eftersom de bidrar till uppnåendet av alla prioriterade energimål, med särskild betoning på främjandet av miljövänlig teknik och en hållbar utveckling. (1) Främjande av förnybara energikällor och genomförande av en strategi och en handlingsplan för gemenskapen fram till 2010. (2) Främjande av energieffektivitet och energisparande. (3) (4) Främjande av ren och effektiv teknik för utnyttjande av fasta bränslen. Samarbete om säkerhet industriellt samarbete med de nya staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av olaglig handel. inom kärnkraftssektorn, 1. 1. 3 Samordning av energipolitiska komponenter inom andra gemenskapsprogram och andra delar av gemenskapens politik Detta gäller i synnerhet två typer av åtgärder som är mycket viktiga för energisektorn vad gäller både innehåll och omfattning hos de resurser som används, men som faller inom ramarna för specifika förfaranden och därför inte omfattas som sådana i detta ramprogram: • Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU). • Transeuropeiska energinät. Uppmärksamhet kommer dock också att ägnas åt förbättrad samordning mellan alla andra politiska verksamhetsområden och mellan program vars verksamhetsområde t. ex. utrikespolitik (Phare, Tacis, Meda), strukturfonder och investeringsstöd. energipolitiska komponenter, omfattar 1. 2 Ramprogrammets struktur 1. 2. 1 Lagstiftning Genomförandet av ramprogrammet kommer att baseras på följande: • Ett grundbeslut, där man definierar programmets allmänna ramar. dess varaktighet, dess huvudsakliga finansiering och genom vilka organ det skall genomföras I bilagan till detta beslut presenteras en preliminär uppdelning av resurserna på de olika specifika åtgärderna. • Vid behov: specifika åtgärder för att precisera målen, innehållet och formerna för varje insats och som i förekommande fall skall ersätta motsvarande rättsakter som för närvarande är tillämpliga eller på väg att antas (se bilaga II till VII). Beslutet rörande själva ramprogrammet kommer att vara grundat på artikel 235 i EG-fördraget. De specifika åtgärder som är särskilt inriktade på främjande av miljövänlig teknik kommer att vara grundade på artikel 130s, punkt 1, de andra kommer att vara grundade på artikel 235. För att maximera öppenheten och för att garantera en nödvändig grad av samstämmighet för utformningen och genomförandet av politiken är det viktigt att dessa texter ses som ett paket. 1. 2. 2 Organ Huvudprincipen att man skall eftersträva största möjliga samstämmighet innebär att man måste fästa särskild vikt vid beslutsprocessens effektivitet, vilken skall säkras genom förbättrad samordning, flexibilitet och informationstillgänglighet. I detta syfte skall man inrätta en gemensam rådgivande kommitté för ramprogrammet för energisektorn (övergripande insatser och tematiska program). Denna gemensamma kommitté skall samarbeta med alla berörda instanser, framför allt de kommittéer som omnämns nedan. Den skall aktivt bidra till samordningen mellan de energi insatser som görs inom gemenskapens olika politiska verksamhetsområden, och den skall granska den insatser som kommissionen regelbundet sammanställer. rapport om samordning mellan Med tanke på den stora mångfalden och den tekniska komplexiteten hos de frågor som skall behandlas bör dock arbetsmetoder och organisation vara så flexibla som möjligt för att medge utnyttjande av all erforderlig expertis. Det ankommer på den gemensamma kommittén att organisera sitt arbetssätt i enlighet därmed. Vissa organ som upprättats för mycket specifika uppdrag påverkas inte av inrättandet av denna kommitté. Dessa organ kommer att fullfölja sina uppdrag. Det handlar bland annat om - den rådgivande energikommittén*, - kommittén för gemenskapen9, samarbete kring överenskomna energimål för - kommittén "Riktlinjer" (transeuropeiska energinät), - styrorgan för FoTU som inrättats inom ramen för de fjärde och femte ramprogrammen för FoTU. Kommissionens beslut 96/642 av den 8 november 1996 om inrättande av en rådgivande energikommitté, EGT nr L 292. 15. 11. 1996. Förslaget överenskomna energimål för gemenskapen. till rådets beslut KOM(97)0436 om organisationen av samarbetet kring 1. 2. 3 Styrning och kontroll Integreringen av politiken, instrumenten och organen kommer - bland annat genom att överlappande insatser undviks - göra det möjligt att säkerställa följande: • Optimal resursstyrning, som också kommer att garanteras genom kostnads-intäktsanalyser. • Total öppenhet för alla som deltar i insatserna (institutioner, medlemsstater, företag). En systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna kommer att göras regelbundet. Kommissionen kommer varje år att granska hur ramprogrammet och dess specifika delar genomförs samt att anpassa genomförandet på lämpligt sätt. Under ramprogrammets tredje år, eller i vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag om ändring av detta ramprogram eller om efterföljande program, kommer kommissionen att ge oberoende experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern utvärdering av hur gemenskapens insatser inom ramprogrammet för energisektorn har genomförts. 1. 3 Insatser och program Upprättandet av ett ramprogram kommer att leda till en avsevärd rationalisering av alla de insatser och program som omnämns under punkterna 1. 1. 1 och 1. 1. 2 ovan. Syftet med detta avsnitt är att beskriva dessa insatser och program, och att identifiera de justeringar eller förstärkningar som man skulle kunna besluta om till följd av ändrade politiska krav och prioriteringar. I enlighet med kommissionens rekommendationer i Agenda 2000 om förstärkt strategi inför anslutningen till unionen kommer kandidatländerna att få möjlighet att delta i alla de insatser och program som genomförs inom detta ramprogram. Övergripande insatser 1. 3. 1 Framtidsanalyser och uppföljning av marknader (se bilaga II) Energipolitiken är ett område som, i högre grad än vad som gäller för andra verksamhetsområden, inte kan utformas utan att man beaktar den tänkbara utvecklingen på medellång och lång sikt. Denna nödvändighet, i sin vitbok om energipolitiken10, som kommissionen underströk bekräftades samband med i av remissförfarandet för detta dokument. rådet och Europaparlamentet Studier, analyser, prognoser och därtill hörande arbete (spridning av och diskussion om resultaten) utgör redan en del av kommissionens arbete i 'Energipolitik inom Europeiska unionen", KOM(95)0682 slutlig, 13. 12. 1995. 10 samband med utformningen av energipolitiken. I detta arbete stöder sig kommissionen på det kunnande man har utvecklat vid Europas mest välrenommerade centrer för energifrågor. Detta gör det bland annat möjligt att undvika överlappande arbete och att till en lägre kostnad skörda frukterna av genomfört arbete och utnyttja befintlig kunskap vad gäller de arbeten som har finansierats av kommissionens olika enheter och/eller av medlemsstaterna. Man måste dock göra framsteg när det gäller gemensamma analyser: Analysarbetet inom energiområdet håller för närvarande på att förändras, vilket gör att det blir mer besvärligt att genomföra. Nya ekonomiska villkor har tillkommit, bland annat till följd av de alltmer avreglerade energimarknaderna, alltmer omfattande miljöbegränsningar och den tekniska utvecklingen, som innebär att man måste utveckla och tillämpa nya koncept och nya metoder som tar hänsyn till det arbete som bedrivits inom FoTU-programmet. I samband med ramprogrammet måste det nya analysarbetet därför vara mer långtgående genom att man stärker samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna i prognosarbetet, och då också inbegriper företag, den akademiska världen och andra kunskaps- eller erfarenhetskällor i analysarbetet. I syfte att svara mot detta behov har detta program och de föreslagna insatserna i grunden utformats så att de energipolitiska beslut som fattas på nationell nivå och på gemenskapsnivå skall kunna fattas på grundval av gemensamma analysgrunder. Målet är då inte att åstadkomma en harmonisering. utan att komma fram till gemensamma ståndpunkter så att beslutsfattarna tar tillgång till identiska referensbaser i form av • ekonomiska studier och analyser, • energiprognoser, • energisystemens dynamik. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt följderna av införandet av den enhetliga valutan, med hänsyn tagen till den positiva effekt euro-prissättning på olja kan fa för konkurrenskraften. till en bättre överensstämmelse mellan Denna åtgärd, som syftar beslutsunderlagen, skall grunda sig på att man utvecklar ett effektivt partnerskap mellan kommissionen, medlemsstaterna och övriga aktörer på energiområdet. Det skulle sedan omsättas i ett arbetsprogram som omfattar energisektorn i vid bemärkelse. Utarbetandet av samstämmiga analysförfaranden kommer att medge en bättre identifiering av centrala frågor som uppstår kring huvudmålsättningarna, det vill säga försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. I detta sammanhang utgörs programmets viktigaste handlingsområden av följande: (a) Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande 11 framtida efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken, med särskild betoning på följande: • Strategier som av svar på den utmaning klimatförändringar och miljöproblem i största allmänhet (framför allt en utvärdering av kostnaderna för olika möjliga strategier). som utgörs • Dynamiken energimarknaderna och motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden och företagens uppträdande. liberaliseringen av i • Världsomfattande trender på energimarknaden och deras betydelse för Europeiska unionens importberoende (framför allt den förväntade betydande ökningen av efterfrågan på energi i Asien och Latinamerika). (b) Förbättrad analyskapacitet för att man skall kunna identifiera tendenser på energiområdet och möjliga scenarier på ett jämförbart sätt i alla medlemsstater, mot bakgrund bland annat av de förändrade marknadsstrukturerna och den utmaning som klimatförändringarna utgör. De nödvändiga insatserna på området faller klart inom ramarna för huvudmålsättningarna på energiområdet, i synnerhet när det gäller miljöaspekter (som ännu en gång underströks av rådet vid dess möte den 27 maj 1997) och fullbordandet av den inre marknaden för energi, vilket är av avgörande betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft. Insatsen kommer att bidra till uppnåendet av de energipolitiska mål som anges i vitboken och den kommer att bygga på de insatser som redan görs. De årliga anslag som krävs för att dessa insatser skall kunna genomföras anges i finansieringsöversikten i bilaga II 1. 3. 2 Internationellt samarbete på energiområdet (se bilaga III) De internationella aspekterna får allt större betydelse för unionens energipolitiska frågeställningar. till bara växer Unionens ökade beroende av externa leverantörer av energiråvaror ger i första hand upphov frågor angående försörjningstryggheten. Situationen kompliceras dessutom av framväxten av energimarknader med stor efterfrågan i utvecklingsländerna samtidigt som den europeiska marknaden företagens långsamt. De konkurrenskraft gentemot dessa nya marknader utgör också en fråga av stor betydelse. De världsomfattande utbredning till följd av energikonsumtionen kräver världsomspännande samarbete med beaktande av de olika parternas situation och framför allt av energins roll som nyckelfaktor för en hållbar ekonomisk utveckling. Slutligen måste man redan nu börja planera och förbereda nödvändiga anpassningar som unionens utvidgning kommer att kräva när det gäller dess energipolitik. stora miljöproblemens europeiska 12 Synergy är den viktigaste externt inriktade delen av ramprogrammet "Energi". företag när de skall etablera Den utgör här en koppling mellan den interna politiken och gemenskapens externa insatser. Den erbjuder också ett värdefullt verktyg till stöd för gemenskapens sig på de stora utlandsmarknaderna. Det är här viktigt att understryka att unionen med sin teknik på områdena förnybar energi och förbättrad energieffektivitet har stora industriella och sysselsättningsskapande möjligheter, som kommer att för medlemsstaternas utrikeshandel i tredje land. stärkas av nya avsättningsmöjligheter I förhållande till övriga gemenskapsinstrument som kan innebära externa insatser inom energiområdet är Synergy mer specifikt ägnad att på internationell nivå genomföra de tre målsättningarna för ramprogrammet "Energi": global konkurrenskraft, försörjningstrygghet och miljöskydd. För att öka effektiviteten syftar Synergy dessutom till att stärka samordningen mellan gemenskapens olika internationella insatser inom energiområdet såväl som till att förbättra samstämmigheten mellan gemenskapens insatser och internationella organisationers insatser på området. forskning och insatser när det gäller Med ramar som i högre grad beaktar dels samtliga energiaspekter och dels en strategi på medellång sikt kommer Synergy att bidra till finansieringen av samarbete för att fastställa, utarbeta och genomföra energipolitiken på områden som är av ömsesidigt intresse. Genom Synergy finansieras dock teknisk utveckling, inga demonstrationsprojekt eller investeringar i infrastruktur på energiområdet. Projekt av denna typ kan finansieras genom andra gemenskapsinstrument. På samma sätt utgör Synergy inte heller något instrument för ekonomiskt stöd eller samarbete till förmån för tredje land. De insatser som görs genom Synergy rör i första hand tredje länder som står inför utmaningar på energiområdet, framför allt i Central- och Östeuropa, i de nya staterna i före detta Sovjetunionen, Medelhavsländerna, länder i Latinamerika och Asien och de länder i Afrika, Västindien och Stilla. havet som har skrivit under Lomé-konventionen. Synergy kan också samarbeta med internationella organisationer på området (till exempel Internationella energiorganisationen), med energibyrån internationella finansieringsinstitut (EIB, Världsbanken och EBRD) eller med andra industriländer (Förenta staterna, Japan, Norge etc. ) för att inleda insatser i tredje land till ömsesidig fördel. Programmet kommer i högre grad att ges en inriktning där gemenskapens intressen beaktas. Insatserna kan också i de flesta fall realiseras på unionens eget initiativ, och inte bara när del gäller efterfrågan på energi, utan också när det gäller tillgång. Latinamerikanska och På grundval av dessa riktlinjer finns som bilaga till beslutet om antagande av programmet Synergy ett flerårigt handlingsprogram och en förteckning över prioriterade mottagarländer. Inom ramen för detta fleråriga program 13 skall man varje år fastställa konkreta handlingsplaner på grundval av följande: • Gemenskapens övriga program och instrument. • De insatser som medlemsstaterna har gjort i vissa länder utanför gemenskapen. • De behov som har uttryckts av medlemsländernas nationella industri. • De behov som har uttryckts av mottagarländerna. För att beakta olika kompletterande aspekter skall dessa planer utarbetas i samråd med berörda enheter inom kommissionen och sedan läggas fram för den gemensamma kommitté som instiftats genom rådets beslut om upprättande av ramprogrammet "Energi". Denna kommitté skall också ta del av periodiska rapporter om genomförandet av de olika programmen. Samarbetet kan ske i följande former: • Råd i energipolitiska frågor. • Expertdelegationer till organisationer i tredje land. • Studier och arbeten rörande framtidsforskning inom energiområdet. • Stöd till internationella nätverk för diskussion om och råd i energipolitiska frågor. • Utbildningsinsatser (kurser, seminarier, tekniska inspektioner). • Samordning av olika gemenskapsinstrument som används vid internationella insatser på energiområdet. • Informationsspridning (broschyrer, nyhetsbrev). • Främjande av dialog samt informations- och erfarenhetsutbyte genom konferenser, seminarier etc. Den finansiering som sker genom Synergy kan täcka alla kostnader för ett enskilt projekt om det är av intresse enbart för gemenskapen eller täcka delar av kostnaderna genom samfinansiering med en annan part. Det sammanlagda anslaget för detta program måste vara tillräckligt för att programmet på ett effektivt sätt skall kunna bidra till att förbättra samstämmigheten och komplementariteten mellan interna och externa dimensioner i unionens politik, vilket kommissionen underströk i samband 14 med Agenda 200011. En uppdelning av den finansiering som krävs presenteras i finansieringsöversikten i bilaga III. Tematiska program 1. 3. 3 Att främja förnybara energikällor och genomföra en strategi och en handlingsplan för gemenskapen inom detta område (se bilaga IV) De förnybara energikällorna kommer att bidra både till miljöskydd och försörjningstrygghet genom att energikällorna diversifieras. En ökad användning av dessa källor kommer också att bidra till uppnåendet av regional utveckling, andra högprioriterade gemenskapsmål ekonomisk och och konkurrenskraften. sammanhållning, sysselsättningen såsom social Målet med denna insats, som inbegriper huvuddelarna i det förslag som kommissionen redan har presenterat i fråga om Altener II1 :, är att bidra till en ökad användning av förnybara energikällor och därmed till deras andel av gemenskapens energibalans. Detta skall bland annat ske genom att man främjar skapandet av de juridiska, socioekonomiska och administrativa villkor som krävs för genomförandet av vitboken och handlingsplanen för förnybara energikällor med sikte på år 2010n. Handlingsplanen skall antas av kommissionen efter omfattande diskussioner om grönboken från 1996H. förnybara källor. De Då dessa villkor väl är definierade blir det enklare att uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktionen och användningen av energi från förnybara energikällornas ekonomiska genomslag kommer att stödjas av riktade insatser, som syftar till att öka operatörernas förtroende genom stöd till utarbetande och presentation av projekt samt genom utveckling av nya finansieringsmöjligheter (såsom finansiering genom tredje part). Specifika insatser som kan komma ifråga för finansiering, som kommer att omfatta åtgärder till stöd för ökad användning av innovativ, miljövänlig teknik som har visat sig vara värdefull och effektiv, kan bland annat röra följande. Agenda 2000, volym 1, första delen, avsnitt IV. 2; "Ett starkt och enat EU". KOM(97)0087 slutlig, 12. 3. 1997. KOM (97). 14 "Energi för framtiden: förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi' KOM(96)0576 slutlig, 20. 11. 1996. 15 • för att följa upp genomförandet av Insatser strategin och handlingsplanen rörande förnybara energikällor samt för att utvärdera de åtgärder som vidtas inom ramen för detta program. De förnybara energikällornas marknadspenetration genom att man till specialiserade rådgivare, bland annat underlättar tillgången framtagning av marknadsprognoser, val av lokalisering av projekt, utarbetande av finansieringsplaner. Projekten kan exempelvis röra biomassa och avfall, solenergisystem (både för värme och el), vattenkraftsprojekt, solenergisystem vindenergi samt jordenergi. i byggnader, småskaliga Främjande av standardisering av produkter och utrustning. Utbyggnad av för utveckling av de förnybara energikällornas roll i lokal och regional planering, utformning och utvärdering, information och utbildning. infrastruktur • Informationsspridning med sikte på förbättrad samordning mellan aktiviteter på gemenskapsnivå och internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter samt utbyte av erfarenheter och know-how. • Studier och annat arbete som syftar till att genomföra eller komplettera gemenskapsåtgärder som vidtagits för att utveckla de olika förnybara energikällornas potential. De förnybara energikällornas bidrag till Europeiska unionens primära idag till knappt 6% eller 70 miljoner ton energibehov uppgår oljeekvivalenter. I nämnda grönbok föreslog kommissionen att man skulle öka användningen av förnybar energi avsevärt fram till år 2010. Som en vägledande målsättning föreslogs en fördubbling av de förnybara energikällornas andel av energianvändningen till år 2010, vilket bekräftades under samrådsprocessen och togs upp i vitboken. Det aktuella programmet utgör en mycket viktig del av genomförandet av strategin och handlingsplanen för förnybara energikällor. Det totala anslaget för åtgärderna måste vara betydande för att det skall bli ett avsevärt bidrag till förverkligandet av gemenskapens målsättning på området. Detaljerade uppgifter presenteras i finansieringsöversikten i bilaga IV. Syftet med den föreslagna ökningen från år 2000 och framåt är att man - inom ramen för finansieringsprognoserna - skall kunna dra full nytta av vitboken och handlingsplanen. Det bör också understrykas att den ökade användningen av förnybara energikällor kommer att bidra till den ekonomiska och sociala sammanhållningen, framför allt genom en ökad tonvikt på lokala energikällor. 16 1. 3. 4 Att främja effektiv energianvändning (se bilaga V) På medellång och lång sikt utgör en försiktig och rationell slutanvändning av energikällorna - i kostnads- och effektivitetstermer - den bästa möjliga lösningen för att reducera koldioxidutsläppen. Programmet Save II, som antogs av rådet i december 199615, har visat sin effektivitet som ett icke-tekniskt program för att främja rationell energianvändning inom alla användarsektorer. Det tidigare programmet (Save I) hade redan visat sig vara ett viktigt instrument när det gällde att bidra till förverkligandet av gemenskapens energimålsättningar genom att man vidtog en mängd olika åtgärder såsom rättsakter, praktiska pilotinsatser, studier, uppföljning och utvärdering av framstegen i fråga om effektiv energianvändning, informationsspridning och nyskapande mekanismer för finansiering och kontraktering. I anslutning till Save har rådet och kommissionen antagit nio direktiv rörande effektiv energianvändning i hushållsapparater, i byggnader och inom industrin. Detta lagstiftningsprogram, liksom övriga åtgärder, bör fullföljas. Elektricitet har en särskild betydelse inom energisektorn: Elproduktionen står för ungefär 35 % av den primära energikonsumtionen och 30 % av koldioxidutsläppen. Slutledets elanvändning utgör en stor potential för inom alla verksamhetsområden (hushåll och effektivitetsförbättringar industri). Det tidigare programmet Pace, ett handlingsprogram för att effektivisera elanvändningen på gemenskapsnivå som rådet antog 1989, har i sin helhet integrerats i programmet Save II. Genom Pace planerades en rad insatser i syfte att effektivisera olika apparaters energiförbrukning (hushållsapparater, elmotorer) och främja konsumentinformation i fråga om inköp och användning av effektiva elapparater etc. Dessa insatser, som utgör ett betydande bidrag när det gäller att minska utsläppen av koldioxid, bör fullföljas i anslutning till det nya ramprogrammet "Energi". Man skulle här särskilt kunna uppmärksamma insatser för att främja energihantering på regional och lokal nivå, vilket med fördel skulle kunna utvecklas i samverkan med projektet "Morgondagens stad". I samband med utvidgningen kommer de faktiska fördelarna till följd av åtgärder för en effektiv energianvändning att bli mer uppenbara när den prispolitik och de mätmetoder som används i kanditatländerna är mer i linje med marknadsorienterade mekanismer. Förverkligandet av dessa målsättningar, som är särskilt viktiga med tanke på den prioritet som miljöaspekterna har getts, innebär att anslagen till Save II (vars löptid genom beslutet av den 16 december 1996 skall 15 Rådets beslut av den 16 december 1996 om ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen (Save 11), EGT nr L 335, 24. 12. 1996. 17 sammanfalla med löptiden för ramprogrammet "Energi") i vederbörlig ordning skall stärkas inom ramen för de nya finansiella perspektiven. Detaljerade uppgifter om de beräknade finansieringskraven presenteras i finansieringsöversikten i bilaga IV. 1. 3. 5 Att stimulera en ren och effektiv användning av kol (se bilaga VI) som en viktig komponent Fasta bränslen utgör en avsevärd del av unionens totala energiproduktion och står för 30 % av elproduktionen. De spelar en avgörande roll för försörjningstryggheten och utgör, i förverkligandet av den inre marknaden, ett reellt verktyg för att reglera priserna på andra bränslen, till exempel naturgas. Ett vidmakthållande av diversifieringen av energibalansen samt tillgången till alla energikällor är av grundläggande betydelse för försörjningstryggheten, men också för jämvikten i strävan efter att uppnå de tre huvudmålsättningarna för gemenskapens energipolitik. En förutsättning för detta är dock att renare och mer effektiv teknik för användning av fasta bränslen vinner insteg på marknaden så att de förorenande utsläppen minskar. Tekniken för en "ren1' och effektiv förbränning av kol har en stor potential när det gäller att minska utsläppen av koldioxid, men också av svaveldioxid och kväveoxider som orsakar försurningsproblemen. Den insats (Carnot) som föreslås inom ramprogrammet "Energi" är utarbetad för att bidra till förverkligandet av denna målsättning. Gemenskapen måste spela en roll när det gäller att främja ökad användning av sådan teknik. Företagen inom sektorn bör därvid uppmuntras att ta fram de långsiktiga strategier som behövs framför allt för att ersätta de värmekraftverk som för närvarande används. Att främja en ren och effektiv användning av fasta bränslen är dessutom särskilt brådskande inför utvidgningen. Huvuddelen av kandidatländerna är i själva verket stora producenter och konsumenter av fasta bränslen. I Polen står olja och brunkol för 76 % av den primära energikonsumtionen och för 94 % av elproduktionen. För Tjeckien är motsvarande siffror 62 respektive 76 % och för Ungern 19 respektive 27,5 ° o. Trots dessa länders reformer till förmån för en högre grad av diversifiering är det troligt att en stor del av deras produktion av fasta bränslen kommer att fortsätta. En modernisering av de anläggningar som används för dessa bränslen är därför av ömsesidigt intresse för dessa länder och unionen, både ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Erfarenheterna när det gäller modernisering av förbränningsanläggningar för brunkol i de nya tyska förbundsstaterna utgör ett gott exempel på de central- och östeuropeiska ländernas potential när det gäller att med sin brunkol bidra till energiförsörjningen i ett utvidgat Europa. Det tekniska samarbetet för "ren kolanvändning" kommer att bidra till de central- och östeuropeiska ländernas integration i Europeiska unionen. År 2002 kommer EKSG-Fördraget att löpa ut. Detta fördrag har i hög sociala utveckling. grad bidragit som Erfarenheterna till Europas ekonomiska och från EKSG-fördraget kunskaper erbjuder 18 gemenskapen bör utnyttja till fullo. Det är särskilt viktigt att se till att resultaten från forskning som redan har finansiering eller som pågår inom ramen för EKSG utnyttjas tillräckligt. Syftet med denna föreslagna åtgärd är att ny, milj ovänligare teknik för fasta bränslen skall föras närmare marknaden. Insatser för att främja ren och effektiv användning av fasta bränslen är i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Amsterdam om tillväxt och sysselsättning, där man godkände förslaget om att finansiella resurser skulle anslås från dess reserver till forskning inom kol- och stålområdet efter EKSG-fördragets utgång. Den föreslagna Carnot- insatsen inom ramprogrammet för energi kommer att vara ett komplement till denna framtida forskning. Det framgår slutligen att tillväxtmöjligheterna för denna teknik på externa marknader såsom Kina, Asean, Indien etc. utgör en stor potential för europeiska företag, samtidigt som ökad användning av denna teknik skulle bidra till att minska de utsläpp som bidrar till växthuseffekten - som ju utgör ett problem på global nivå. Detaljerade uppgifter om den finansiering som krävs för detta program presenteras i finansieringsöversikten i bilaga VI. /. 3. 6 Kärnkraftssektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med Ryssland och transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av illegal handel) (se bilaga \ II) är för föremål flera handlingsprogram från Kärnkraftssektorn kommissionens sida, framför allt när det gäller forskning, teknisk utveckling, utbildning, kärnsäkerhet, hälsoskydd, tekniskt bistånd och samarbete med de central- och östeuropeiska länderna samt de nya staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material och genomförande av säkerhetskontroller ("safeguards"). Även om de flesta av dessa insatser inte i första hand räknas till energipolitiken i dess strikta bemärkelse, rörande av säkerhetskontroller, industriellt samarbete med de nya staterna i före detta Sovjetunionen och transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av olaglig handel) en del av den egentliga energipolitiken och skall där utgöra en särskild del av ramprogrammet "Energi". (samarbete dock dem tre är Med tanke på gällande bestämmelser i Euratom-fördraget krävs det inte att man antar specifika formella rättsakter for dessa insatsers genomförande. Man bör dock räkna med fortsatt finansiering av dessa insatser, vars nödvändighet inte kan bestridas. Samarbete i fråga om redovisning och kontroll av kärnmaterial ("safeguards") inom ramen för det tekniska biståndet till de nya staterna i före detta Sovjetunionen och Mongoliet 19 Dessa insatser skall bidra till en förbättring och datorisering av systemet för redovisning och kontroll av kärnmaterial på alla nivåer: själva anläggningen, regionala kontor, huvudkontor och nationella system. Euratoms direktorat för säkerhetskontroll inledde 1993 ett samarbete med ansvariga ryska instanser på området, och från 1994 har man utarbetat konkreta projekt. Resultaten av dessa samarbetsinsatser har verkligen varit uppmuntrande, men de måste fortgå under en lång tid framåt för att man skall uppnå eftersträvade mål. När det gäller det ryska deltagandet har man förutom teoretisk och praktisk utbildning organiserat sju inspektioner och två mätstationer. Av detta arbete framgår att de ryska deltagarnas kärntekniska kunskaper och erfarenheter är ansenliga, men att utbildningsbehoven fortsätter att vara stora när det gäller modern organisation, logistik och utvärdering. När det gäller systemutformning har sju ryska experter arbetat åtta veckor vardera i Luxemburg från oktober 1993 till mars 1994. Denna period har följts av granskning och utvärdering av deras bidrag och slutsatser. Man har organiserat två seminarier i Europeiska unionen och en konferens om kärnsäkerhetskontroll i Sankt Petersburg. Det är dock lämpligt att fortsätta utbildnings- och praktikinsatserna i fråga om teknik, metoder, logistik och modern kärnsäkerhetskontroll. Det är också lämpligt att fortsätta samarbetet mellan Euratom och Ryssland inom denna sektor, framför allt i syfte att bekämpa den olagliga handeln med radioaktivt material. Dessa aktiviteter kommer att utökas ytterligare efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalen med de nya staterna i före detta Sovjetunionen har trätt i kraft. Dessa insatser finansieras genom Tacis, men kommissionen har beslutat16 att ledningen av insatserna skall åläggas de enheter som ansvarar för energipolitiska frågor. Därvid föreslås att man skall undersöka möjligheten att påföra motsvarande anslag på en budgetpost som specifikt rör energipolitiken. Industriellt samarbete med Ryssland och med de nya staterna i före detta Sovjetunionen. Kärnenergin står idag med respekt för nödvändiga säkerhetsvillkor för en ansenlig del av gemenskapens elbehov, med betydande konsekvenser för miljön. Användningen av kärnenergi är emellertid tänkbar endast om lämpliga kriterier rörande både säkerhet och lönsamhet uppfylls. Detta är idag fallet i gemenskapen, men det är berättigat att fråga sig hur det står till i vissa av unionens grannländer, och särskilt då Ryssland, Ukraina och vissa av de länder som har sökt om medlemskap, som för sin ekonomiska utvecklings skull kan komma Kommissionens beslut C(97) 2879, 24. 9. 1997 om finansiering av Euratoms verksamhet rörande kärnsäkcrhctskontroll. 20 att öka användningen av kärnenergi. Det är därför viktigt att man - utöver de punktvisa och kortsiktiga stödinsatser som syftar till att förbättra säkerheten vid de kärnkraftverk som är i gång - undersöker möjligheterna att på längre sikt garantera att användningen av kärnenergi åtföljs av alla nödvändiga säkerhetsgarantier som är jämförbara med dem som används inom unionen. några sedan granskar kommissionen tillsammans med ryska myndigheter de Genom studier och arbetsgrupper tillsammans med den europeiska kärnkraftsindustrin år huvudsakligen Ryssland i syfte att få större insikter i den lokala kärnindustrins aktuella situation och utforma en möjlig strategi för att på djupet förbättra säkerheten. Denna strategi grundar sig på idén att överföra gemenskapens säkerhetskultur genom industriellt samarbete, vilket kan vara av särskilt intresse för ett land som längre fram kan komma att vilja utveckla sin kärnkraft. För närvarande analyserar tekniska, kommissionen ekonomiska och rättsliga hindren för det industriella samarbetet. Dessa analyser bör i början av 1998 utmynna i att man definierar möjliga vägar och förslag till insatser som det vore oklokt att inte följa. Detta kräver finansiering av fördjupade analyser av enskilda problem (till exempel villkor som krävs för investeringar, specifika rättsliga problem etc. ) och för att skapa erforderliga metoder för att lösa problem av allmän karaktär. Kommissionen har som målsättning att i största möjliga omfattning underlätta industriellt samarbete, utan att ge sig in på specifika industriella samarbetsprojekt för vilka berörda aktörer skall ha ansvaret. Transport av radioaktivt material för elproduktion och den ökade Användningen av kärnenergi användningen av radioaktivt material inom hälsovård, forskning och industri gör det nödvändigt att försäkra sig om att sådant material kan transporteras under säkerhetsvillkor som är för allmänheten och berörda arbetstagare. För att beakta utvecklingen när det gäller transport av radioaktivt material, framsteg inom teknik och kunnande liksom de allt striktare reglerna för strålskydd, måste lagstiftningen på internationell nivå, nationell nivå och gemenskapsnivå anpassas till de nya förutsättningarna och kraven. tillfredsställande På Europaparlamentets uppmaning inrättade kommissionen 1982 en ständig expertgrupp, med särskilda kunskaper om transporter av radioaktivt material, för att inhämta råd inför de studier och experiment som skulle utföras och inför lagstiftningsarbetet på området. I sitt senaste arbete inrättar ett femårsprogram nîed lämpliga ekonomiska anslag. Detta program bör vara inriktat på sex verksamhetsområden som skulle gynnas av insatser på gemenskapsnivå: rekommenderar gruppen alt man 21 • Underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera de harmoniseringsåtgärder som krävs. • Bidra till framtida anpassning av lagstiftningen genom att utveckla erfarenhet och kunskaper. • Utvärdera händelser som inträffat i samband med transporter och dra lärdom av dessa inför framtiden. • Stärka samstämmigheten i fråga om beredskapsbestämmelser och utbildningen av därav berörda aktörer. • Samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya förbättra före detta Sovjetunionen i syfte att staterna transportsäkerheten i dessa länder. i • Öka allmänhetens kunskap, förståelse och insikter inom detta område. Föreslagna anslag till de olika kategorier av insatser på kärnområdet som beskrivs i aktuella finansieringsöversikten i bilaga VII. presenteras perioden ovan den för 1. 4 Samordning med energipolitiska gemenskapsprogram och i andra delar av gemenskapens politik komponenter i andra /. 4. 1 Stöd till forskning och teknisk utveckling (FoTU) Forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstration, spelar en viktig roll när det gäller att utveckla metoder som erbjuder en hög energiavkastning och nya tekniska lösningar för utnyttjande av fossila bränslen, kärnkraft eller förnybara energikällor. Ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, som inrättats genom artikel 13Of—p i fördraget för perioden 1994-1998, inbegriper i detta syfte för icke nukleära energikällor en del som rör forskning och utveckling på energiområdet (programmet Joule) och en del som rör demonstration (programmet Thermie). Dessa möjliggör stora insatser inom området ny energiteknik tillsammans med industrin, forskningscentrer och universitet i medlemsstaterna. I it t FoTU-program inom området kärnsäkerhet och kontrollerad termonukleär fusion, baserat på Euratom-fördraget, har också inrättats i samarbete med Gemensamma forskningscentret. Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa insatser görs kommer deras funktionssätt, organ och genomförandeinstrument att förbli oförändrade. Det är dock uppenbart att det finns nära förbindelser mellan FoTU-verksamhet på energiområdet och de mer marknadsinriktade insatser som utvecklats genom det aktuella ramprogrammet. Särskilda ansträngningar bör därför göras för att förbättra samordningen på en lämplig nivå, både mellan kommissionens enheter och mellan övriga berörda parter. I synnerhet skall ett mer formaliserat förfarande tillämpas för ökat samarbete och ökad samordning mellan den gemensamma 22 kommittén och den motsvarande struktur som kommer att upprättas inom ramen för femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 1. 4. 2 Transeuropeiska energi nät fördraget (artikel 129b-d) De transeuropeiska näten är väsentliga för den ekonomiska utvecklingen, för den inre marknaden och för att stärka gemenskapens sammanhållning. fatt Europeiska unionen har genom befogenheter när det gäller dessa nät och har på energiområdet inlett en politik som går ut på att utveckla infrastrukturen inom sektorerna elektricitet och naturgas. Detta görs också med de positiva effekterna på internationella gemenskapens samarbetet i åtanke. När det mer specifikt gäller sammanhållningen inom gemenskapen ägnar kommissionen särskild uppmärksamhet åt de energiproblem som följer av den särskilda situationen på öar,17 i skärgårdar och i de mest avlägset belägna regionerna inom gemenskapen. energiförsörjningstrygghet och det görs kommer Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka dessa och insatser genomförandeinstrument att förbli oförändrade, precis som när det gäller forskning. För närvarande görs särskilda ansträngningar för att ytterligare förbättra samordningen på en lämplig nivå, både mellan kommissionens enheter och mellan övriga berörda instanser. funktionssätt, organ deras /. 4. 3 Andra politiska områden och andra program Vissa andra politiska områden, t. ex. utrikespolitik (exempelvis inom ramen för Phare-, Tacis- och Meda-programmen), strukturfonder och investeringsstöd, har viktiga energipolitiska komponenter inom sitt verksamhetsområde. Också här kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt insatser för att förbättra samarbetet och samordningen mellan ansvariga enheter inom kommissionen. 1. 5 Allmänna ekonomiska aspekter I absoluta termer är anslagen till energipolitiken i sig ganska små, inte bara i jämförelse med andra avdelningar under rubrik 3, men också i förhållande till de summor som anslås till insatser på energiområdet genom vissa andra av gemenskapens politiska verksamhetsområden. Utvecklingen av en integrerad energipolitisk strategi syftar i första hand till rationalisering och bättre samordning av insatserna. Upprättandet av ett stora huvudmålsättningar kommer att underlätta styrningen och en mer ramprogram och dess fokusering kring flerårigt tre Se till exempel kommissionens rapport om genomförandet av programmet Poseima, KOM(94)0476 slutlig, 9. 12. 1994. 23 överskådlig och strikt användning av resurserna, vilket med redan disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser. Det är dock viktigt att unionen förser sig med lämpliga medel för att man skall kunna genomföra sina politiska prioriteringar på energiområdet och att vissa förstärkningar redan nu planeras inför fastställandet av framtida finansieringsplaner. Denna intensifiering av ansträngningarna ligger för övrigt i linje med den finansieringsram som kommissionen presenterade i sitt meddelande om Agenda 2000'8, där man uttryckligen under rubrik 3 planerade för att utveckla ett visst antal interna politiska verksamhetsområden i strävan efter målsättningar som delas av samtliga medlemsstater och som har ett uppenbart mervärde. Man pekade här ut vissa prioriterade program, som framför allt var förknippade med utvidgningen, fa anslagsökningar som överstiger ökningen av BNI. Med tanke på programmens möjligheter inte minst när det gäller skyddet av miljön, men även när det gäller att skapa nya jobb, föreslås en särskild betoning på insatser som främjar förnybara energikällor (Altener-programmet) och uppmuntrar effektivare energianvändning (Save-programmet). innovation och miljövänlig teknik, vilka bör I tabellen nedan ges en vägledande översikt (i miljoner ecu) över fördelningen mellan de olika insatserna och programmen, dock med förbehåll för de politiska prioriteringar som kommer att göras. De beräknade anslagen presenteras i detalj i finansieringsöversikten i bilagan. Analyser och uppföljning av energimarknader Internationellt samarbete energisektorn inom Förnybara energikällor Effektivare energianvändning Fasta bränslen Kärnsäkerhet 1998 1999 2000 2001 1,50 1,53 1,56 1,59 2002 1,62 Totalt 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 0,80 0,5 0,81 0,51 0,82 0,52 0,83 0,53 0,84 0,54 4,1 2,6 18 Agenda 2000, volym 1, "Nya ekonomiska ramar" 24 Totalt 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4 Kärnsäkerhet B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 2. FÖRBÄTTRAD KOMPONENTER VERKSAMHETSOMRÅDEN SAMORDNING ENERGIPOLITISKA INOM GEMENSKAPENS OLIKA POLITISKA AV I meddelandet från april 1997 om helhetssynen på energipolitiken och energiåtgärderna understryks betydelsen - även ur finansieringssynvinkel - av de energipolitiska aspekterna inom flera viktiga delar av gemenskapens politik, vilket också påpekades fungerande samordningsmekanismer, till exempel när det gäller strukturpolitiken. En effektiv integrering kan dock inte fäster särskild uppmärksamhet vid behovet att förbättra samordningen mellan alla aktörer och samstämmigheten mellan alla insatser, särskilt inom kommissionen och dess enheter. inte åstadkommas om man inledningen. Redan finns det idag i I detta syfte har ett antal inledande åtgärder vidtagits. 1)1 enlighet med sina interna förfaranden har kommissionen formellt beslutat att skapa ett nätverk mellan berörda generaldirektörer, vilka skall garantera • att riktlinjer för politik och verksamhet som på något sätt rör energipolitiken utformas i samråd och med öppenhet, • att insatser för att uppfylla dessa riktlinjer samt resurstilldelningen för dessa insatser alltid samordnas sinsemellan och bedöms utifrån deras bidrag till energipolitikens huvudmålsättningar. 2) Det ankommer bland annat på generaldirektörernas nätverk att årligen utarbeta en sammanfattning av alla insatser på energiområdet som har gjorts inom gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. Denna rapport skall sedan skickas för granskning till den kommitté som inrättats för ramprogrammet "Energi", och även till andra intresserade kommittéer, och därefter skall den offentliggöras. Därigenom försäkrar man sig också om att andra europeiska institutioner hålls informerade. Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas I or ökat samarbete och ökad samordning mellan alla kommittéer som har att göra med program och politiska verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent. Mekanismer för automatiserat informationsutbyte kommer också att införas. Man räknar med att inrättandet av en gemensam kommitté för energiåtgärder och program som omfattas av detta ramprogram kommer att främja samordningen av 25 och samstämmigheten i insatser som görs på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna rekommenderas också att företa egna, interna granskningar av sina respektive system i syfte att förbättra förbindelserna mellan nationella organ och gemenskapens organ. Ett mer formaliserat förfarande skall tillämpas för ökat samarbete och ökad samordning mellan alla kommittéer som har att göra med program och politiska verksamhetsområden som har en energipolitisk komponent. Mekanismer för automatiserat informationsutbyte kommer också att införas. SLUTSATSER Kommissionens meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna utgjorde ett första steg som svar på de krav på en integrerad strategi för gemenskapens energipolitik som tydligt hade uttryckts av rådet och medlemsstaterna. Med tanke på sektorns avgörande betydelse för unionens ekonomiska och sociala utveckling och den höga prioritet som måste ges utformningen av en samstämmig, överskådlig och effektiv gemensam energipolitik, anser kommissionen att inrättandet av ett flerårigt energipolitiskt ramprogram enligt föreslagna former kommer att konkretisera denna strategi och på verksamhetsnivå ge lämpliga svar på de behov som har konstaterats av EU-institutionerna och medlemsstaterna. 26 EUROPEISKA KOMMISSIONEN FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om antagande av ett FLERÅRIGT RAMPROGRAM FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN (1998-2002) 2 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ANTAGANDE AV ETT FLERÅRIGT RAMPROGRAM FÖR INSATSER INOM ENERGISEKTORN (1998-2002) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT 97/0302 (CNS) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, och med beaktande av följande: Genom sin vitbok "Energipolitik inom Europeiska unionen^ av den 13 december IWV framförde kommissionen sina synpunkter pä gemenskapens framtida energipolitik till rådet. 1997r> framförde kommissionen till rädet sina synpunkter pä 1 sin vitbok av den genomförandet och uppföljningen av gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande av förnybara energikällor fram till år 2010, enligt vilka man skulle använda sig av ny teknik. Rådet antog den 16 december 19967 programmet Save II, som syftar till att minska koldioxidutsläppen genom att stärka i initiativen gemenskapen. för en effektiv energianvändning Rådets och Europaparlamentets beslut av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 5 KOM(95) 682 av den 13 december 1995. 6 KOM(97) 7 Rådet beslut nr 737/96/EG av den 16 december 1996, EGT nr L 335, 24. 12 1996. - 2- 4 S demonstration (1994-1998)8 och beslutet samma dag om ett ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Europeiska atomenergigemenskapen9 samt kommissionens förslag av den 30 april 1997 om det femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002)10. Kommissionen antog den 14 maj 1997 ett meddelande till rådet om klimatförändringens energidimension11. Användningen av en renare teknik bidrar till målsättningarna för gemenskapens strategi för att motverka försurning12. Energin är av grundläggande betydelse för gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling. Gemenskapens beroende av tredje land för sin energiförsörjning kommer att öka avsevärt under kommande år. Nivån på energikostnaderna är av mycket stor betydelse för de europeiska företagens konkurrenskraft. För medborgarnas livskvalitet är det nödvändigt att se till att utvecklingen i fråga om produktion och förbrukning av energi är förenlig med målsättningarna på miljöskyddsområdet Det är särskilt viktigt att minska koldioxidutsläppen. Gemenskapen bör, bland annat med tanke på den politiska osäkerhet som är förknippad med de externa marknaderna och energiförsörjningen, utforma en samstämmig och effektiv energipolitik, där man beaktar de ekonomiska framtidsutsikterna på medellång och lång sikt. I detta syfte är det huvudmålsättningar. lämpligt att inrikta de energipolitiska insatserna på precisa tanke på de strategiska utmaningar som gemenskapen inför bör dess Med huvudmålsättningar bestå fullborda energimarknadernas integration, att stärka de europeiska företagens konkurrenskraft och att sträva efter en hållbar ekonomisk utveckling som är förenlig med kraven på miljöskydd försörjningstryggheten, att säkerställa står att i 8 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG, EGT nr L 126. 18. 5. 1994, s. 1 9 Rådets beslut nr 268/94/Euratom, EGT nr L 115, 6. 5. 1994, s. 31. 10 KOM(97) 142 slutlig. 11 KOM(97) 196 slutlig. 12 KOM(97) 88 slutlig av den 12 mars 1997. 20 För att förverkliga dessa målsättningar på ett balanserat sätt måste man särskilt se till att alla de energipolitiska insatser som genomförs på gemenskapsnivå är överskådliga, samstämmiga och samordnade. I sin resolution av den 8 juli 199613 om tidigare nämnda vitbok "Energipolitik inom Europeiska gemenskapen" underströk rådet denna nödvändighet. I samband med att man antog förordningen om antagande av ett program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn14, bedömde rådet att det vore lämpligt att kommissionen presenterade ett meddelande om alla gemenskapsprogram som rör energiområdet, och som skulle kunna följas av ett förslag om inrättande av ett ramprogram för energisektorn. Kommissionen har lagt fram ett meddelande om en helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna15, av vilket bland annat framgår att gemenskapen gör ett stort antal insatser på området men att dessa är spridda, dels mellan direkt energipolitiska program, dels mellan gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. Det är nödvändigt att säkerställa eller förstärka förvaltning och en optimal användning av de ekonomiska resurserna samt deras komplementaritet. Endast med en verkligt integrerad strategi blir det möjligt att i tillräcklig grad beakta alla aspekter på de olika problem som skall lösas. Denna strategi, som syftar till samstämmighet och samordning, bör omfatta både själva inslag som förekommer inom andra delar av energipolitiken och de energipolitiska gemenskapens politik. I detta syfte är det lämpligt att utforma och fastställa ett flerårigt ramprogram för gemenskapens energipolitiska insatser. Detta ramprogram bör genomföras genom övergripande insatser och tematiska program. De övergripande insatserna bör omfatta framtidsanalyser och uppföljning av marknadernas utveckling, samt internationellt samarbete inom energisektorn. De tematiska programmen bör avse främjande av förnybara energikällor och genomförande av en gemenskapsstrategi till förmån för dessa resurser, främjande av effektiv energianvändning, främjande av sektorn för fasta bränslen och en säker användning av kärnenergi 13 EGT nr C 224, 1. 8. 1996. 14 Rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997, EGT nr L 104, 22. 4. 1997. 15 KOM(97) 167 slutlig av den 23 april 1997. - 4. 30 Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna gällande de transeuropeiska näten görs, bör nuvarande strukturer och former för deras genomförande förbli desamma. Med tanke på det sammanhang och de specifika strukturer i vilka de energipolitiska insatserna inom FoTU-området görs, bör strukturerna och formerna för deras genomförande förbli förenliga med formerna och förfarandena för ramprogrammet inom FoTU-området. Man bör dock stärka samarbetet och samordningen med övriga strukturer. De insatser och program som omnämns ovan bör om nödvändigt genomföras genom särskilda åtgärder, som i förekommande fall skall ersätta motsvarande gällande rättsakter. Principen att sträva efter största möjliga samstämmighet förutsätter inrättande av en gemensam kommitté med en rådgivande funktion för hela ramprogrammet och de insatser som ingår i detta. Med tanke på mångfalden och den tekniska komplexiteten hos de frågor som skall behandlas, är det den gemensamma kommitténs och kommissionens ansvar att försäkra sig om att man vid behov anlitar lämplig expertis. Den gemensamma kommittén biträder kommissionen när det gäller att säkra största möjliga överskådlighet och instanser och förstärka samstämmigheten mellan alla de energipolitiska insatser som görs inom gemenskapens olika politiska verksamhetsområden informationsspridning mellan alla berörda Utan att det inverkar på en systematisk och regelbunden utvärdering av insatserna, bör det energipolitiska ramprogrammet och dess delprogram efter halva löptiden bli föremål för en utvärdering av oberoende experter. Insatsernas fokusering på tre stora huvudmålsättningar - försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd - kommer att främja en mer överskådlig och effektiv resursanvändning. Till följd av politiska beslut och fastställda prioriteringar kan man komma att besluta om vissa utökningar av anslagna budgetmedel. Särskilt finansieringen av de insatser som görs inom de prioriterade områdena förnybara energikällor (ALTENER) och effektiv energianvändning (SAVE) kan komma att revideras i samband med senare budgetplaner. I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna - såsom de formuleras under bör de energipolitiska huvudmålsättningarna enligt ovan, samt artikel 3b i fördraget - förstärkningen och samordningen av de energipolitiska insatser som görs - både genom den egentliga energipolitiken och genom övriga delar av gemenskapens politik - till följd av deras karaktär, genomföras på gemenskapsnivå. Detta beslut begränsar sig till det minimum av föreskrifter som behövs för att uppnå dessa mål, utan att överskrida vad som krävs i detta syfte. För detta beslut, vars syfte är att samordna energipolitiken i alla dess aspekter, föreskriver fördraget inte andra maktbefogenheter än de som stipuleras av artikel 235 Delprogrammen -5 genom vilka ramprogrammet kommer att genomföras bör vart och ett antas på lämplig rättslig grund och beroende på deras syften, framför allt i de fall de syftar till en försiktig och rationell användning av naturresurser i enlighet med artikel 130r i fördraget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapsinsatser "ramprogrammet", antas för perioden 1998-2002. inom energisektorn, nedan kallat 2. Ramprogrammet skall i första hand bidra till att förverkliga följande huvudmålsättningar: - Att garantera försörjningstryggheten på energiområdet. - Att säkerställa konkurrensen - Att främja överensstämmelsen mellan energimarknadens utveckling och målsättningarna på miljöskyddsområdet. 3. Ramprogrammet skall också bidra till stärkt överskådlighet, samstämmighet och samordning i fråga om gemenskapens energipolitiska insatser inom energisektorn. Det skall också främja en effektiv samordning med gemenskapens politiska insatser inom andra områden. Artikel 2 1. Utan att det inverkar på de insatser inom energisektorn som görs inom ramen för forskningspolitiken eller de transeuropeiska näten, skall ramprogrammet genomföras genom sex delprogram, som kan vara övergripande eller tematiska, med följande syften: a) Att i samarbete med medlemsstaterna utveckla ett program för en regelbunden uppföljning av marknadernas utveckling och trender inom energisektorn för att de energipolitiska besluten på så sätt skall kunna fattas på grundval av gemensamma analyser. b) Att inom det område som omfattas av ramprogrammet stärka det internationella samarbetet på energiområdet, med främsta syfte att främja dels en större diversifiering av energikällorna, dels en större överskådlighet hos och stabilitet på de internationella marknaderna, framför allt marknaderna för gas och olja. c) Att främja nya och förnybara energikällor samt genomföra gemenskapens strategi och handlingsplan för förnybara energikällor fram till år 2010. -6 3 O d) Att främja en rationell och effektiv användning av energiresurser. e) Att bidra till förnyelse inom kolsektorn, framför allt genom användning av miljövänlig teknik. f) Att öka säkerheten vid användning av kärnenergi. 2. För en tid som motsvarar löptiden för detta ramprogram skall man för varje delprogram fastställa formerna för dess genomförande. 3. Genomförandet av ramprogrammet kan, inom det område som omfattas, ge upphov till kompletterande program och till att gemenskapen kommer att delta i program som inrättats av flera medlemsstater. Genomförandet kan också ge anledning till samarbete med tredje land eller med internationella organisationer. Artikel 3 1. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen 2. Formerna för gemenskapens finansiella deltagande i de insatser som görs genom ramprogrammet skall fastställas i enlighet med bestämmelserna i den budgetförordning som styr Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Artikel 4 1 Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det energipolitiska ramprogrammet och upprättandet av förslag till riktlinjer som skall tillämpas på insatser och åtgärder inom varje enskilt delprogram. 2. Kommissionen skall för förvaltning av det energipolitiska ramprogrammet biträdas av en rådgivande kommitté bestående av representanter för medlemsstaterna med en representant för kommissionen som ordförande. Kommissionens representant skall för kommittén lägga fram ett förslag på vilka åtgärder som skall vidtas. Kommittén skall avge sitt yttrande om detta förslag inom en tidsgräns som ordföranden kan fastställa på grundval av hur brådskande den aktuella frågan är, i förekommande fall genom omröstning. Yttrandet skall tas upp i protokollet Varje medlemsstat skall också ha rätt att begära att la sin ståndpunkt upptagen i protokollet. Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande. Kommissionen skall informera kommittén^om på vilket sätt man har beaktat detta yttrande. - 7- 33 Artikel 5 1. Kommissionen skall varje år granska hur ramprogrammet och delprogrammen framskrider. Kommissionen skall utvärdera genomförandet av ramprogrammet och dess övergripande effektivitet och bidrag till gemenskapens politiska målsättningar. Kommissionen skall också bedöma om målsättningar, prioriteringar och ekonomiska medel fortfarande är anpassade till lägesutvecklingen. Kommissionen skall i förekommande fall lägga fram förslag i syfte att anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen. förslag om 2. Under det tredje året av detta ramprograms löptid eller i vilket fall som helst innan man inrättandet av ett efterföljande ramprogram, skall presenterar sina kommissionen låta oberoende experter utföra en extern och övergripande utvärdering av de insatser som gemenskapen har gjort genom ramprogrammet. Slutsatserna från denna utvärdering till förmedlas Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén tillsammans med kommissionens synpunkter skall 3. Beslut om val av de oberoende experter som avses i föregående stycken skall på väl övervägda grunder fattas av kommissionen. Artikel 6 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordföranden 34 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Förslag till beslut rörande definiering och inrättande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn och sammanhörande åtgärder (1998-2002). 2. Berörda budgetposter B4-1 samt delvis B7-535. 3. Rättslig grund Artiklarna 13Os och 235 i EG-fördraget (se särskilda beslut). 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Energin utgör en avgörande faktor för den ekonomiska och sociala utvecklingen. Gemenskapens nuvarande energipolitiska insatser är emellertid spridda, dels mellan olika program som genomförs i olika sammanhang och vid olika tidpunkter, dels mellan gemenskapens olika politiska verksamhetsområden, som till exempel externa relationer, strukturpolitik eller forskning. Denna spridning resulterar i en bristande överskädlighet och en risk för att insatserna överlappar varandra eller brister i samstämmighet. Utvecklingen av en integrerad strategi, och framför allt inrättandet av ett flerårigt ramprogram för gemenskapens insatser inom energisektorn, syftar till att svara på det behov som har konstaterats både av medlemsstaterna och av kommissionen när det gäller att se till att öka dessa insatsers överskådlighet, samordning och effektivitet. Det skall också bli lättare att identifiera nödvändiga förstärkningar utifrån huvudmålsättningarna när det gäller försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. Ramprogrammet skall inbegripa de program och insatser för vilka generaldirektoratet för energifrågor idag ansvarar. I lagstiftningstermer handlar det om en grundakt, där man fastställer allmänna ramar, samt delakter, där man fastställer specifika insatser och definierar deras innehåll (jfr bilagorna II-Vll till detta förslag och deras finansieringsöversikter). För att säkerställa en lämplig grad av samstämmighet mellan de energipolitiska inslagen i gemenskapens olika politiska insatser skall kommissionen dessutom skapa ett nätverk mellan berörda generaldirektörer. -9 35 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning 1998-2002 Formerna för att förnya insatsen anges i artikel 5 i aktuellt beslutsförslag. 5. Klassificering av utgifter och inkomster 5. 1 Icke-obligatoriska avgifter 5. 2 Differentierade anslag. 5. 3 Typ av intäkter Vissa associerade länder kan bidra till finansieringen av de tematiska programmen enligt former som har fastslagits för dessa program (jfr specifika finansieringsöversikter). 6. Typ av utgifter Oberoende av Europeiska gemenskapens delaktighet i de olika aktiviteter inom energisektorn som följer av gemenskapens olika politiska insatser, såsom FoTU, transeuropeiska nät etc, skall Europeiska gemenskapen delta ekonomiskt i aktiviteter som rör följande: Framtidsanalyser och uppföljning av energimarknaderna. Internationellt samarbete på energiområdet. Främjande av förnybara energikällor och genomförandet av gemenskapens strategi och handlingsplan inom detta område. Främjande av en effektiv energianvändning. Främjande av en ren och effektiv användning av fasta bränslen. Kärnsektorn (samarbete på säkerhetsområdet, industriellt samarbete med de nya staterna i före detta Sovjetunionen, transport av radioaktivt material, inklusive bekämpning av illegal handel) Formerna för och nivån på gemenskapens ekonomiska deltagande beskrivs i detalj i finansieringsöversikterna för ^e olika insatserna 10- 30 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Beräkningssätt för insatsens totala kostnad I det energipolitiska ramprogrammet fastställs det totala maximala beloppet och dess fördelning mellan de olika övergripande insatserna och tematiska programmen. Dessa belopp täcker finansieringen av själva insatserna och personalkostnader och administrativa kostnader. 7. 2 Kostnadsfördelning inom rubrik 3 (i miljoner ecu) förnybara Analyser och uppföljning av energimarknaderna Internationellt samarbete på energiområdet Främjande av energikällor Främjande av en effektiv energianvändning Genomslag på marknaden för ren teknik för fasta bränslen Kärnsäkerhet TOTALT 7,8 36,4 81,1 68,4 4,1 226 1 200,4 7. 3 Vägledande anslagsfördelning över tiden Ett fullständigt effektivt genomförande av det energipolitiska ramprogrammet innebär att man måste planera hur anslagen skall fördelas över hela den täckta perioden. En integrerad europeiska energipolitik kräver i första hand rationalisering och bästa möjliga samordning av insatserna. Det fleråriga ramprogrammet och dess fokusering på de tre viktigaste målsättningarna kommer att innebära överskådligare och striktare förvaltning och användning av resurserna, vilket med hjälp av redan disponibla budgetmedel leder till effektivare insatser Det är därför nödvändigt att unionen tar fram lämpliga medel för att uppnå sina politiska prioriteringar på energiområdet och att man räknar med vissa förstärkningar redan innan det att nästa budgetplaner görs upp. En sådan intensifiering av åtgärderna ligger för övrigt i linje med den nya ekonomiska ram som kommissionen definierade i sitt meddelande om Agenda 200016, där man under rubrik 3 uttryckligen stipulerar att man skall utarbeta ett antal inre politiska insatser för att uppnå ett antal målsättningar som är gemensamma för alla medlemsstater och som innebär ett uppenbart mervärde. Man påminner här 16 Agenda 2000, vol. I, "Nya ekonomiska ramar". -11 - 37 om vissa prioriterade program, som framför allt är förknippade med utvidgningen och införandet av miljövänlig teknik, och för vilka man bör öka anslagen i en snabbare takt än den ekonomiska tillväxten. Med tanke på deras möjligheter när det gäller miljöskydd, och även sysselsättning föreslår man en särskild betoning på insatser som främjar förnybara energikällor (ALTENER), en effektiv energianvändning (SAVE). Analyser och uppföljning av energimarknaderna Internationellt samarbete på energiområdet Förnybara energikällor Effektiv energianvändning Fasta bränslen Kärnsäkerhet Totalt Kärnsäkerhet B7-535 1998 1,50 1999 1,53 2000 1,56 2001 1,59 2002 1,62 Totalt 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 14,4 12,5 0,80 0,5 36,7 15,6 12,8 0,81 0,51 38,39 17 13,9 0,82 0,52 41,08 17 14,6 0,83 0,53 41,97 17,1 14,6 0,84 0,54 42,27 81,1 68,4 4,1 2,6 200,4 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 8. Bedrägeribekämpning Det finns många bestämmelser som rör ekonomisk och administrativ kontroll, och de är anpassade efter hur varje insats är utformad. Dessa kontroller skall ske under hela förfarandet och inbegriper framför allt: Innan kontrakten skrivs under: - Kvalitativ och ekonomisk analys av anbud, förslag eller ansökningar om stöd. - Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla eventuella dubbelarbeten. Efter att kontrakten har skrivits under: - Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera nivåer (ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med berörda enheter inom kommissionen. Intern revision av styrekonomen. Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man upptäcker fel eller andra oegentligheter! - 1 2- 3,S Den gemensamma kommittén för det energipolitiska ramprogrammet skall tillsammans med övriga berörda instanser hållas fullständigt underrättade om resultatet av arbetet. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp • • • • • Unionen står inför - och kommer i allt högre grad att stå inför - stora utmaningar när det gäller dess energipolitiska strategi: Det växande beroendet av externa leverantörer i ett geopolitiskt sammanhang vars utveckling är oförutsägbar. Behovet att upprätthålla den europeiska industrins konkurrenskraft. Nödvändigheten att se till att energimarknadens utveckling är förenlig med målsättningarna på miljöskyddsområdet. I dagsläget är gemenskapens energipolitiska insatser emellertid spridda: Dels mellan gemenskapens olika politiska verksamhetsområden. Dels inom själva energipolitiken, mellan olika program som genomförs i olika sammanhang och vid olika tidpunkter. Denna spridning resulterar i en bristande överskådlighet, en risk att de olika insatserna överlappar varandra eller brister i samstämmighet, vissa styrningssvårigheter samt en risk att man inte utnyttjar befintliga resurser optimalt. Inrättandet av ett flerårigt ramprogram inom energisektorn syftar till att: • • Förbättra denna situation genom att erbjuda en solid grund som svar på de energipolitiska svårigheter och utmaningar som gemenskapens står inför. Stärka och konsolidera de insatser som krävs för en lyckad gemensam energipolitik Dessa insatser skall genomföras enligt följande riktlinjer. • • Beaktande av varje insats som gemenskapen gör för att uppnå sina prioriterade målsättningar i fråga om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. En avsevärt förbättrad samordning mellan alla insatser med ett energipolitiskt inslag. Främjande av samarbete mellan berörda parter, både inom gemenskapens institutioner och i medlemsstaterna 13- 3. ') • Tydligare och enklare förfaranden. Denna allmänna förbättring skall gynna alla berörda parter, såväl nationella och lokala institutioner och förvaltningar som de företag som är verksamma inom sektorn, bland vilka förekommer ett stort antal små och medelstora företag. 9. 2 Skäl för åtgärden De utvärderingar som under 1997 har gjorts av alla energipolitiska program visar att de i stor grad har uppnått fastställda mål. Inrättandet av det fleråriga energipolitiska ramprogrammet syftar till att förbättra insatsernas samstämmighet och effektivitet mot bakgrund av den stora strategiska betydelsen av de energipolitiska utmaningar som unionen står inför, och framför allt då när det gäller beaktande av miljöproblemen. Uppföljningen av Kyoto-konferensen om klimatförändringar och genomförandet av gemenskapens strategi och handlingsplan för främjande av förnybara energikällor fram till år 2010 kommer här att vara av avgörande betydelse. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Man kommer regelbundet och systematiskt att utvärdera insatserna. Kommissionen skall varje år undersöka hur ramprogrammet och dess delprogram framskrider. Som funktion av hur prioriteringarna utvecklas kan man komma att lägga fram förslag för att anpassa eller komplettera ramprogrammet eller delprogrammen. Under ramprogrammets tredje år, eller i vilket fall som helst innan man presenterar sina förslag om inrättande av ett efterföljande program, kommer kommissionen att ge oberoende experter i uppdrag att genomföra en övergripande extern utvärdering av hur gemenskapens insatser inom det energipolitiska ramprogrammet har genomförts. 10 Administrativa utgifter (för detaljer, se finansieringsöversikter för varje delprogram) 10-1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Tillfälliga tjänster Fasta tjänster anställda tillfälligt Fast och anställda Andra tjänster A B C 30,5 10 15 Nat. exp. : 7 Experter: 6 Tillfanst: 3 varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet 22 Ytterligare tjänster 8,54 2 2,5 2 4 1,5 16 5 är 7,5 10 5 2 2 48,5 Totalt 55,5 16 För nya tjänster anges i vilken takt de behöver tas i anspråk. 14- 40 • Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av budgetmyndigheten. • För budgetåret 1998 finns en A-tjänst upptagen i det preliminära budgetförslaget. 10. 2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster anställda Fasta tjänstemän Tillfälligt tjänstemän Andra tjänster (budgetpost anges) AO 1520 Nationella experter AO 1178 Tekn. /adm. stöd AO 1175 Tillfälligt anställda Belopp (ecu) Beräkningssätt 1 648 000 103 000 ecu x 16 Nat. experter = 40 000 x 2 Tekn. /adm. stöd = 120 000 x 4 Tillfälligt anställda = 80 000 x 3 80 000 480 000 240 000 Totalt 1 2 448 000~| Beloppen uttrycker den totala kostnaden för ytterligare tjänster under hela insatsen om dess varaktighet är tidsbestämd och under tolv månader om dess varaktighet är obestämd. 10. 3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen Budgetpost (nummer och benämning) AO 1300 Tjänsteresor AO Kommittéer, 25 arbetsgrupper, anlitande av experter Belopp (ecu) Beräkningssätt 420 000 På grundval av uppgifter som var 366 200 tillgängliga 1996/1997 Totalt 786 200 | Beloppen motsvarar insatsens totala kostnader om dess varaktighet är tidsbestämd och under tolv månader om dess varaktighet är obestämd. Tjänster Befintliga A 2 6 11 10 1 B 1 1 3 3 0,5 C 1 4 5 5 0 A 2 6 6 6,5 1 B 1 1 1,5 2 0,5 Nya A 0 0 2,5 1,5 0 C 1 4 2 3 0 B 0 0 1,5 1 0 C 0 0 3 1 0 Observations gruppen Synergy Altener Save Fasta -15 1 nat. expert 1 nat. expert 2 nat. experter 3 nat. experter 41 bränslen Kärnsektorn Totalt 0,5 30,5 1,5 10 0 15 0,5 22 1,5 7,5 0 10 0 4 0 2 0 2,5 Externt: 1178 2 experter (Alt) 1175 1 tillfälligt anställda (Alt) 2 experter (Save) 1,5 tillfälligt anställda (Save) + 1,5 nationell expert Tjänsteresor Observationsgruppen Synergy Altener Save Fasta bränslen Kärnsektorn 1 AO 1B00 Kommittéer 50 000 120 000 130 000 100 000 10 000 10 000 420 000 1 20 000 46 200 108 000 216 000 0 0_ 390 200 16- 4 O EUROPEISKA KOMMISSIONEN ft^ft ft ft ft ft ft ft * f t* BILAGA II Inrättande av en FLERÅRIG INSATS FÖR STUDIER, ANALYSER, PROGNOSER OCH ANDRA TILLHÖRANDE ARBETEN INOM ENERGISEKTORN (1998-2002) 43 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning "Europeisk observation av energifrågor" marknadsuppföljning - Framtidsanalys, prognoser och 2. Berörda budgetposter Budgetpost B4-1040 3. Rättslig grund Åtgärd vars kostnad inte är betydelsefull. 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta ett program lor en regelbunden uppföljning av energimarknadens utveckling och tendenser på energiområdet tor att man skall kunna fatta energipolitiska beslut på grundval av en gemensam analys De viktigaste områdena är följande (listan är vägledande och inte uttömmande): 1. Identifiering på europeisk nivå av de viktigaste problemen rörande framtida efterfrågan på och produktion av energi samt energipolitiken, med särskild betoning på följande: a) b) c) Strategier som svar på den energipolitiska utmaning som utgörs av klimatförändringar och miljöproblem. Utvecklingen i fråga om avregleringen av energimarknaderna och motsvarande strukturer, särskilt vad gäller konsekvenser för framtiden och företagens uppträdande i samband med fullbordandet av den inre energimarknaden, vilket kräver en effektiv observation och uppföljning av marknaderna Världsomfattande trender och dera betydelse för importberoendet (framfor allt den förväntade betydande ökningen av efterfrågan pä energi i Asien och Sydamerika). 2. Förbättring av analyskapaciteten för att kunna identifiera trender på energiområdet och möjliga scenarier i alla medlemsstater på ett jämförbart sätt, mot bakgrund av de förändrade marknadsstrukturerna och den utmaning som utgörs av klimatförändringar och miljöproblem. Åtgärden syftar till att främja utarbetandet av nya alternativ på energiområdet med utgångspunkt i modeller för framtidsanalyser på medellång och lång sikt. Målet är att utveckla en gemensam analysmetod, som skall leda till ett bättre informationsutbyte och 44 svara bättre på Europeiska unionens analysbehov. Dess betoning kommer att ligga på följande: Samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, och med berörda parter, företag, den akademiska världen och andra kunskaps- och erfarenhetskällor. Komplementaritet med andra arbeten av samma typ som görs av medlemsstaterna eller internationella organisationer såsom Internationella energibyrån. En särskild vikt kommer att fästas vid att konsolidera den inre energimarknaden, försörjningstryggheten, miljöskydd och energisektorns ekonomiska utveckling. De analyser och prognoser inom energisektorn som rör medlemsstaterna skall också omfatta de central- och östeuropeiska länder som har ansökt om medlemskap i EU. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Punktinsats för studier och tillhörande arbeten som skall ha som mål att på gemenskapsnivå utveckla en analys- och prognoskapacitet rörande verksamheter och problemställningar på energiområdet. Insatsen ingår i det energipolitiska ramprogrammet (1998-2002). 5. Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 6. Typ av utgifter och inkomster Finansiering, delfinansiering eller stöd till undersökningar rörande analys av marknaderna och deras utveckling, utvärdering av åtgärden, och nya riktningar (de organisationer som far stöd kan här också handla upp undersökningsresultat, undersökningar, analyser och programvara, inklusive kostnaderna för dess utveckling). Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande kostnader för framtagande och spridning av information (konferenser, seminarier, publikationer, inklusive kostnader för tryckning och översättning etc). Finansiering, delfinansiering eller stöd rörande datakostnader förknippade med uppgifter som är nödvändiga för att göra kompletterande analyser på energiområdet (bland annat insamling, lagring i databaser, statistisk behandling och presentation) 7. Budgetkonsekvenser Beräkningssätt för insatsens totala kostnad (sambandet mellan enskilda kostnader 7. 1 och den totala kostnaden). Arbetets karaktär skiljer sig inte från år till år. Studierna definieras efter kommissionens målsättningar i syfte att svara på de politiska frågeställningar som framförs av medlemsstaterna, rådet och parlamentet. 45 • Analyser av de europeiska energimarknaderna Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 11 x 5 år, varav studier och prognoser med flera kunder: 10 000-20 000 ecu. Sektorsvisa studier per fråga eller bränsle: 40 000-300 000 ecu till exempel avreglering av gas eller elektricitet, raffinering, pris och beskattning. • Analyser av världsmarknaden Studier till en genomsnittlig kostnad på 50 000 ecu x 10 x 5 år, varav studier och prognoser med flera kunder per region: 10 000-20 000 ecu. sektorsvisa studier per fråga, bränsle och region: 40 000-300 000 ecu till exempel försörjningstrygghet, geopolitisk strategi, dialog mellan konsument och producent. • Ekonomiskt stöd till nätverk för ekonomiska analyser Deltagarkostnader på i genomsnitt 66 000 ecu x 3 x 5 år, varav energipolitiska forskningscentrer branschsamarbete på europeisk nivå (Eurogas, Eurelectric, Europia). • Övriga verksamhetskostnader Seminarier och arbetsgrupper, 80 000 ecu x 1 x 5 år konferenser x 120 000 ecu x 1 x 5 år information och publikationer till en genomsnittlig kostnad på 50 000 x 2 x 5 år, inklusive publiceringen av "Annual Energy Review". 7. 2 Fördelning av anslagna medel (i miljoner ecu) Fördelning Analyser av de europeiska energimarknaderna Analyser av världsmarknaden Ekonomiskt stöd till nätverk för ekonomiska analyser Övriga verksamhetskostnader, övergripande inklusive utvärdering av ramprogrammet TOTALT Kommentar: 1998 0,5 1999 0,53 2000 0,56 2001 0,59 2002 0,62 Totalt 2,8 0,5 0,2 0,3 0,5 0,2 0,3 0,5 0,2 0,3 0,5 0,2 0,3 0,5 0,2 0,3 2,5 1,0 1,5 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 Eftersom arbetets karaktär inte skiljer sig från år till år ligger budgetmedlen på samma nivå under perioden 1999-2002. 7. 3 Verksamhetskostnader for studier, experter etc. i budgetens del B 1998 1999 2000 SG i miljoner ecu (löpande priser) 2001 Totalt 2002 Konferenser, arbetsgrupper, 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5 46 information publikationer och 7. 4 Fördelning av åtagandebemyndiganden över tiden Åtagande- bemyndigande 1998 1,5 1999 1,53 2000 1,56 2001 1,59 2002 1,62 Totalt 7,8 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. Innan kontrakten skrivs under: Kvalitativ och ekonomisk analys anbud, förslag eller ansökningar om stöd. Samarbete med övriga berörda enheter inom kommissionen för att undvika alla eventuella dubbelarbeten. Efter att kontrakten har skrivits under: Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera nivåer (ekonomistyrning, tekniskt ansvariga) och samråd om resultaten med berörda enheter inom kommissionen. Intern revision av styrekonomen. Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer gör det möjligt att upptäcka fel eller oegentligheter. Information från den kommitté som avses under artikel 4 i beslutet om antagande av det fleråriga ramprogrammet på energiområdet och den rådgivande kommittén i energifrågor som inrättats genom kommissionens beslut nr 96/642/EG av den 8 november 1996. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Samband med det allmänna målet Åtgärden skall förbättra styrningen av Europeiska unionens energiförsörjning, i första hand genom situationsanalyser inom energisektorn och utarbetande av energipolitiska riktningar, bland annat för att möta de utmaningar som härrör från klimatförändringar och miljöskydd. I andra hand syftar åtgärden till att åstadkomma bättre prognoser om utvecklingen inom Europeiska unionens energisektor mot bakgrund av dess position på den internationella arenan. Den skall därmed bidra till konsolideringen av den inre energimarknaden, kontroll av sambandet mellan energi och miljö samt till att utveckla energi samarbetet med tredje M land. Åtgärden kommer - genom att samla erhållna resultat på gemenskapsnivå - att ge ett mervärde till de kompletterande analysarbeten som görs i medlemsstaterna. Målgrupp För observation av energimarknaderna: kommissionens och medlemsstaternas beslutsinstanser. För aspekter rörande produktion, transport och konsumtion av energi: den totala befolkningen i unionen, OECD och mer allmänt hela världen. 9. 2 Skäl för åtgärden I punkt 86 i grönboken (KOM(94)0659 slutlig av den 11. 1. 1995) föreskrivs följande: "Samstämmigheten bör inledas på nivån för ekonomisk analys. Energipolitikens viktigaste egenskap bör vara att följa marknadens utveckling för att i varje ögonblick kunna anpassa sig till den. Men utvecklingen på gemenskapens inre marknad kommer att bli mer och mer beroende av utvecklingen av konsumtionen, produktionen och transportvillkoren på internationell nivå. Analyserna görs av företagen och av internationella organisationer. Resultaten av detta arbete kan användas på gemenskapsnivå, där det också förefaller nödvändigt att ha tillgång till medel för analys för att kunna belysa gemenskapens besluts- och förvaltningsprocesser. Det är tydligt att tillämpningen av reglerna för den inre marknadens genomförande, anpassningen av prioriteringarna inom forskningen, miljön, det sociala sammanhållningen bör stödja sig på en överensstämmande analys av problemen och marknadstrenderna. Om de akademiska kretsarna, industrin, konsumenterna och de olika förvaltningarna slöt sig samman i en genomskinlig och öppen mekanism skulle detta vara en garanti för en sammanhängande analys avseende energipolitikens utveckling " samt den ekonomiska och samarbetet, nätverken internationella I punkt 6 i rådets resolution (nr 7802/95) om grönboken av den 1. 6. 1995: "Rådet anser att den inre marknaden för att fungera väl kräver att man förstärker samråd och samarbete mellan medlemsstaterna genom gemenskapen och att man på gemenskapsnivå gäller marknadsmekanismernas sätt att fungera - som skulle kunna tortydliga gemenskapens beslutsprocess. " analysmetoder utvecklar framför när allt det - I punkt 134 i vitboken (KOM(95)0682 slutlig av den 20. 12. 1995) föreskrivs följande: "I fråga om omedelbara åtgärder har kommissionen, utan att föregripa resultatet av den förestående regeringskonferensen, för avsikt att ta följande initiativ under 1996: Den kommer att fastställa ett program för bevakning av energiutvecklingen, i samarbete med medlemsstaterna, industrin och andra organ, så att politiska beslut i fråga om energi kan fattas på grundval av en gemensam analys. " Detta förslag, som grundas på befintliga fördrag, krävs för att möta behovet av en politisk process som är mer samarbetsinriktad och överskådlig. Åtgärden motiveras också av det taktum att analysmetoderna kommer att bidra till 6 48 Styrningen av gemenskapens och medlemsstaternas politiska insatser på ett sätt som främjar förverkligandet av de gemensamma målsättningarna, framför allt fullbordandet av den inre energimarknaden, en förbättrad miljökvalitet och försörjningstryggheten. En samstämmig europeisk politik genom bättre insikter om världsmarknadens troliga utveckling på lång sikt. Att man bättre utnyttjar expertis och arbeten som utförs i medlemsstaterna genom att lyfta upp dessa till gemenskapsnivå. Genomförandet av studier och undersökningar i fråga om energimarknaden gör det möjligt att mäta graden av samstämmighet mellan nationella politiska insatser och gemenskapens målsättningar samt att reflektera över de långsiktiga framtidsutsikterna. Kommissionen kommer på gemenskapsnivå att göra analysarbeten som kompletterar de arbeten som görs i medlemsstaterna och sedan samla erhållna resultat Val av tillvägagångssätt Som funktion av de föreslagna aktiviteternas karaktär eller om insatsen kräver det, skall man använda sig av anbudsförfaranden, förslagsförfaranden eller ekonomiskt stöd. Samarbete kommer att uppmuntras med kraft - dels för att man skall kunna utnyttja komplementaritet, tvärvetenskaplig expertis och den kreativitet som följer av detta, dels för att främja utvecklingen av gemensamma strategier och insikter. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Kommittén för det energipolitiska ramprogrammet och den rådgivande kommittén i energifrågor, vars inrättande var föremål för beslut nr 96/642/EG av den 8 november 1996, kommer regelbundet att informeras om resultaten av arbetena. De två viktigaste rekommendationerna från den utvärdering som nyligen gjordes av budgetpost B4-1040 för perioden 1993-1995 utgörs av följande: Man bör i högre grad använda sig av ramkontrakt för uppgifter som upprepas vid flera tillfällen, till exempel faktaframställning och organisering av konferenser. Medlemsstaternas ministerier med ansvar för energifrågor spelar i nuläget en ganska passiv roll när det gäller europeiska analyser och prognoser. För att till fullo dra nytta av mervärdet på gemenskapsnivå, borde medlemsstaterna uppmuntras till närmare samarbete - eventuellt i små grupper - för att ta upp gemensamma sektoriella problem. Man borde i högre grad utbyta kunskaper om hur analyserna kan utformas. 10. Administrativa utgifter Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga administrativa resurser kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av budgetmyndigheten. 49 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tiänster Tillfälliga tjänster A B C Fast anställda eller tillfälligt anställda Andra tjänster Totalt 2 1 1 4 varav Period Ytterligare tjänster Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet 2 1 1 5 är nationell 1 expert 1 1 nationell expert 5 år 5 10. 2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster Inga. 10. 3 Andra årliga utgifter som ökar till följd av insatsen Budgetpost (nummer och benämning) A-1300 Tjänsterese- reseutgifter utgifter i samband härmed samt och andra Belopp 50 000 A-2500 Sammankallning av experter inom ramen för den rådgivande kommittén 20 000 Totalt 70 000 Beräkningssätt i Tjänsteresor samband med beviljande av ekonomiskt stöd, konferenser och arbetsgrupper på grundval av budgetåret 1996 Ett sammanträde med 15 experter från medlemsstaterna + 5 externa experter Angivna belopp finansieras genom befintliga anslag från de enheter som administrerar programmet. 50 EUROPEISKA KOMMISSIONEN BILAGA III FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING om antagande av ett FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT FRÄMJA INTERNATIONELLT SAMARBETE INOM ENERGISEKTORN (1998-2002) 51 FÖRSLAG TILL RÅDETS FÖRORDNING OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM AVSETT ATT FRÄMJA ENERGISEKTORN (SYNERGYPROGRAMMET) (1998-2002) INTERNATIONELLT SAMARBETE INOM EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag(1 \ med beaktande av Europaparlamentets yttrande,2), och med beaktande av följande. skäl som Av konkurrenskraft, med energiförsörjningstrygghet och miljöskydd bör energifrågorna utgöra en viktig del av gemenskapens internationella verksamhet. gemenskapsindustrins sammanhänger Ett flerårigt program för insatser inom energisektorn har upprättats. Gemenskapens anslutning till konventionen om klimatförändringar kräver att den fullföljer sina åtgärder inom det internationella samarbetet på energiområdet. fördraget om energistadgan och till I slutsatserna från mötet i ministerrådet (utvecklingssamarbete) av den 18 november 1992 om riktlinjerna för ett samarbete med utvecklingsländerna i fråga om ren och effektiv energiteknik, understryks att ett väsentligt mål för samarbetet med alla utvecklingsländer på energiområdet är att genomföra en effektiv energipolitik. I enlighet med vad som betonas i rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken "Energipolitik inom Europeiska unionen" påverkas utvecklingen på energiområdet i gemenskapen mer och mer av yttre händelser, varför det är lämpligt att se till att gemenskapen utarbetar en logisk och sammanhållen strategi för energifrågorna i förhållande till tredje land. Inom ramen för olika program tillämpar gemenskapen internationella åtgärder inom energiområdet och för att dessa åtgärder skall vara samstämmiga bör man stärka samordningen av dem. Samordning med övriga gemenskapsåtgärder inom energisektorn är nödvändig. Programmet skall alltså som upprättats av gemenskapen, medlemsstaterna, tredje land och internationella organisationer. inte dubblera andra energipolitiska program Programmets övergripande mål är av den omfattningen att de kan uppfyllas på ett optimalt sätt i gemenskapen, i synnerhet samordningen av olika internationella åtgärdsprogram. EGTnrC310, 22. 11. 1995, s. 10, och EGT nr C 194. 5. 7. 19%, s. 20. (1) <:> Yttrande av den 12 mars 1997 (ännu inte offentliggjort i Europeiska gemenskapernas officiella tidning). p. O ^ -1 Det är nödvändigt att fastställa ett särskilt rättsligt instrument för åtgärder i gemenskapsregi inom ramen för det internationella samarbetet på det energipolitiska området. I enlighet med rådets resolution om vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen" utgör de politiska och handelsmässiga förbindelserna väsentliga delar av energipolitiken, vilket medför att de internationella samarbetsåtgärder som gemenskapen bedriver på energiområdet måste integreras mer effektivt i gemenskapens hela yttre politik. Samarbetet på energiområdet inom ramen för programmet bör ha till mål att förbättra de europeiska företagens konkurrenskraft, öka energiförsörjningstryggheten, främja en hållbar utveckling och förbättra energieffektiviteten. Genomförandet av detta samarbete kan inbegripa samarbete kring och medfinansiering av projekt. Ett sådant samarbete bör förankras i ett vägledande program och kan omfattas av avtal som sluts med berörda länder eller med internationella forskningsnätverk. Eftersom samarbetet ifråga är ett yttre samarbete regleras det av de särskilda bestämmelserna i avdelning 9 i budgetförordningen av den 21 december 1977, som är tillämplig på de europeiska gemenskapernas allmänna budget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Gemenskapen skall inom ramen för ramprogrammet för insatser inom energisektorn genomföra ett särskilt samarbetsprogram, i det följande benämnt "Synergy", inom områden där gemenskapen och tredje land har gemensamma intressen. Programmet berör följande områden: Stöd till energipolitikens utformning, formulering och genomförande i tredje land. Främjande av industrisamarbete inom energisektorn mellan gemenskapen och tredje land. En förstärkt samordning av gemenskapens yttre åtgärder på energiområdet. Artikel 2 Synergy riktar sig till alla icke-medlemsstater och framför allt till de länder och områden som i gemenskapens yttre förbindelser ses som prioriterade vad beträffar gemenskapens politiska och ekonomiska förbindelser och energiförsörjningstrygghet. Artikel 3 1) 2) Synergyprogrammet skall inledas den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten med hänsyn till de finansplanerna. - 2- Artikel 4 1) Programmet skall bidra till genomförandet av gemenskapens viktigaste mål på energiområdet så som dessa beskrivs i vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen". För detta ändamål får gemenskapen också upprätthålla förbindelser med internationella organisationer på energiområdet. De åtgärder som rör programmets genomförande skall antas i enlighet med reglerna i artikel 4 i beslutet om fastställande av det fleråriga ramprogrammet för åtgärder inom energisektorn. Ingen finansiering av projekt inom forskning, utveckling och demonstration far beviljas. 2) I syfte att uppnå dessa mål skall gemenskapen i synnerhet bidra till finansiering av följande åtgärder: Rådgivning och utbildning på det energipolitiska området. Analys och prognoser på energiområdet. En fördjupad dialog i energipolitiska frågor och informationsutbyte, främst genom anordnande av konferenser och seminarier. Stöd till samarbete över regiongränserna. Ett förbättrat ramverk för det industriella samarbetet på energiområdet. En samordning av gemenskapsinstrumenten som inbegriper internationella åtgärder inom energisektorn och andra likvärdiga internationella program. 3) Samarbetet omfattar också kostnader för förberedelse, genomförande, uppföljning och utvärdering av dessa åtgärder samt kostnader för information. 1 ) 2) 3) 1 ) 2) Artikel 5 Gemenskapens finansiella bidrag far utgå i form av icke återbetalningspliktiga medel som betalas ut i omgångar allteftersom projekten realiseras. Finansiering genom Synergyprogrammet får endast beviljas efter föregående kontroll av att verksamheten ifråga inte kan finansieras inom ramen för andra program. Finansieringsbesluten och de kontrakt som följer därav föreskriver bland annat uttryckligen att bidragsmottagarna skall acceptera att kommissionen och revisionsrätten utför en granskning, som i förekommande fall far utföras på plats. Artikel 6 Ett vägledande program för den period som avses i artikel 3 bifogas som bilaga. Detta program fastställer övergripande mål, riktlinjer och prioriteringar för gemenskapssamarbetet inom de områden som anges i artikel 4. Ett åtgärdsprogram grundat på det vägledande program som avses i punkt 1 skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 4 i rådets beslut om fastställande av ett ramprogram för åtgärder inom energisektorn. Detta åtgärdsprogram innehåller en förteckning över de viktigaste projekt som skall finansieras inom de områden som upplysningsvis anges i artikel 4. Programmets innehåll - 3- 54 skall fastställas så att medlemsstaterna far relevant information med vars hjälp den kommitté som inrättats genom ovan nämnda förfarande kan att avge sitt yttrande. 3) 4) Särskilda avtal far ingås med tredje land och internationella organisationer, inom ramen för det vägledande programmet som avses i punkt 1 och under den tid detta program löper, i syfte att fastställa huvudinriktningen för samarbetet med de berörda länderna och samrådsförfarandena beträffande genomförandet av detta program. Kontrakt far även ingås med internationella forskningsnätverk inom ramen för det vägledande program som avses i punkt 1, i syfte att fastställa hur dessa nätverk skall bidra till förverkligandet av de mål som beskrivs i nämnda vägledande program. Artikel 7 Vid genomförandet av åtgärderna skall kommissionen beakta det åtgärdsprogram som 1. avses i artikel 6. 2. 2. Som en allmän regel skall upphandling av tjänster ske genom selektiv anbudsinfordran i enlighet med artikel 118 i budgetförordningen som är tillämplig på europeiska gemenskapernas allmänna budget. Förhandlad upphandling far ske när det gäller insatser till ett belopp som underskrider 50 000 ecu. Upphandling av varor skall ske genom öppen anbudsinfordran, när detta krävs för att komplettera ""' upphandling av tjänster och inom ramen för målen för Synergy, med undantag för de fall som tas upp i artikel 116 i budgetförordningen. Deltagande i anbudsgivning och upphandling sker på lika villkor och står öppet för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna och mottagarländerna. Kommissionen kan i varje enskilt fall godkänna att fysiska och juridiska personer från andra länder deltar om berörda program och projekt kräver särskilda stödformer som framför allt förekommer i dessa länder. 3. Skatter, avgifter och köp av fast egendom skall inte finansieras av gemenskapen. Vid medfinansiering får kommissionen i varje enskilt fall godkänna att företag i berörda 4. icke-medlemsstater deltar i anbudsgivning och upphandling och skall redogöra härför i den rapport som föreskrivs i artikel 9. Artikel 8 1 Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa en god samordning av de särskilda stödåtgärderna mellan företagen i mottagarländerna och medlemsstaterna i individuellt avseende, på grundval av de upplysningar medlemsstaterna har lämnat. Samordning och samarbete med internationella finansinstitut och andra långivare skall 2. uppmuntras. 3. Kommissionen skall undersöka olika möjligheter att främja en samfinansiering mellan Synergyprogrammet, medlemsstaternas bilaterala samarbete, övriga internationella organisationers program och övriga gemenskapsprogram. Kommissionen skall särskilt bidra till att förstärka samordningen och komplementariteten mellan den finansiering som sker genom Synergy och övriga gemenskapsinstrument för internationellt samarbete på energiområdet för att undvika dubblering av - 4- V i) dessa. Kommissionen skall också tillse att ingen dubblering sker av Synergyprogrammet och andra program eller åtgärder som övriga internationella organisationer bedriver på energiområdet. Artikel 9 1. Kommissionen skall före den 31 december 2000 lägga fram en rapport om genomförandet av det särskilda programmet under de två föregående räkenskapsåren, på grundval av en extern utvärdering av oberoende experter. 2. Kommissionen skall före den 31 december 2002 lägga fram en rapport om genomförandet av programmet och de resultat som uppnåtts i tredje land, åtföljt av en extern utvärdering av oberoende experter varpå rapporten skall baseras. Kommissionen skall årligen lägga fram en rapport om genomförandet av yttre åtgärder på 3. energiområdet inom ramen för olika gemenskapsinstrument. 4. Dessa rapporter skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet. Artikel 10 Denna förordning upphäver och ersätter rådets förordning (EG) nr. /. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordföranden - 5- r: 56 Bilaga VÄGLEDANDE ÅTGÄRDSPRQGRAM Vid genomförandet av Synergyprogrammet och upprättandet av åtgärdsprogrammet skall följande riktlinjer beaktas. Synergy har till uppgift att vara en hjälp för att uppnå gemenskapens mål på energiområdet, så som dessa formuleras i rådets resolution om vitboken "En energipolitik för Europeiska unionen", nämligen : internationell konkurrenskraft, försörjningstrygghet, - miljöskydd. Såsom tydligt framgår av vitboken har vart och ett av dessa mål en viktig yttre dimension. Synergy kommer att genomföra åtgärder för att uppfylla dessa mål och samtidigt stärka samordningen mellan de internationella energipolitiska samarbetsinsatser som pågår på annat håll inom gemenskapen. På denna grund har riktlinjerna för Synergyprogrammet fastställts. I. SAMARBETSOMRÅDEN SOM SAMMANHÄNGER MED GEMENSKAPENS MÅL PÅ ENERGIOMRÅDET A) Åtgärder som syftar till att uppfylla de tre målen: Att ge råd till tredje land i energipolitiska frågor. Att uppmuntra en effektiv energianvändning i tredje land. Att utveckla lokala energikällor, i synnerhet förnybara sådana. Att främja regional integration på energiområdet. Att främja ett samordnat genomförande av gemenskapsprogrammen i vissa regioner (exempelvis Svarta havet, Medelhavet och Gulfområdet). B) Internationell konkurrenskraft: Att stödja utvecklingen av samarbete som syftar till att öka europeiska aktörers närvaro på energisektorns nyckelmarknader, i synnerhet Asien och Latinamerika. Att ge råd till tredje land i hur de kan organisera sin energisektor. r. : 57 Att stödja liberaliseringen och öppnandet av energisektorn genom att hjälpa tredje land att utforma sin energipolitik utifrån denna nya situation, och då framför allt på ett sätt som är förenligt med Fördraget om energistadgan. Att främja en ökning av de europeiska företagens investeringar i energisektorn i tredje land. C) Försörjningstrygghet. Att föra en dialog med producent- och exportländerna på energiområdet: Gulfländerna, Ryssland, producentländerna i Amerika, Asien och Afrika. Att uppmuntra dialogen mellan Europeiska gemenskapen och de länder som skrivit under Fördraget om energi stadgan, och i synnerhet energitransitländerna och de transitländer som är producenter, genom att hjälpa dem att genomföra bestämmelserna i Fördraget om energistadgan. Att delta och vara behjälplig i de internationella organisationernas arbete på detta område: ministerkonferenser och konferenser med producenter och konsumenter, internationella energibyrån. Att stödja skapandet av ett investeringsvänligt klimat för energiproduktion och energitransit i tredje land i enlighet med internationell rätt och i synnerhet med Fördraget om energistadgan och de ordningar som överenskommits genom WTO. Att utbilda beslutsfattare och personal inom energisektorn i tredje land för att göra dem medvetna om miljöhänsyn. Att sprida den erfarenhet och kunskap som gemenskapen förfogar över i energi- och miljöfrågor. Att uppmuntra användningen av ren teknik, i synnerhet när det gäller förbränning av kol i stora förbrukarländer som Kina, och beakta hur detta inverkar på energipolitiken. Att intensifiera och stödja åtgärder som syftar till att stimulera miljötänkande i politik och planering på energiområdet i tredje land. Att uppmuntra och hjälpa tredje land att utarbeta och genomföra en nationell energipolitik för en energiförsörjning och -användning som tar hänsyn till särdragen i varje enskild miljö. D) Miljö 58 II. GEOGRAFISKA PRIORITERINGAR OCH SAMSTÄMMIGHET MED GEMENSKAPENS INTERNATIONELLA SAMARBETSPROGRAM A) Roller och prioriteringar I de internationella förbindelserna på energiområdet skall Synergy säkerställa ett förstärkt samarbete med tredje land i energifrågor, eftersträva yttre samarbetsåtgärder som bedrivs inom ramen för andra gemenskapsprogram, programmets mål beaktas i de att underlätta att det startas andra projekt på energiområdet som finansieras av andra samarbetsinstrument i gemenskapen. B) Geografiska prioriteringar Synergy kommer huvudsakligen att koncentrera sig på gemenskapens geografiska prioriteringar i fråga om yttre förbindelser och bidra till förverkligandet av vissa av dessa. Synergy ger prioritet åt följande regioner: Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen, tredje land i Medelhavsområdet, Latinamerika - med tyngdpunkt på Mercosur, Chile, Mexiko och Venezuela, Asien - Kina, Indien och Asean, Afrika. c: 50 FINANSIERINGSOVERSIKT BUDGETPOST B4-1041 1. Åtgärdens beteckning Främjande av internationellt samarbete inom energisektorn - Synergyprogrammet. 2. Berörda budgetposter B4-1041 3. Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om antagande av ett program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn - Synergyprogrammet (EGT nr L 104, 22. 4. 1997, s. 1 ). Förslag till rådets förordning (EG) om förlängning av ett program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn (Synergyprogrammet) som upprättades genom rådets förordning (EG) 701/90 av den 14 april 1997. Förslag till rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för åtgärder inom energisektorn (1998-2002). 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1. Allmänt mål Behovet av ett program för det internationella samarbetet på europeisk nivå, som ett komplement till ländernas inre politik inom denna sektor, blir allt starkare med hänsyn till de kommande årens utveckling i världen på energiområdet om förväntas innebära följande: Ökat energiberoende i Europa. Starkt ökande efterfrågan på energi i utvecklingsländerna. Miljöproblemens ökande betydelse för valet av energikällor, i synnerhet utsläppen av växthusgaser. Att främja samarbetsåtgärder i fråga om energipolitikens utformning och genomförande i tredje land, för att främja uppfyllandet av målen för Europeiska unionens energistrategi, nämligen: Internationell konkurrenskraft. G0 Europeisk energiförsörjningstrygghet. Miljöhänsyn. Åtgärden bör bidra till uppfyllandet av dessa mål genom att starta projekt som främst syftar till att Effektivisera energianvändningen i tredje land. Främja användningen av miljövänlig teknik. Främja utnyttjandet av lokala resurser, i synnerhet förnybara energikällor. Stödja energifrågornas regionalpolitiska integration i tredje land och öppnandet av energisektorn. Främja dialogen på det energipolitiska området och kontakterna mellan Europa, tredje land och i synnerhet producentländer och internationella energiorganisationer. Stödja de europeiska energiföretagens etablering i tredje land. Stärka banden mellan energisektorns experter och beslutsfattare inom gemenskapen och mellan gemenskapen och tredje land. Åtgärden skall även stödja Europeiska unionens politik för yttre förbindelser, bidra till att upprätta ramverk för att anpassa och förbereda energiprojekt och förbereda anslutningen av länderna i Central- och Östeuropa. Utarbetandet av årsprogrammet i samarbete med kommissionens övriga avdelningar och företrädare för medlemsstaterna kommer att ge tillfälle att koncentrera Synergys verksamhet till de prioriterade områdena, varvid även bilagan till den förordning som föreslagits av Europaparlamentet skall beaktas. 4. 2. Period som omfattas av åtgärden 5 år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 5. Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag 6. Typ av utgifter och inkomster Utgifter Finansiering av undersökningar, teknisk assistans och rådgivning, eventuellt från sakkunniga, åtgärder inom utbildning, marknadsföring och informationsspridning, anordnande av konferenser, seminarier, work-shops, tekniska besiktningar och b'l studiebesök, stöd till institutioner som bedriver energisamarbete eller energipolitik och övriga energipolitiska stödåtgärder. Kostnader för programmets lansering, spridning av resultaten, utvärdering av programmet med hjälp av externa experter och driftskostnader för stödorganisationer inom energisamarbetet. Gemenskapens finansiella bidrag skall i normala fall inte överstiga 50 % av den totala kostnaden för ett projekt och far samfinansieras av tredje land, medlemsstater och internationella organisationer. I vissa fall får emellertid gemenskapsbidraget uppgå till 100 %. Detta gäller finansiering av heltidsanställda fristående experter hos myndigheterna i tredje land, åtgärder som enbart är av intresse för gemenskapen (förberedande studier, identifieringsuppdrag, europeiska energicentra, utvärdering av åtgärder. ). Inkomster De eventuella inkomsterna i form av återbetalning från de länder som skrivit under den europeiska energistadgan skall återanvändas i enlighet med bestämmelserna i artikel 27. 2 b i budgetförordningen av den 21 december 1997, som är tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT nr L 356, 3112. 1997, s. I ), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 2335/95 (EGT nr L 240, 7. 10. 1995, s. 12). 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (sambandet mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) Övergripande åtgärder Kortvariga tjänsteresor för experter från EU eller tredje land: resekostnader, arvoden och traktamente: 240 resor à 10 000 ecu En utvärdering efter halva programmet och en slutlig utvärdering till en genomsnittlig kostnad på 150 000 ecu = 300 000 ecu Energianalyser Undersökningar till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 64 Samarbete kring energipolitikens utformning i tredje land Längre expertuppdrag (6 månader) till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 63 Finansiellt stöd till energiinstitut Längre expertuppdrag (1 år) till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu x 30 Studiebesök och utbildning i Europa för 25 personer per resa från tredje land till en genomsnittlig kostnad på 20 000 ecu x 150 besök Stöd till industriellt samarbete Seminarier till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 10 • • • • • G: ) Europeiska delegationers besök i tredje land till en genomsnittlig kostnad på 74 000 ecu x 10 Seminarier, konferenser och work-shops Seminarier eller work-shops till en genomsnittlig kostnad på 100 000 ecu x 20 Konferenser à 200 000 ecu x 15 Informations- och utbildningsåtgärder (bidrag och stipendier) 7. 2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt Övergripande åtgärder Energi analyser Samarbete kring utformningen av energipolitiken i tredje land 0,5 1,2 1,2 Stöd till industriellt samarbete 0,3 Finansiellt stöd till energiinstitut 1,8 Seminarier, work-shops konferenser och 1 Informations- utbildningsåtgärder och 1 0,5 1,3 1,2 0,34 1,8 1 1 0,58 1,3 1,3 0,3 1,8 1 1 0,5 1,3 1,3 0,4 1,8 1 0,62 1,3 1,3 0,4 1,8 1 2,7 6,4 6,3 1,74 9 5 1,12 1,15 5,27 TOTALT 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 Kommentarer: Ökningen av budgetanslagen från och med år 2000 skall satsas på tre typer av insatser: Stöd till industriellt samarbete som syftar till att främja de europeiska energiföretagens marknadspenetration i tredje land. Samarbete för utarbetande av en energipolitik i tredje land som medger att man beaktar gemenskapens energipolitiska målsättningar. G 3 En ökning av utgifterna för utvärdering och uppföljning av påbörjade insatser. Denna ökning ingår under rubriken "Övergripande åtgärder". 7. 3 Verksamhetskostnader för studier, experter etc, som ingår i del B i budgeten EG i miljoner ecu (löpande priser) 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt Information publikationer och 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1 7. 4 Åtagande-/bctalningsbemyndigandenas fördelning över tiden Beloppet skall fastställas årligen av den budgetmyndigheten Den vägledande finansieringsramen uppgår i åtaganden och utbetalningar till (i milj. ecu) 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt Åtagande- bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Totalt 7 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 6 1 6 1,14 6 1,28 6 1,42 6,5 1,07 7 7,14 7,28 7,42 7,57 6 7 7,14 7,28 7,92 1,07 36,4 Det ekonomiska stödet till energiinstitutioner i tredje land bör minska efterhand som dessa blir självförsörjande. 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. Bygg- och anläggningsarbeten skall efter föregående godkännande betalas på grundval av en procentsats på åtgärden som fastställs före tilldelningen av kontraktet och med hänsyn till en slutlig ekonomisk rapport för åtgärden. G 4 Handlingar för att styrka tjänsteresor och resekostnader far infordras. Kontroller av dokument och på plats kan genomföras. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1. Särskilda mål Man kan urskilja: • • särskilda mål till vilka Synergy bidrar, men inte ensamt är avgörande för mål som direkt knyter an till Synergys åtgärder. 9. 1. 1 Programmets mål • • • • • Att minska den väntade ökningen av utsläpp av växthusgaser i världen genom åtgärder för att främja en effektiv energianvändning, ny teknik, förnybara energikällor och programplanering. Att öka de europeiska företagens investeringar och export inom energisektorn i tredje land. Att underlätta sammankopplingen mellan energinätverk i tredje land och mellan tredje land och Europa. Att förbereda de associerade ländernas anslutning genom att underlätta en tillnärmning mellan deras respektive energipolitik och Europeiska unionens energipolitik. Att bibehålla eller öka exportkapaciteten för energi från tredje land till Europa, trots den ökande inre efterfrågan i dessa länder. 9 12 Åtgärdsrelaterade mål seminarier, konferenser och För samarbetsorganisationer: informationsstudios och finansiellt stöd till • • • • Att skapa fler kontakter mellan beslutsfattare i gemenskapen och tredje land, inom den privata och offentliga sektorn. Att främja kontakter mellan ansvariga i tredje land. Att bidra till genomförandet av andra samarbetsåtgärder mellan gemenskapen och tredje land. Att sprida information om energisituationen i Europa. För samarbetet kring utarbetandet av energipolitiken i tredje land och energianalyser: • Att säkerställa europeiskt stöd till utarbetandet av planer och regelverk på energiområdet i tredje land. För utbildnings- och informationsåtgärder. 9 G 5 Att utbilda fackmän i tredje land och ge dem kunskap om europeiska synsätt. Målgrupp för åtgärden: Stater, offentliga myndigheter inom energisektorn, företag och personer i tredje land och i Europeiska gemenskapen. 9. 2. Skäl for åtgärden Följande omständigheter motiverar en åtgärd på gemenskapsnivå. Gemenskapen är den enda part som kan garantera att europeiska intressen och företag får stöd, utan att en enskild medlemsstats intressen gynnas. Gemenskapen är utsedd att vara motpart till tredje land i sammanhang som G-24 eller inom ramen för avtal som slutits med vissa icke-medlemsstater, när det uttryckligen föreskrivs att energifrågor omfattas. En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att komplettera åtgärder i medlemsstaterna och förstärka deras effekt. Europeiska gemenskapen kan bättre företräda medlemsstaternas intressen i deras helhet. En åtgärd på gemenskapsnivå gör det möjligt att utnyttja expertkompetens som fördelas mellan olika medlemsstater. Jämfört med andra gemenskapsprogram för internationellt samarbete medger Synergy att man beaktar gemenskapens energipolitiska intressen och syftar till att förbättra samordningen av de program som täcker olika delar av världen. 9. 3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden Först av allt skall påpekas att de ansvariga tjänstemännen för varje geografiskt område redan på sin nivå skall förvalta, följa upp och göra en utvärdering av varje projekt de ansvarar för. Valda indikatorer för att mäta effektivitet Eftersom Synergy är ett samarbetsprogram för att utarbeta olika länders energipolitik är det svårt att fastställa kvantitativa indikatorer för att mäta åtgärdernas effektivitet. För övrigt kan effekterna av de åtgärder som genomförs inom energipolitikens område avläsas först på medellång eller lång sikt i uppgifter om produktion och förbrukning. Man kan emellertid använda indikatorer som svarar mot de båda typer av mål som nämns i punkt 9. 1 För de övergripande målen: 10 (iG En jämförelse av storleken på utsläppen av växthusgaser jämfört med prognoserna. Utvecklingen av energieffektivitetsindex per land. Ökningen av den lokala produktionen och i synnerhet de förnybara energikällornas andel. De europeiska investeringarnas och den europeiska exportens utveckling inom energisektorn. Energiexportens utveckling tredje land, jämfört med hur dessa länders inre efterfrågan utvecklas. Genomförda saminvesteringar mellan i tredje land och mellan Europa och tredje land. För de åtgärdsrelaterade målen: Antalet personer som sammanförts vid konferenser eller möten som anordnats genom Synergy. Eventuellt antalet affärskontakter och genomförda satsningar som genererats av dessa möten. Antalet länder som tagit del av europeisk erfarenhet för att utforma sin energipolitik. Antalet fackmän som utbildats. Antalet personer som informerats om projekten. Samarbetsåtgärder som uppstått ur ett projekt inom ramen för Synergy. Utvärderingskriterier och périodicité t I förslaget till rådets beslut föreskrivs att två rapporter skall sammanställas på grundval av en utvärdering av oberoende experter. Den första, efter två verksamhetsår, skall främst inriktas på genomförandet av programmet. Den andra, efter programmets slut, skall även undersöka programmets effekter i de berörda länderna. Vidare skall de finansierade projekten kunna granskas i en revision av oberoende experter. 9. 4 Utvärderingskriterier for rapporten över kostnadseffektivitet För att jämföra denna siffra med motsvarande siffra för andra program måste man beakta att administration och uppföljning av projekten utförs direkt av intern personal och inte läggs ut pä någon extern enhet. Slutligen kännetecknas Synergy av gemenskapsinitiativ och åtgärder som tillhandahåller beståndsdelar som kan användas av andra program (exempelvis Europa-Medelhavsforumet). Dessa 11 K 7 projekt förutsätter att personalen deltar mer aktivt i att identifiera projekten och förhandla om dem. 10. Administrativa utgifter De faktiska anslagen till nödvändiga administrativa resurser kommer att vara avhängiga det beslut kommissionen varje år fattar om resurstilldelning, särskilt med beaktande av de personalresurser och tilläggsbelopp som kommer att beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden varav Period Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Befintliga inom tjänster berört GD eller berörd enhet Ytterligare resurser Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Andra tjänster 2,5 1 2 0,5 3 1 2 1 oberoende nationell expert 1 oberoende nationell expert TOTALT 5,5 1,5 7 10. 2 Sammanlagda kostnader för personalresurser De årliga administrationskostnaderna för programmet kan därmed uppskattas till 7 x 0,6 x 103 000 ecu = 721 000 ecu. 12 t>8 10. 3 Övriga andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost (nr och namn) Belopp Beräkningsmetod A-130 Tjänsteresor reseutgifter samt andra utgifter i samband härmed och 120 000 Uppskattningen på verkställandet av de första nio månaderna av räkenskapsåret 1997 grundas A-2510 Särskilda sammanträden "Internationellt samarbete" inom kommittén för ramprogrammet 4° 2 00 Två sammanträden per år med två representanter per medlemsstat till en genomsnittlig kostnad på 770 ecu. Dessa sammanträden bör vara gemensamma för alla delprogram 166 200 Totalt De angivna kostnaderna skall finansieras inom ramen för de befintliga anslagen till de myndigheter som administrerar programmet. 13 69 EUROPEISKA KOMMISSIONEN BILAGA IV FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om ett FLERÅRIGT PROGRAM FÖR FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR INOM GEMENSKAPEN (1998-2002) 70 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT OM ETT FLERÅRIGT PROGRAM FÖR FRÄMJANDE AV FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR INOM GEMENSKAPEN - ALTENERII - EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s. l i detta, med beaktande av kommissionens förslag,1 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,2 med beaktande av Regionkommitténs yttrande,3 i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 189c i fördraget4, i samarbete med Europaparlamentet, och med beaktande av följande: I artikel 130r i fördraget anges att ett av målen för gemenskapens verksamhet är att säkerställa naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt I artikel 129 i fördraget anges att hälsoskyddskraven skall gemenskapens övriga politik, och detta program bidrar till hälsoskyddet. ingå som ett led i Vid sitt möte den 29 oktober 1990 fastställde rådet målet att stabilisera de totala C02- utsläppen år 2000 på samma nivå som år 1990 i gemenskapen som helhet. Vid mötena i mars och juni 1997 antog rådet en förhandlingsståndpunkt inför Kyoto-konferensen inom innebär en minskning av ramen för konventionen om klimatförändringar, vilken växthusgaserna med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till år 2010 jämfört med utsläppsnivån 1990. För att åstadkomma märkbara minskningar av C02-utsläppen i gemenskapen krävs ytterligare ansträngningar, särskilt eftersom C02-utsläppen från energiförbrukning i gemenskapen beräknas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000, om man antar att den ekonomiska tillväxten är normal. Det är därför nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder. 2-. 71 93/398/EEG5 Genom övervakningsmekanism för utsläpp av CO2 och andra växthusgaser. rådets beslut av den 24 juni 1993 inrättades en Vid sitt sammanträde den 25-26 juni 1996 noterade rådet att under förhandlingarna om ett protokoll enligt Berlinmandatet kom den mellanstatliga gruppen för klimatförändringar i sin andra översiktsrapport (SAR IPCC) fram till att de samlade bevisen tyder på att människan har inverkan på de globala klimatförändringarna och man betonade det brådskande behovet av åtgärder på bredast möjliga nivå. Rådet noterade att det finns avsevärda "no regrets"-möjligheter och uppmanade kommissionen att meddela vilka åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå. Genom grönboken av den 11 januari 19956 och vitboken av den 13 december 19957 meddelade kommissionen Europaparlamentet och rådet sin syn på den framtida energipolitiken i gemenskapen, samt vilken roll de förnybara energikällorna bör spela. I sin resolution av den 4 juli 19968 uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inrätta en handlingsplan för gemenskapen i syfte att främja de förnybara energikällorna. Genom grönboken av den 20 november 1996 "Framtidens energi: förnybara energikällor"9 började kommissionen utveckla och främja genomförandet av en gemenskapsstrategi och en handlingsplan för förnybar energi. I artikel 130a i fördraget anges att gemenskapen skall utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning och att den särskilt skall sträva efter att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, denna verksamhet omfattar bland annat energisektorn. Genom sitt beslut 93/500/EEG av den 13 september 199310 antog rådet ett gemenskapsprogram för att främja de förnybara energikällorna (Altenerprogrammet) med målet att minska C02-utsläppen genom att öka dessa energikällors marknadsandel och deras bidrag till den totala produktionen av primärenergi i gemenskapen. Det programmet löper ut den 31 december 1997. 5 EGT nr L 167, 9. 7. 1993, s. 31. 6 KOM(94)0649, 11. 1. 1995. 7 KOM(95)0682, 13. 12. 1995. 8 A4-0188/96-EP 251039. 9 KOM(96)0576 slullig, 20. 11. 199(>. 10 EGT nr L 235, 18. 9. 1993. - 3- 70 • -Sy Altenerprogrammet anses vara ett viktigt led i gemenskapens strategi för att minska C02- utsläppen. Kommissionen har lagt fram ett förslag11 till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (Altener II). Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har utarbetats. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG12 inrättades det fjärde ramprogrammet för projekt inom forskning, teknisk utveckling och demonstration. Politiken för förnybara energikällor är ett viktigt styrmedel för att utnyttja och främja den nya energiteknik som kommer att utvecklas inom ramprogrammet. Altener Il-programmet är ett styrmedel som kompletterar ramprogrammet. Kommissionen har till rådet och Europaparlamentet lagt fram sina förslag vad gäller det femte ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling13. Den ökade användningen av förnybar energi kommer att ha en gynnsam cflekt på miljön och på energiförsörjningens tillförlitlighet. En hög grad av internationellt samarbete är önskvärt för att uppnå bästa möjliga resultat. Ett förstärkt Altener Il-program utgör ett viktigt styrmedel för att utveckla de förnybara energikällornas potential. Genomförandet av programmet bör ske i nära samverkan med gemenskapens övriga åtgärder och program för att främja förnybara energikällor. Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att Altener Il-programmet står öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn 199414. Detta skisseras också i kommissionens meddelande till rådet som lades fram i maj 199415. Programmet bör även stå öppet för Cypern. 11 KOM(97) 87 slutlig, 12. 3. 1997. 12 EGT nr L 126, 18. 5. 1994. 13 14 15 KOM - 4- r; 4 73 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 1. a) b) 2. 3. 4. a) Inom ramprogrammet för energi inrättas ett delprogram för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen, Altener II, nedan kallat "programmet". Detta program har följande mål: Det skall hjälpa till att skapa nödvändiga förutsättningar för att genomföra en handlingsplan inom gemenskapen för förnybara energikällor, i synnerhet rättsliga, socioekonomiska och administrativa förutsättningar. Det skall uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och konsumtion av energi från förnybara källor. Dessa två mål bidrar till att uppnå följande övergripande mål och prioriteringar inom gemenskapen: minskning av C02-utsläppen, ökning av de förnybara energikällornas andel av energiförbrukningen, minskat beroende av importerad energi, tryggad energiförbrukning, ekonomisk utveckling, ekonomisk och social sammanhållning samt lokal och regional utveckling. Gemenskapens ekonomiska stöd beviljas inom ramen för programmet för den verksamhet som uppfyller målen med detta beslut. Programmet Altener II börjar löpa den 1 januari 1998 och slutar den 31 december 2002. De årliga anslagen för att genomföra programmet skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanerna. Artikel 2 Följande verksamhet för förnybara energikällor skall finansieras genom programmet: Undersökningar och annan verksamhet för att genomföra och komplettera gemenskapens åtgärder för att utveckla de förnybara energikällornas potential. Detta gäller i synnerhet utveckling av strategier inom olika sektorer och marknader, utveckling av normer och standarder, gemensamma inköp och en analys av rättsliga, socioekonomiska och administrativa förutsättningar som är mer gynnsamma för att införa förnybara energikällor och för att förbereda en mer lämplig lagstiftning b) Pilotåtgärder för att skapa eller bygga ut infrastrukturer och styrmedel för att utveckla förnybara energikällor när det gäller - 5- 74 - lokal och regional planering, - verktyg för planering, utformning och utvärdering, - nya finansierings- och marknadsinstrument, - information, - utbildning. c) d) e) Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper för att förbättra samordningen mellan verksamheter på internationell nivå, gemenskapsnivå, nationell, regional och lokal nivå, samt åtgärder för att skapa ett centralt system för att samla in och sprida information om förnybar energi. Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper Riktade åtgärder som underlättar marknadsföringen av förnybar energi och uppmuntrar investeringar genom att stödja förberedelser, framläggande och genomförande av projekt. Dessa riktade åtgärder har som mål att underlätta och påskynda investeringar i ny driftskapacitet för produktion av förnybar energi genom ekonomiskt stöd för att minska omkostnaderna och kostnaderna för tjänster i samband med projekt inom förnybar energi, för att därigenom övervinna dagens icke-tekniska hinder. Dessa åtgärder skall bland annat stödja tillgång till specialiserad rådgivning, marknadsanalyser, platslokalisering, ansökan om bygglov och driftstillstånd, budgetering och finansiering, förberedelser av anbud, utbildning av driftspersonal, installationer m. m. Dessa riktade åtgärder berör genomförandet av projekt inom följande områden: Biomassa, inklusive encrgiodling, ved, biprodukter frän skogs- och jordbruk, avfall från tätorter'0, flytande bränslen och biogas. Solenergisystem för värme- och elproduktion. Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. Småskaliga vattenkraftprojekt (< 10 MW). Vindkraft. Geotermisk energi. 16 Meddelande från kommissionen om revidering av gemenskapens strategi för avfallshantering, KOM(96)0399 slutlig. 30. 7. 1996. - 6- 75 f) Åtgärder: Uppföljning av gemenskapens strategi och handlingsplan för att utveckla förnybara energikällor. Stöd till initiativ som tagits inom ramen för handlingsplanen, särskilt i syfte att skapa en bättre samordning och synergi mellan programmen, inklusive alla aktiviteter som finansieras av gemenskapen. Uppföljning av framstegen inom gemenskapen och dess medlemsstater när det gäller utveckling av förnybara energikällor. Utvärdering av genomslaget och kostnadseffektiviteten i den verksamhet som bedrivs inom programmet. I denna utvärdering kommer man också att ta hänsyn till miljömässiga och sociala aspekter. 1. 2. 3. 1. 2. - Artikel 3 Kostnaderna för den verksamhet som anges i artikel 2 a, 2 c, och 2 f åligger gemenskapen. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 b och 2 d, får inte överskrida 50 % av de totala kostnaderna, resterande del måste täckas av allmänna eller privata medel eller av en kombination av de båda. Gemenskapens bidrag till verksamheten som avses i artikel 2 e, skall fastställas årligen för var och en av de riktade åtgärderna, enligt artikel 4. 3. Artikel 4 Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet. Villkoren och riktlinjerna för finansieringen av verksamheten enligt artikel 2 skall fastställas årligen med beaktande av följande: Prioriteringarna i gemenskapens och medlemsstaternas program för främjande av förnybara energikällor. Kriterierna för lönsamhet och utvecklingspotentialen hos de förnybara energikällorna och deras inverkan på sysselsättning och miljö, i synnerhet minskningen av C02-utsläpp, För åtgärderna under artikel 2 e, den relativa kostnaden för bidraget, den nya produktionskapacitet som förväntas uppstå och omfattningen på de mellanregionala och/eller mellannationella fördelarna. 7- 76 Principerna i artikel 92 i fördraget och gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd. Artikel 5 Kommissionen biträds av en kommitté enligt artikel 4 i rådets beslut om ett flerårigt ramprogram för åtgärder inom energisektorn. Artikel 6 1. 2. Under programmets andra år skall kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om de åtgärder som vidtagits för att främja de förnybara energikällorna på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå, särskilt med hänsyn till målen som anges i artikel 1. Denna rapport skall åtföljas av förslag till ändringar i programmet som kan krävas med tanke på de uppnådda resultaten. När programmet löper ut skall kommissionen utvärdera de resultat som uppnåtts genom detta program och granska hur dessa överensstämmer med gemenskapens verksamhet och den nationella verksamheten. Kommissionen skall lägga fram en rapport om detta för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Artikel 7 Programmet skall stå öppet för de associerade länderna i Central- och Östeuropa (CÖE) enligt de bestämmelser, i tilläggsprotokollen till associeringsavtalen eller i själva associeringsaMalen beträffande deltagande i gemenskapens program. Programmet skall stå öppet för Cypern på grundval av tilläggsanslag enligt samma regler som de som gäller för EFTA/EES-länder, enligt förfaranden som skall förhandlas fram med dessa länder. inbegripet de finansiella bestämmelserna, som anges Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut. /. /EG. Artikel 8 -8 77 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 9 Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande 78 FINANSIERINGSÖVERSIKT ÅTGÄRDENS BETECKNING Ramprogrammet för energi (1998-2002) Altener II - Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B4-1030 3. RÄTTSLIG GRUND Rådets beslut 93/500/EEG av den 13 september 1993 (EGT nr L 235,18. 9. 1993, s. 41). Altener I. Förslag till rådets beslut, framlagt den 22 maj 1997 om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (Altener II), EGT nr C 192, 24. 6. 1997, s. 16. Förslag till rådets beslut om fastställande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002). 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1. Åtgärdens mål Kommissionen anser att programmet Altener bör drivas vidare. Programmet bidrar väsentlgt till en ökad användning av miljövänlig förnybar energi och utgör ett viktigt inslag i gemenskapens strategi för att minska C02-utsläppen. Detta mål överensstämmer med artiklarna 13Or och 13 Os i fördraget. De förnybara energikällornas andel av Europeiska unionens behov av primärenergi är för närvarande knappt 6 % och uppgår till cirka 70 miljoner ton oljeekvivalenter. Kommissionen föreslår i sitt meddelande "Framtidens energi: förnybara energikällor. Grönbok för en gemenskapsstrategi" en avsevärd ökning av användningen av förnybar energi fram till år 2010. 1 samband med antagandet av grönboken beslutades om en vägledande målsättning: att fördubbla andelen förnybar energi fram till år 2010. Kommissionen utarbetar ett meddelande om vitboken "Gemenskapens strategi för förnybara energikällor fram till 2010", kompletterad med en handlingsplan. Programmet Altener II spelar en viktig roll för genomförandet och uppföljningen av denna strategi och handlingsplanen. 79 Syftet med Altenerprogrammet är att det väsentligt skall bidra till att nå detta gemenskapsmål. En ökad användning av förnybar energi kommer också att bidra till den sociala sammanhållningen inom unionen, uppmuntra utnyttjandet av lokala energikällor och påskynda marknadsföringen av de nya energiteknologierna. (Många av dessa teknologier har för övrigt utvecklats med finansiering från gemenskapen). Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen att Altenerprogrammet skall fortsätta. Man kommer då att införliva ett antal av de rekommendationer som framförts av en grupp oberoende experter, slutsatserna från Altener-konferensen samt den samlade erfarenhet som kommissionen byggt upp i samband med Altenerprogrammet och andra åtgärder på energiområdet. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Programmet har en löptid på fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 5 KLASSIFICERING AV UTGIFTER Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 6 TYPER AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Den budget som föreslås för Altener II uppgår till 81,1 miljoner ecu. Budgeten för Altener I fastslogs ursprungligen till 40 miljoner ecu. Den höjdes i slutet av programmet till cirka 46,4 miljoner ecu. 72 % av den totala budgeten förbrukades under åren 1994, 1995 och 1996. År 1993 bestod i praktiken av endast fyra månader - programmet antogs den 18 september 1993 - och för 1997 uppgår det tillgängliga anslaget till 8,2 miljoner ecu. Altener II kommer att bestå av sex olika verksamheter rörande förnybara energikällor: A a) UTVIDGNING AV VERKSAMHETEN INOM ALTENER I: Undersökningar och annan verksamhet i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential, exempelvis strategier för sektorer och marknader, utarbetande av normer och standarder, gemensam upphandling och lagstiftning. 11 - f. > o o b) Pilotåtgärder som syftar till att upprätta eller bygga ut befintlig infrastruktur och styrmedel för att utveckla förnybara energikällor, exempelvis lokal och regional planering, verktyg för planering, utformning och utvärdering, nya finansierings- och marknadsinstrument, information, utbildning. c) d) B. Verksamhet som föreslås av kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper, inrättande av ett centralt system för att samla in och sprida information om förnybara energikällor. Verksamhet som föreslås av andra än kommissionen för att uppmuntra utbyte av erfarenheter och kunskaper. NY VERKSAMHET FÖR ATT FRÄMJA MARKNADSFÖRING AV FÖRNYBAR ENERGI (e) Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna och för att uppmuntra investeringar på följande områden: - - Biomassa, inklusive energiodling, ved, biprodukter från skogs- och jordbruk, avfall från tätorter, flytande bränslen och biogas. Solenergisystem för värme- och elproduktion. Passiva och aktiva solvärmesystem i byggnader. Småskaliga vattenkraftprojekt. Vindkraft. Geotermisk energi. NY VERKSAMHET FÖR GENOMFÖRANDE, UPPFÖLJNING OCH ÖVERVAKNING AV GEMENSKAPENS STRATEGI FÖR FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR f) Verksamhet i syfte att övervaka genomförandet av gemenskapens strategi och handlingsplan för utveckling av förnybara energikällor, stödja initiativ som tagits för att genomföra handlingsplanen, särskilt i syfte att skapa större samordning mellan åtgärderna, 12 St övervaka vilka framsteg som EU och medlemsstaterna gjort för att utveckla förnybara energikällor, utvärdera åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet. Det finansiella stödet skall täcka upp till 100 % av utgifterna för verksamhet enligt a, c och f, mellan 30 och 50 % av den sammanlagda kostnaden för verksamhet enligt b och d, där återstoden betalas av medlemsstaterna eller privata företag. Det finansiella stödet till verksamhet enligt artikel 2 e kommer att fastställas årligen. För den verksamhet som väljs ut kommer prioriteringar och riktlinjer fastställs årligen. Varje år skall riktlinjerna föreläggas en rådgivande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som skall avge ett yttrande. All finansiering kommer att regleras i ett kontrakt mellan kommissionen och den ansvarige för eller samordnaren av den finansierade verksamheten. 7 BUDGETKONSEKVENSER De årliga anslagen för att genomföra programmet skall fastställas av budgetmyndigheten inom de ekonomiska ramarna. Beloppet skall fastställas årsvis av budgetmyndigheten. Den föreslagna preliminära budgeten är på 81 100 000 ecu De föreslagna beloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya budgetplaner upprättas kan finansieringen av prioriterade insatser för främjande av förnybara energikällor eventuellt ökas. 7. 1. Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av kostnad/enhet). De totala kostnaderna för driften beräknas enligt följande detaljerade och förklarande genomgång av de olika åtgärderna: Art. 2 a Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential Sektorsundersökningar: tidigare genomsnittskostnad har använts som utgångspunkt, men hänsyn har tagits till att alla undersökningar måste omfatta medlemsstaterna och länderna i Central- och Östeuropa (vad beträlTar medlemsstaterna har undersökningarna baserat sig på 12 medlemsstater vilket måste utvidgas till 15). - n - cSU> Harmonisering: samma sak gäller som för sektorsundersökningarna. Harmoniseringen av bland annat förfarandena för godkännande och villkor för inkoppling på elnätet samt åtgärder som pågår i medlemsstaterna skall analyseras inom projekt som ingår i genomförandet av strategin. O* Standardisering: tidigare genomsnittskostnad - 500 000 ecu/åtgärd. (tusen ecu) "£ 1999 1998 2000 Fördelning art. 2 a: Att genomföra och komplettera gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential * Undersökningar av sektors- och marknadsstrategier * Bakgrund för harmonisering * Utveckling av normer och standarder Totalt artikel 2 a 6 (HK) 6 (HK) I 500 1 5(X) I (XX) 500 500 1 000 1 500 1 500 1500 1500 10 000 Totalt 2 000 2000 2000 2000 2000 4000 1000 1000 1000 2001 2002 500 500 Art. 2 b: Infrastrukturer och styrmedel för utveckling av förnybara energikällor Infrastruktur och planering: Minst ett projekt per år för 10 länder och 2 för 5 länder inom de lokala och regionala planeringen samt infrastruktur. Den infrastrukturerna för utbildning och information måste förstärkas. typerna av tre 1998 (tusen ecu) Fördelning art 2 b: Verksamhet rörande infrastruktur och styrmedel för utveckling av förnybara energikällor * Projekt rörande planering och verktyg * Projekt för utveckling av verktyg planering, för utformning och utvärdering 1 100 1 000 1500 1600 1000 1000 1900 1900 1000 1900 2001 2002 2000 1999 Totalt 8 800 5 100 * Projekt som rör de nya finansierings- och marknadsinstrumenten Infrastrukturer * information och utbildning Totalt artikel 2 b för 1000 1 100 1000 1000 1000 5 100 1000 1 100 1 HK) 1 100 1 100 5 4(X) 4 500 4 9(X) 5 (XX) 5 (XX) 5 (XX) 24 m 1 Art. 2 c och 2 d: Informationsspridning Gemenskapens evenemang och publikationer: Fyra möten för kontraktsinnehavare om infrastruktur och fyra om sektorsfrågor per år. Utgifter för reklam, faktablad, broschyrer osv. Genomförande av "take-off-kampanjen". Tillfälliga nätverk I finansierades tre biomassanätverk endast till 30 % med en kostnad på 1,2 miljoner ecu 1995 och 1 miljon ecu 1996. Verksamheten bör utökas till andra energislag och finansieringsnivån höjas. för särskilda uppgifter: Genom Altener - 1 4- S3 Centralt system för insamling och spridning av information: (uppbyggnad av ett www- center "Agores"): Eftersom detta är en ny verksamhet har kostnaden beräknats med utgångspunkt i EnR-nätverkets erfarenhet av insamling och bearbetning av information från medlemsstaterna för Altener och dess kostnad. Vid extrapoleringen har det ökade antalet länder, uppgifter och ämnen som skall ingå beaktats. Verksamheten skall förstärkas efter hand och utsträckas till andra länder och till riktade åtgärder. Stöd till nationell, regional och lokal informationsverksamhet i samarbete med lokala myndigheter i medlemsstaterna osv: Stöd till minst två evenemang per år och land (maximalt stöd 50 %). Stöd till nätverk, branschförbund och andra aktörer. Nästan alla branschsammanslutningar anordnar ett evenemang om året och i några fall ett världsomspännande evenemang vartannat år. Det finansiella stödet varierar mellan 30 000-100 000 ecu. Stöd till publikationer och informationskampanjer kan också ges. (tusen ecu) 1 Fördelning ' " " "• " " • •M J" " ' • ' " " - ' • » •' 1998 1999 2000 2001 2002 ! Totalt art. 2 c och 2 d: Spridning av information + medfinansierad informationsspridning * Gemenskapens evenemang och trycksaker, genomförande av "takc- off-kampanjen" 500 400 500 500 500 2 400 * Tillfälliga nätverk för särskilda uppgifter rörande biomassa, avfall, flytande biobränslen, för värme- och solenergisystem elproduktion, byggnader osv * Centralt system för insamling och spridning av information * Stöd till nationell, regional och lokal i samarbete med medlemsstaternas lokala myndigheter, inbegripet EES, Central- och Östeuropa, Cypern * Stöd branschförbund och andra aktörer till befintliga nätverk, informationsverksamhet 750 750 750 750 750 3 750 750 500 750 500 750 500 750 500 750 500 3 750 2 500 500 400 500 500 500 2 400 Totalt artikel 2 c och 2 d 3 000 2 800 3 000 3 000 3 000 » | 14 800 Art. 2e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna och uppmuntra investeringar. Finansieringen kommer att täcka kringåtgärder som syftar till att öka marknadsföringen av den förnybara energin och främja investeringar. De anslag som föreslås för denna verksamhet bygger på beräkningar från industrin och utvecklingsprognoserna inom de olika branscherna samt uppskattningar av de varierande omkostnaderna. Stödnivån för omkostnader kommer att fastställas av kommissionen under förslagsinfordran. Denna 15- S 4 verksamhet är mycket viktig för genomförandet av en "take-off-kampanj" som kommissionen planerar inom ramen för vitboken om förnybara energikällor, i syfte bland annat att fylla luckorna efter demonstrationsprojekten och uppmuntra investeringar. (tusen ecu) Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt art. 2 e: Riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna •Årliga ansökningsomgångar, ändringar eller omprioriteringar * Riktade åtgärder: - Område 1: biomassa, biogas, biobränslen - Område 2: Solenergisystcm för värme- och elproduktion - Område 3: byggnader solvärme i Område 4: småskalig vattenkraft 100 100 100 100 100 500 1000 1000 1500 1 500 1 500 6 500 750 1000 1 500 1 500 1 500 6 250 500 1 000 1 100 1 100 1 200 4 900 500 500 500 500 500 2 500 - Område 5: vindkraft 500 500 500 500 500 2 500 - Område 6: geotermisk energi 250 300 300 300 300 1450 Totalt artikel 2 e 3 600 4 400 5 500 5 500 5 600 24 600 (tusen ecu) Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 | Totalt 500 art. 2 f. Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för utvecklingen av förnybara energikällor * övervakning av medlemsstaternas verksamhet; strategiska undersökning framsteg de handlingsplanen lett till * Stöd till initiativ som tagits för att genomföra handlingsplanen, särskilt i syfte att främja större samordning mellan åtgärderna 450 450 250 500 500 av 500 450 500 2 500 450 2 050 * Övervakning av den förnybara energins framsteg i EU, medlemsstaterna och associerade länder; statistik 300 300 300 300 300 1500 * Fortlöpande utvärdering och 250 250 250 250 250 1 250 J 16- >Sf) 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (atagandebemyndiganden) 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 10 000 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 24 400 3 000 2 800 3 000 3 000 3 000 14 800 3 600 4 400 5 500 5 500 5 6(H) l 24 600 1 300 1 500 1 500 1 500 1 500 7 300 uppföljning av programmet Totalt 7. 2. (tusen ecu) Fördelning art 2 a: genomförande och komplettering av gemenskapens verksamhet för att utveckla de förnybara energikällornas potential art. 2 b: verksamhet som rör infrastruktur och styrmedel för utveckling av förnybara energikällor art. 2 c och 2 d informationsspridning art. 2 e: riktade åtgärder för att underlätta marknadsföringen av de förnybara energikällorna och uppmuntra investeringar art. 2 f: övervakning av gemenskapens och medlemsstaternas strategiska verksamhet; uppföljning av handlingsplanens framsteg Totalt 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100 Jämförelse investeringar/omkostnader Förnybara energikällor Kostnad per enhet Omkostnader i% Omkostnader i ecu Installerad kapacitet Beräknade stödberättigadc omkostnader på grundval av förväntade medel Beräknade investering ar (icke stödberättig ade) ecu/kW % ecu/kW miljoner ecu miljoner MW Biomassa Solenergi för elproduktion Solvärme 800 4 000 250/m2 10 20 10 80 800 25/m2 - 1 7- ecu 180 30 80 18 6 8 225 7,5 320 Solenergi i byggnader Småskalig vattenkraft Vindkraft Geotermisk energi Totalt 100 1 100 800 2 000 20 25 15 10 20 275 120 200 miljoner m2 400 14,5 33,5 10 40 14 26,5 20 8 4 4 2 50 392,5 Art. 2 f: Genomförande av gemenskapens strategi och handlingsplan för utveckling av förnybara energikällor. Övervakning av medlemsstaternas och gemenskapens strategiska verksamhet, uppföljning av handlingsplanens framsteg: En övervakningsmekanism måste byggas upp gradvis. Kostnaden för en sådan mekanism baserad på nationella institutioner (energikontor) kan uppskattas till 200 000-300 000 ecu per år. Undersökningarna beräknas till i medeltal 15 000 ecu per land och år. Utsträckes efterhand till länderna i Central- och Östeuropa. Stöd till initiativ inom ramen för handlingsplanen: kostnaderna beräknas till i medeltal 15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till länderna i Central- och Östeuropa. Övervakning av framstegen i unionen och medlemsstaterna för utvecklingen av förnybara energikällor: kostnaderna för undersökningar för att ta fram statistik har uppskattats av Eurostat till 20 000 ecu per land och år. Utsträckes efter hand till länderna i Central- och Östeuropa och till andra områden: sysselsättning, utbildning osv. Fortlöpande utvärdering och uppföljning av programmet: kostnaderna beräknas till i medeltal 15 000 ecu per år plus 25 000 ecu för samordningen. Utsträckes efter hand till länderna i Central- och Östeuropa och förstärks gradvis allteftersom programmet och strategin leder till framsteg. 7. 3. Kostnader för undersökningar, experter, möten osv enligt del B Fördelning - Undersökningar - Möten för experter och utvärderare - Konferenser och kongresser - Information och publikationer tusen ecu Budget TOTALT 250 000 18 50 000 25 000 25 000 150 000 87 7. 4. Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden 1998 1999 2000 2001 2002 TOTALT 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100 Åtagandebemyndi ganden 8. BESTÄMMELSER OM BEDRAGER1BEKAMPNING. RESULTAT AV ÅTGÄRDER. Betalmngen av de kontrakt som ingåtts beräknas utifrån de faktiska kostnaderna (med undantag för kostnader för undersökningar som schablonberäknas och som betalas ut utifrån godtagna resultat). Huvuddelen av kostnaderna för Altener-projekten hänför sig inte till investeringar och därför betalas kostnaderna i allmänhet utifrån godtagna resultat. 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda mål för insatserna inom ramen för Altener II 1. Gemenskapen genomför ett femårigt åtgärdsprogram för att främja förnybara energikällor inom gemenskapen. Programmet har följande mål: Särskilda mål Att och genomföra komplettera gemenskapens åtgärder för att utveckla de förnybara energikällornas potential. Harmonisering av marknaden för förnybara energikällor. och samt Att öka de förnybara energikällornas tillförlitlighet marknadsföring, förbättra sektorns totala mognadsnivå och konkurrenskraft genom att stödja av infrastruktur. utvecklingen Medel Sektorsavgränsade marknadsstrategier. Målgrupp Beslutsfattare, lobbyister. industrin, Utveckling av normer och harmonisering av rättsliga, socioekonomiska och administrativa förutsättningar. Planering på regional och lokal nivå. nationell, Utveckling av verktyg och planering, för metoder utformning och utvärdering. Utveckling finansierings- marknadsinstrument. Tekniska lösningar för att tillhandahålla information. nya och av Industrin, användare. producenter, Nationella, regionala och lokala myndigheter, beslutsfattare. Beslutsfattare, industrin, producenter. lobbyister, lobbyister, producenter, Finansinstitut, investerare, användare. Beslutsfattare, användare. - 1 9- 88 förnybara Att öka de energikällornas tillförlitlighet och utbredning på marknaden och genom samordning av erfarenheter samt på verksamhet internationell, nationell, regional och lokal nivå. spridning Tekniska utbildning. lösningar för Evenemang publikationer gemenskaplig, och regional nivå. och på nationell Universitetsstudenter och tekniker, fortbildning för arkitekter, anställda, ingenjörer, skolor, användare. Beslutsfattare, lobbyister, användare. industrin, producenter, särskilt för och nätverk Tillfälliga anpassade utbyte av fackkunskaper. Centralt för insamling och spridning av information. system Lobbyister, utvecklare. och Internationella, nationella, regionala lokala myndigheter, beslutsfattare, lobbyister, användare. industrin, Stöd till befintliga nätverk. Producenters och höja därmed Att öka investeringstakten och de förnybara energikällornas produktionskapacitet. Att genomföra gemenskapsstrategi förnybara energikällor. en för stöd Ekonomiskt till projekten för att minska och kringkostnaderna kostnaderna för tjänster. Kontroll av gemenskapens i strategier och medlemsstaterna uppföljning av handlingsplanens fortskridande. av Genomförande handlingsplanen, framför allt för att uppnå större samordningsvinster med inom övriga insatser gemenskapen i medlemsländerna. Uppföljning av framsteg på förnybara området för inom energikällor gemenskapen i medlemsländerna. och och användares branschsammanslutningar. Offentliga lobbyister, producenter, användare. privata investerare, och och Gemenskapens institutioner, medlemsstaternas myndigheter beslutsfattare. Gemenskapens institutioner, medlemsstaternas myndigheter. Gemenskapens institutioner, medlemsstaternas myndigheter, beslutsfattare, lobbyister, användare. industrin, producenter, 20- 89 9. 2 Skäl för åtgärden Kostnader För att uppnå en avsevärd ökning av de förnybara energikällornas andel av energikonsumtionen inom gemenskapen finns det anledning att öka investeringarna. Denna ytterligare insats bedöms i Teres Il-rapporten kosta 180 miljarder ecu fram till år 2020. Att en finansiering i den storleksordningen skulle komma från Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetar är uteslutet. Den enda lösningen ligger i en oberoende gemensam finansiering från de olika ekonomiska aktörerna i gemenskapen. Kommissionen bidrar med att skapa harmoniserade marknadsvillkor, som ger en bidragande hävstångseffekt, en effekt som kan påvisas objektivt. De förväntade resultaten är: - Att förbättra kvaliteten på de förnybara energikällorna på marknaden. Att öka lobbyisternas och investerarnas förtroende för förnybara energikällor. Att öka användarnas och konsumenternas förtroende för förnybara energikällor. Att skapa bästa möjliga lösningar för de särskilda förutsättningarna samt en anpassad infrastruktur. Att se till att de förnybara energikällorna blir lättillgängliga på marknaden. Att genomföra projekten för förnybara energikällor i stor skala. Att kontrollera och upprätta effektiva strategier på områdena för förnybara energikällor. Att se till att olika åtgärder kompletterar varandra. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Kommissionen biträds av en rådgivande kommitté vid utvärderingen och fastställandet av urvalskriterier för projekten. Kommittén består av representanter för medlemsstaterna och nationella experter. När det gäller åtgärderna under punkt 2 e, kommer en teknisk grupp som hämtas ur den rådgivande kommittén att sammanträda årligen. Mått som valts för resultatbedömning: Övergripande mått: Minskning av koldioxidutsläppen. Ökning av de förnybara energikällornas andel av energikonsumtionen inom gemenskapen. Ökning av de förnybara energikällornas produktionskapacitet. Gjorda framsteg i samband med genomförandet av gemenskapens strategi och handlingsplan för förnybara energikällor, inom EG och i medlemsstaterna. Specifika mått: Antalet nyutvecklade normer (artikel 2 a). 00 Antal och omfattning i fråga om de finansierings- och marknadsinstrument som ökar tillförlitligheten (artikel 2 a och 2 b). Antal och omfattning i fråga om produkter och sådan verksamhet som ökar tillförlitligheten (artikel 2 c och 2 d). Antal och typ i fråga om befintliga infrastrukturer (artikel 2 b) (genom enkät). Antal och omfattning i fråga om lokala, regionala och nationella planer (artikel 2 b). Omfattning och målgrupper för PR-kampanjer och informationsverksamhet (artikel 2 c och 2 d) (genom enkät). Kapacitet efter nyinstallationer (artikel 2 e) (se tabell IV). Andelen framgångsrika projekt bland dem som valts ut (artikel 2 e). Andelen små och medelstora företag som deltar i projekten (artikel 2 e). Vidtagna åtgärder i medlemsländerna (artikel 2 f). Ett uppföljningssystem kommer att införas som skall ange hur man skall använda de uppgifter som erhålls genom de uppräknade måtten, samt vilken metod som skall användas för att kontrollera resultaten. * Omkostnaderna varierar beroende på teknologi. Nivån på gemenskapens stöd för stödberättigade kostnader inom ramen för målinriktade insatser (art. 2) fastställs årligen för varje teknologi i enlighet med artikel 3. 3 och 4. 2. Metoder och tidsplan för utvärderingen Kommissionen utvärderar löpande utvecklingen av de förnybara energikällorna i medlemsstaterna och lämnar regelbundet en rapport till rådet och parlamentet. Dessutom kommer kommissionen att hålla ständig kontakt med den rådgivande kommittén för Altener, som består av representanter för medlemsländerna och som sammanträder tre eller fyra gånger per år. Kommissionen har anlitat en grupp oberoende konsulter för att utvärdera Altener I- programmet. Det nya Altener II tar hänsyn till ett stort antal rekommendationer som lämnats av expertgruppen. Vidare har kommissionen utarbetat en rapport om de resultat som uppnåtts efter Altenerprogrammets tredje år. Rapporten kommer att skickas till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 8 i rådets beslut av den 13 september 1993 (93/500/EEG). Under Altener Il-programmets andra år kommer en utvärdering att påbörjas, och en mellanrapport om de resultat som uppnåtts skall färdigställas innan en ny budgetram presenteras. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Kommissionens årliga beslut om resurstilldelning kommer att ligga till grund för anslag till de nödvändiga administrativa resurserna, framför allt när det gäller antalet anställda och de ytterligare anslagen från budgetmyndigheten. -22 9. 1 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Programmet Altener innehåller en gemenskapsstrategi för förnybara energikällor. Det är det enda gemenskapsprogrammet som helt och hållet går ut på att främja användningen av förnybar energi. Den personal som ansvarar för den tekniska handläggningen av kontrakt för pilotprojekt, undersökningar, standarder, informationsspridning och uppföljning av de särskilda nätverken, är samtidigt ansvariga för att ta fram meddelanden från kommissionen, lagförslag för främjande av förnybar energi, samt utarbetande, kontroll och uppföljning av gemenskapsstrategin och handlingsplanen. De förfaranden och diskussioner som föregår de lagförslag som lämnas till unionens övriga institutioner utgör ett invecklat arbete som kräver ungefär 30 % av arbetstiden. Återstående 70 % används till teknisk handläggning av de projekt som finansieras inom ramen för Alteners verksamhet (cirka 190 kontrakt löpte under oktober 1997). Altener omfattar sju viktiga energisektorer: biomassa, småskalig vattenkraft, vindkraft, solenergi för värme- och elproduktion, solenergi i byggnader och geotermisk energi. Det omfattar även fyra områden för pilotprojekt: lokal och regional planering, infrastruktur för information och utbildning, nya finansierings- och marknadsinstrument, samt utveckling av verktyg och metoder för planering, utformning och utvärdering. En god förvaltning av Altener kräver minst en ansvarig för varje sektor för att på ett lämpligt sätt kunna utveckla sektorsstrategierna och bevaka åtgärderna som helhet. Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden fasta tjänster tillfälliga tjänster varav befintliga tjänster inom generaldirek toratet Fast anställda eller tillfälligt anställda Andra tjänster 8,5 2,5 3,5 B C 6 1,5 2 2 nat. exp. 2 exp. 2 anst. tillf, 2 tillf. anst. 21 Varakt ighet ytterligar e tjänster eller tjänster inom generaldi rektorate t 2,5 1 1,5 2 exp. 2 exp. nat. E 0 5 ar 10. 2 Totala ekonomiska konsekvenser av ytterligare tjänster De totala extra kostnaderna för administrationen av programmet är följande: Tjänstemän: 5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10. 1) 1 802 500 ecu Experter (A0 -1178): 2 x5 år x 120 000 ecu Nationella experter (AO - 1520): 2 x 5 år x 40 000 ecu Totalt 1 200 000 ecu 400 000 ecu 3 402 500 ecu 10. 3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen Budgetpost Ärligt belopp Beräkningssätt (nummer och benämning) A-1300 Tjänsteresor 130 000 ecu Möte med de personer som har kontrakt inom varje insatsområde. Uppföljning av projekt. A- 2510 Särskilda möten om förnybar energi inom kommittén för ramprogrammet (fyra gånger om året) 108 000 ecu 900 ecu x 30 personer x 4 möten Totalt 238 000 ecu Sammanlagda utgifter för hela programperioden. 238 000 ecu x 5 = 1 190 000 ECU. De angivna anslagen finansieras genom befintliga beviljade medel för de tjänstegrenar som ansvarar för programmet. 24 S3 EUROPEISKA KOMMISSIONEN BILAGA V FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om antagande av ett FLERÅRIGT PROGRAM FÖR ATT FRÄMJA EN EFFEKTIV ENERGIANVÄNDNING (1998-2002) <J4 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130s i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 189c i fördraget4, och med beaktande av följande. I fördragets artikel 130r stipuleras att en av gemenskapens miljöpolitiska målsättningar skall vara att säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt. Rådets beslut nr 736/97 av den 16 december 1996 om antagande av programmet Save II för att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen5. Vid sitt sammanträde den 29 oktober 1990 fastställde rådet att man skulle ha som mål att före år 2000 stabilisera de totala koldioxidutsläppen på 1990 års nivå i hela gemenskapen. Vid sina sammanträden i mars och juni 1997 antog rådet att som förhandlingsposition inför FN- konferensen i Kyoto - inom ramen för FN-konventionen om klimatförändringar - förespråka en minskning av utsläppen av växthusgaser med 7,5 % fram till år 2005 och med 15 % fram till år 2010 jämfört med 1990 års nivåer. För att avsevärt kunna minska utsläppen av koldioxid i gemenskapen måste man göra ytterligare ansträngningar, framför allt med tanke på att koldioxidutsläppen till följd av energikonsumtionen förmodas öka med 5-8 % mellan 1995 och 2000 med en normal ekonomisk tillväxttakt. Det är därför nödvändigt att vidta kompletterande åtgärder. Genom rådets beslut 93/389/EEG6 har man inrättat en mekanism för kontroll av utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. 1 KOM. 2 CES. 3 CdR. 4 5 EGT nrL 335, 24. 12. 1996. 6 EGT nrL 167, 9. 7. 1993, s. 31. 2- 95 I sitt meddelande om energi och miljö av den 8 februari 1990 pekade kommissionen ut en effektiv energianvändning som en hörnsten bland framtida initiativ med syfte att minska energisektorns negativa miljökonsekvenser. Det brådskar att förbättra styrningen inom energisektorn för att bidra till miljöskyddet, en bättre försörjningstrygghet och en hållbar utveckling. Genom sin grönbok av den 11 januari 1995 och sin vitbok av den 13 december 1995 har kommissionen till rådet och Europaparlamentet framfört sina synpunkter på gemenskapens energipolitik och på den roll som spelas av energihushållning och åtgärder för en effektiv energianvändning. Artikel 130a i fördraget stipulerar att gemenskapen skall utveckla och fullfölja åtgärder för att stärka den ekonomiska sammanhållningen, och att man särskilt bör minska klyftan i utvecklingsnivå mellan olika regioner och de minst gynnade regionernas eftersläpning. Dessa åtgärder bör bland annat täcka insatser på energiområdet. Genom sitt beslut 91/565/EEG7 har rådet antagit ett gemenskapsprogram för en effektiv energianvändning (Save), vilket syftade till att förstärka infrastruktur som gynnar en effektiv energianvändning inom gemenskapen. Detta program löpte ut den 31 december 1995. Gemenskapen har erkänt att programmet Save utgjorde en viktig del av gemenskapens strategi för att minska koldioxidutsläppen. I kommissionens meddelande av den 8 maj 1991 om aktiviteter rörande gemenskapens energiplanering på regional nivå, rådets slutsatser om detta meddelande samt Europaparlamentets resolution av den 16 juli 1993 deklarerade man att dessa aktiviteter bör fullföljas och förstärkas och att de bör stödja gemenskapens energistrategi. Detta initiativ som rör regionala insatser bör framdeles i sin helhet inbegripas i ett nytt program, Save II. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG8 inrättades ett fjärde ramprogram för insatser rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration. En politik för en effektiv energianvändning utgör ett viktigt instrument för användning och främjande av ny teknik på energiområdet, och kommer att utvecklas genom ramprogrammet. Programmet Save II utgör ett politiskt instrument som kompletterar detta program. Kommissionen har för Europaparlamentet och rådet lagt fram sina förslag om det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling9. Programmet Save II syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga konsumtionsledet med 1 % per år utöver den förbättring som annars skulle kunna ha åstadkommits. 7 EGT nrL 307, 8. 11. 1991, s. 34. 8 EGT nrL 126, 18. 5. 1994, s. 1. 9 KOM(97). 96 Vid sina sammanträden den 15 och 16 december 1994 deklarerade rådet att målet att stabilisera koldioxidutsläppen bara kan uppnås genom en rad samordnade åtgärder som syftar till att effektivisera och rationalisera användningen av energi. Dessa skall grunda sig på utbud och efterfrågan på alla nivåer rörande produktion, konvertering, överföring och konsumtion av energi. Åtgärderna skall också inbegripa utnyttjande av förnybara energikällor och skapande av program för lokal styrning på energiområdet. I sitt yttrande om kommissionens grönbok om energipolitiken begärde Europaparlamentet att man skulle fastställa målsättningar och utarbeta ett gemenskapsprogram för en effektiv energianvändning och energihushållning, i enlighet med de mål som fastställts i Rio de Janeiro (1992) och Berlin (1995) när det gäller utsläpp av växthusgaser. Parlamentet begärde också att man skulle inrätta ett uppföljningsprogram, Save II, och att kommissionen skulle klargöra vilken roll man avser att spela inom områdena energihushållning och en effektiv energianvändning genom att skapa konkreta projekt. En effektiviserad energianvändning kommer att ha en positiv inverkan både på miljö och försörjningstrygghet i fråga om energi - vilka är av global karaktär - och att en hög grad av samarbete därför är nödvändigt för att åstadkomma bästa möjliga resultat. Att det före år 2000 är möjligt att undvika utsläpp av 180 till 200 miljoner ton koldioxid om man kan förbättra det slutliga konsumtionsledets energiintensitet med 5 % utöver vad som tidigare väntats. Programmet Save II utgör ett viktigt och nödvändigt instrument för att främja en mer effektiv energianvändning. För att undvika överlappande insatser och uppnå samverkansvinster bör man för programmets genomförande säkra ett ingående samarbete med andra gemenskapsprogram som direkt berör främjande av en effektiv energianvändning. Det är politiskt och ekonomiskt önskvärt att öppna programmet Save II för associerade länder i Central- och Östeuropa, i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Köpenhamn (juni 1994) och den information i frågan som framfördes i kommissionens meddelande till rådet i maj 1994, samt för de associerade medelhavsländerna Cypern. För att garantera att gemenskapsstödet används på effektivt sätt skall kommissionen se till att projekten är föremål för en grundlig förhandsutvärdering och systematiskt följa upp och utvärdera utvecklingen och resultaten av de projekt som fått stöd. Man har antagit ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn. 4- 9 7 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 1. Gemenskapen skall med ekonomisk lönsamhet i åtanke och genom det energipolitiska ramprogrammet utarbeta och genomföra åtgärder i syfte att effektivisera energianvändningen inom gemenskapen. Detta program skall ha som allmänna mål att: a) Främja åtgärder för en effektiv energianvändning inom alla sektorer. Uppmuntra privata och offentliga konsumenters likaväl som industrins investeringar i b) energibesparande åtgärder. c) Skapa villkor för en förbättrad energiintensitet i det slutliga konsumtionsledet. 2. Gemenskapens stöd skall beviljas genom programmet Save II - som syftar till att främja en effektiv energianvändning inom gemenskapen - nedan kallat "programmet", genom insatser som svarar mot målen i detta beslut. Artikel 2 Följande typer av insatser och åtgärder för en effektiv energianvändning kan finansieras genom programmet: Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens a) åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer, gemensam upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera användningen av energi, studier rörande energiprisernas effekter på energianvändningens effektivitet och studier i syfte att införa en effektiv energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen. b) Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området effektiv energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion av energi, vars genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av offentliga eller privata företag likaväl som av befintliga nät som täcker hela gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av organisationer eller företag som skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt. c) Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte i syfte att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter samt gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för informationsspridning. Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan instans än d) kommissionen. e) Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom gemenskapen och i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll av de insatser och åtgärder som görs genom programmet. 98 f) Specifika insatser som främjar energistyrning på regional och kommunal nivå, och som görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och regioner när det gäller en effektiv energianvändning. Artikel 3 Alla kostnader som avser de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 a, c och e 1. skall belastas Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Finansieringen av de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får uppgå till 2. maximalt 50 % av deras totala kostnad. Återstående finansiering av de insatser och åtgärder som avses under artikel 2 b, d och f får 3. antingen täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa. Artikel 4 (1) Programmet skall börja löpa den 1 januari 1998 och upphöra den 31 december 2002. (2) De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Artikel 5 Kommissionen skall ansvara för de finansiella frågorna i samband med programmets 1. genomförande. Kommissionen skall också se till att de insatser som görs genom programmet genomgår förhandsutvärdering, uppföljning samt slutlig utvärdering. Detta skall när projektet löper ut bland annat bestå i att avgöra dess effekter, genomförandegrad och huruvida de initiala målen har uppnåtts. Utvalda mottagare skall delge kommissionen en rapport var sjätte månad och då 2. projektet löper ut. De villkor och riktlinjer som skall tillämpas för stöd till alla de insatser och åtgärder 3 som avses under artikel 2 skall fastställas ärligen med beaktande av: Lönsamhetskriterier, möjligheter att förverkliga besparingsmål och effekter på miljön, framför allt minskade koldioxidutsläpp. Den prioriteringsförteckning som avses under artikel 7. Medlemsstaternas samstämmighet när det gäller en effektiv energianvändning. Den kommitté som avses under artikel 6 skall bistå kommissionen när det gäller att fastställa nämnda villkor och riktlinjer. - 6- • "' Artikel 6 Kommissionen skall för programmets genomförande bistås av den kommitté som avses under artikel 4 i rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn. Artikel 7 Kommissionen skall varje år fastställa en förteckning över prioriteringar för beviljande av stöd genom programmet. Vid fastställandet av denna förteckning skall man beakta graden av komplementaritet med programmet Save II och nationella program på grundval av information i form av en sammanfattning som varje medlemsstat årligen skall delge kommissionen. Man skall därvid prioritera de områden där denna komplementaritet är störst. Den kommitté som avses under artikel 6 skall hjälpa kommissionen att prioriteringsförteckningen. fastställa Artikel 8 1. Efter varje år av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en verksamhetsrapport och förslag på ändringar i fråga om de riktlinjer som fastställts i enlighet med artikel 5. 3, och som kan visa sig vara nödvändiga till följd av resultaten från föregående år. 2. Efter det tredje året av programmets löptid skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om de åtgärder för en effektiv energianvändning som vidtagits på gemenskapsnivå och på medlemsstatsnivå. I rapporten skall man också redogöra för uppnådda resultat, framför allt när det gäller de mål som fastställs under artikel 1. Denna rapport skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara nödvändiga till följd av dessa resultat. 3. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera resultaten till följd av detta besluts tillämpning samt samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Kommissionen skall här lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, där man bland annat skall redovisa i vilken grad de mål som fastställs under artikel 1 har uppnåtts. Artikel 9 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i tilläggsprotokoll till de associeringsavtal som rör deltagande i gemenskapens program. Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på tilläggsanslag enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med förfaranden som skall avtalas med dessa länder. 1 -1 '\t\ ' * v> Detta beslut upphäver och ersätter rådets beslut 736/97/EG av den 16 december 1997. Artikel 10 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 11 Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordföranden 10 Î FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Effektiv energianvändning Save - En förnyad ansträngning till förmån för en effektivare energianvändning inom Europeiska unionen. 2. Berörda budgetposter B4-1031 3. Rättslig grund Artikel 130s. I i fördraget. Rådet beslut 91/565/EG av den 29 oktober 1991 (EGT nr L 307, 8. 11. 1991, s. 34). Programmet Save I. Rådet beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 (EGT nr L 335, 24. 12. 1996, s. 50). Programmet Save II. Förslag till rådets beslut om antagande av ett ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002). 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Åtgärdens allmänna mål består i att förstärka initiativ för en effektiv energianvändning i medlemsstaterna på ett sätt som - med sikte på år 2010 - kan förverkliga en slutlig energibesparing på 100 miljoner ton oljeekvivalenter (toe) per år. Detta motsvarar en minskning av den slutliga energikonsumtionen med 12 % och av koldioxidutsläppen med 15 % jämfört med år 1990. 1 brist på en lämplig skatteåtgärd på gemenskapsnivå utgör den del av ramprogrammet som rör en effektiv energianvändning (Save) ett av de få gemenskapsinstrument som kan ge ytterligare avsevärda bidrag till minskade koldioxidutsläpp fram till år 2010. Detta bidrag är direkt beroende av med vilken kraft programmet kommer att tillämpas. Eftersom de lagstiftningsförslag som görs genom programmet Save kommer att begränsas till de allra viktigaste, är det lämpligt att stärka programmets övriga typer av insatser. Av dessa skäl och mot bakgrund av den framtida ökningen av antalet medlemsstater verkar det vara nödvändigt att erhålla en avsevärt större budget för att uppnå programmets mål. Genomförandet av programmen Save I och II gör det möjligt att konstatera att ju "närmare" konsumenterna insatserna har gjorts, ju mer effektiva har de varit. lo i; 4. 2 Period som omfattas av åtgärden Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 5. Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 6. Typ av utgifter och inkomster Programmet kommer att bestå av sex typer av insatser: a) b) c) d) e) f) Studier och andra insatser i syfte att genomföra och komplettera gemenskapens åtgärder (exempelvis frivilliga avtal, uppdrag till standardiseringsorganisationer, gemensam upphandling och lagstiftning) som vidtas för att effektivisera användningen av energi, studier rörande energiprisernas effekter på energianvändningens effektivitet och studier i syfte att införa en effektiv energianvändning som kriterium i gemenskapsprogrammen. Riktade sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området effektiv energianvändning eller i syfte att förbättra vanor i fråga om konsumtion av energi, vars genomförande skall ombesörjas av organisationer eller av offentliga eller privata företag likaväl som av befintliga nät som täcker hela gemenskapen eller av tillfälliga grupperingar av organisationer eller företag som skapas på gemenskapsnivå för att genomföra ett projekt. Åtgärder som föreslås av kommissionen för att uppmuntra till erfarenhetsutbyte i syfte att förbättra samordningen av internationella, nationella, regionala och lokala aktiviteter samt gemenskapens aktiviteter genom lämpliga medel för informationsspridning. Åtgärder av den typ som avses under punkt c men som föreslås av en annan instans än kommissionen, till exempel universitet, offentliga eller privata organisationer, energiorganisationer, konsulter etc. Kontroll över framsteg i fråga om en effektiv energianvändning inom gemenskapen och i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll av de insatser och åtgärder som görs genom programmet. Specifika insatser som främjar energi styrning på regional och kommunal nivå, och som görs i syfte att öka samstämmigheten mellan medlemsstater och regioner när det gäller en effektiv energianvändning. Stöd för att täcka 100 % av kostnaderna för de insatser som avses under artikel 4 a, c och e. Stöd för delfinansiering på mellan 30 och 50 % av de insatser som görs av medlemsstaterna, och som avses under artikel 4 b, d och f. 10- 103 De insatser som väljs ut skall ingå i ett vägledande flerårigt program där man årligen fastställer prioriteringar och handlingsprogram. Programmen skall vara föremål för ett yttrande från en rådgivande kommitté bestående av representanter för medlemsstaterna. Varje finansieringsinsats skall vara föremål för ett kontrakt mellan kommissionen och den finansierade insatsens ansvarige eller samordnare. 7. Budgetkonsekvenser De föreslagna beloppen ligger inom ramarna för gällande budgetplaner. När nya budgetplaner upprättas kan finansieringen av prioriterade insatser för främjande av förnybara energikällor eventuellt ökas. Föreslagen vägledande budget uppgår till 68. 4 miljoner ecu 7. 1 Beräkningssätt för insatsens kostnad De globala klimatförändringarna ställer oss alla inför en stor utmaning. Som förberedelse inför den tredje FN-konferensen om klimatförändringar - för de parter som ingår i FN:s ramkonvention om klimatförändring - i Kyoto i december 1997 har rådet antagit en förhandlingsposition som går ut på att industriländerna skall minska sina utsläpp av de viktigaste växthusgaserna med 15 % fram till år 2010 och med minst 7,5 % fram till år 2005 jämfört med 1990 års nivå. Den nuvarande utsläppstendensen, som grundar sig på att man tillämpar nuvarande politik och åtgärder, pekar på en ökning av koldioxidutsläppen med ungefär 8 % fram till år 2010, vilket innebär att det mycket väl kan komma att krävas en reell minskning med 23 %. Det kommer att krävas stora insatser inom flera politiska områden, framför allt när det gäller produktion och konsumtion av energi, såsom kommissionen nyligen skissade fram i sitt meddelande om klimatförändringar - Europeiska unionens strategi inför Kyoto. Save II står för Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency. Programmet antogs av rådet den 16 december 1996 (96/737/EEG) som ett av tre stora gemenskapsprogram i syfte att främja en effektiv energianvändning. De två andra programmen, Joule och Thermie, är tekniskt inriktade och representerar hela spektret från forskning till demonstration och spridning av energiteknik, där energieffektivitet är ett av de tekniska områden som främjas. Save är det enda gemenskapsprogrammet förbättra energieffektiviteten. som enbart till att syftar 7. 1. 1 Studier och andra insatser som syftar till att införa och verkställa gemenskapsåtgärder (frivilliga - avtal, uppdrag till standardiseringsorgan, gemensamma - upphandling och lagstiftning) som vidtagits för att effektivisera energianvändningen, studier angående energiprisernas effekter på energianvändningen och studier i syfte att fastställa energieffektivitet som ett kriterium för gemenskapens program. Det krävs studier för att bereda de tekniska frågor som krävs för att utveckla verksamma standarder för energieffektivitet likaväl som lagstiftning om så är lämpligt. Man har fullbordat en del av arbetet med märkning och standarder för utrustning, men denna insats måste fortsätta. Direktivet om varmvattenberedare (92/42/EEG) innebär i 11 - 104 sig möjliga besparingar på 1 miljard ecu per år (med årliga energibesparingar motsvarande 11 miljoner toe fram till år 2010 för de tolv tidigare medlemsstaterna). Budgetmedlen i nedanstående tabell grundar sig på uppskattningar utifrån senare års erfarenheter. Man uppskattar att det krävs 30 studier till en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu för fortsatta Save-programmets aktiviteter inom följande områden: Byggnader, transporter, efterfrågestyrning Kombinerad värme- och elproduktion Utrustningsmärkning och EG-standarder för effektiv slutanvändning Frivilliga avtal Internationella standarder för effektiv slutanvändning Studier med andra lagstiftningsåtgärder som mål Åtgärder som syftar till att fastställa energieffektivitet som ett kriterium för befintliga strategiska EU-program Den sistnämnda är en aktivitet som har utvecklats i takt med gemenskapens program. Program såsom Valoren (som nu ingår i Interreg), som grundades av Europeiska regionala utvecklingsfonden, har enorma möjligheter när det gäller att använda energieffektivitet som en drivkraft för den regionala utvecklingen. Denna mycket positiva erfarenhet bör man bygga vidare på. 7. 1. 2 Sektoriellt riktade pilotinsatser I slutet av 1997 kommer man att ha stött ungefär 350 sektoriella pilotinsatser genom Save. De viktigaste områdena är utbildning, information, integrerad resursplanering, transporter, byggnader, kombinerad värme- och elproduktion, övervakning och målinriktning. Denna verksamhet kommer att omfatta mer internationellt inriktade : projekt med deltagande av flera medlemsstater. Eftersom Save-programmets årliga budget är begränsad visar erfarenheterna att bara 20 % av förslagen kan godkännas varje år, trots deras höga kvalitet. Den genomsnittliga kostnaden för ett pilotprojekt är enligt senare års erfarenheter 100 000 ecu. För riktade insatser där mer än en medlemsstat deltar ökar denna kostnad och man räknar med en genomsnittlig kostnad på 200 000 ecu per projekt. Med en total budget på 28 miljoner ecu över fem år kan man stödja totalt 170 projekt eller 9 projekt per medlemsstat. 7. 1. 3 Informationsspridning Konsumentinformation är ett viktigt inslag då det gäller att öka medvetenheten om hur man som konsument kan förbättra sin energianvändning. Trots att många Save-projekt ingår i databasen Cordis, som kostnadsfritt finns tillgänglig för allmänheten på Internet, bör man öka verksamheten på informationsområdet för att öka spridningen av resultaten från programmet och för att få medlemsstaterna att hörsamma frågor rörande energieffektivitet. Denna insats bör ingående samordnas med resultaten från alla de initiativ som utvecklats genom Save. På grundval av erfarenheterna från tidigare år och behovet spridnings- och informationsaktiviteter i alla medlemsstater uppskattar man att det krävs anslag på 9,1 miljoner ecu - varav ungefär 45 % för aktiviteter som föreslås av kommissionen, såsom konferenser, hemsidor på Internet, databaser, möten med kontraktsparter, publikationer etc, och 55 % för informationsverksamhet som föreslås -12 105 och samfinansieras av tredje part, såsom nationella energiorgan, konsultföretag, universitet m fl. 7. 1. 4 Kontroll av hur energieffektiviteten utvecklas på nationell nivå och på EU-nivå samt löpande utvärdering och kontroll av insatser och åtgärder som görs genom programmet. Man har utvecklat ett stort antal analytiska instrument genom Save. Dessa inbegriper energiindikatorer som kan användas för att jämföra energieffektiviteten mellan medlemsstaterna inom olika sektorer, en databas för Save och initiativ i medlemsstaterna samt en användarvänlig metod för att få fram information om energiintensitet på ett sätt som belyser de framsteg som kan tillskrivas energieffektivitet i sig. Alla dessa aktiviteter bör fortsätta och utsträckas till de central- och östeuropeiska länderna samt Cypern för att man skall kunna kontrollera framstegen i fråga om en effektiv energianvändning i Europa - något som kommer att vara mycket viktigt med tanke på EU:s åtaganden på miljöområdet. Utvärderingen av Save i dess helhet likaväl som av de pilotprojekt som görs genom programmet kommer att prioriteras under kommande år, för att man på så sätt skall kunna tillgodose kraven från andra EU-institutioner. Ytterligare utveckling och uppdatering av ovannämnda instrument kommer att kosta ungefär 200 000 ecu per år. Till detta tillkommer kostnaderna för kontrollen över framstegen i fråga om en effektiv energianvändning i de länder som kandiderar till medlemskap. Denna kontroll beräknas tillsammans med utvärderingen av Save-programmets aktiviteter kosta 2,5 miljoner ecu under kommande fem år. 7. 1. 5 Särskilda insatser för att främja energistyrning på regional och kommunal nivå och för att främja en högre grad av samstämmighet mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller en effektiv energianvändning Dessa insatser skall stödja lokala myndigheter i regioner, på öar och i städer när det gäller att skapa organ för energistyrning, vars huvudsakliga roll skall bestå i att genomföra regionala och lokala strategier för en optimal energianvändning. Genom dessa insatser skall programmet bidra till att man kommer att inbegripa energifrågor i lokala och regionala miljöinsatser. Skapandet av lokala organ för energistyrning och ett förbättrat energipolitiskt samarbete mellan lokala, regionala och nationella myndigheter skall fortsätta för att på så sätt göra de lokala myndigheterna uppmärksamma på och förbättra sambandet mellan en effektiv energianvändning och miljöskydd. På grundval av erfarenheterna från tidigare år beräknas stödet till ett lokalt energiorgan uppgå till ungefär 175 000 ecu, vilket innebär att man med 22,8 miljoner ecu kan skapa 130 nya lokala organ eller i genomsnitt 9 organ per medlemsstat. Det finns i unionen 1 600 administrativa områden med mer än 100 000 invånare och som är möjliga kandidater för lokala organ för energi styrning. Hittills har kommissionen bidragit till att skapa 140 organ. Denna etapp bör betraktas som en "pilotetapp", och allt eftersom fördelarna för de lokala myndigheterna blir kända är det uppenbart att fler och fler lokala myndigheter kommer att vilja skapa en egen lokal organisation för energi styrning 7. 2 Fördelning efter insatsens olika delar (i miljoner ecu) Beloppet kommer varje år att fastställas av budgetmyndigheten 106 Aktiviteter / art. 2 1998 1999 2000 2001 2002 1,0 1,0 1,4 1,3 1,3 Totalt miljoner ecu 6,0 en av en för sektoriella Studier och andra insatser som syftar till att genomföra och gemenskapens komplettera åtgärder effektiv energianvändning. Riktade pilotinsatser Informationsspridning (föreslagna kommissionen) Informationsspridning (föreslagna av tredje part) Kontroll över framsteg i fråga effektiv om inom energianvändning gemenskapen och i varje medlemsstat samt en ständig utvärdering och kontroll av de insatser och åtgärder som görs genom programmet. Specifika insatser som främjar energistyrning på regional och kommunal nivå, och som görs öka syfte i samstämmigheten mellan medlemsstater och regioner när det gäller en effektiv energianvändning. Totalt att 5,0 1,0 1,0 0,5 4,0 12,5 5,0 1,0 1,0 0,5 5,5 1,0 1,0 0,5 6,2 0,6 1,0 0,5 6,3 0,5 1,0 0,5 28,0 4,1 5,0 2,5 4,3 4,5 5 5 22,8 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår i del B i 7. 3 budgeten i ecu Fördelning - Studier (specificerade i artikel 2 a) - Sammanträden för experter och utvärderingsansvariga (för alla insatser som görs enligt artikel 2) - Konferenser och symposier (insatser som specificeras i - Information och publikationer TOTALT Budget 50 000 25 000 25 000 150 000 250 000 14- J07 7. 4 Fördelning av atagandebemyndiganden över tiden 1998 12,5 1999 12,8 2000 13,9 2001 14,6 i milj< 3ner ecu TOTALT 68,4 20002 14,6 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter kontroll (förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och betalas på grundval av godtagna resultat). 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom ramprogrammet "Energi11 (1998-2002). Effektiv energianvändning - Save Programmet Save syftar till att förbättra energiintensiteten i det slutliga konsumtionsledet inom EU med 1 procentenhet utöver den förbättring som annars skulle ha uppnåtts. Målgrupp som åsyftas av åtgärden Nationella, regionala och kommunala instanser och organ för främjande av en effektiv energianvändning; alla sektorer som arbetar för en effektiv energianvändning (till exempel konsulter, tillverkare av hushållsapparater, installatörer av värmesystem, arkitekter. ) och i förlängningen hela Europeiska unionens befolkning. 9. 2 Skäl för åtgärden Kostnader För att på ett varaktigt sätt förverkliga en årlig energibesparing på 1 toe krävs i genomsnitt investeringar på 1 000 ecu. Målet att spara 100 miljoner toe per år motsvarar därmed en investering i storleksordningen 100 miljarder ecu. Att finansiera sådana investeringsvolymer ur Europeiska unionens och medlemsstaternas budgetar är uteslutet. Den enda möjligheten består i att alla ekonomiska aktörer solidariskt delar på finansieringsansvaret under ledning av gemenskapen Kommissionen skall endast delfinansiera insatser där man på ett objektivt sätt kan påvisa att additionalitet gäller. Åstadkomna effekter De projekt som stöds genom Save skall uppfylla följande kriterier: Att bidra till en förbättrad energiintensitet. Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av växthuseffekten. -15 108 Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi. Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans. Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden. Att förbättra Europeiska unionens försörjningstrygghet och minska dess sårbarhet vid störningar på energimarknaden. Att påskynda förverkligandet av den inre marknaden och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv energianvändning att möjliggöra tekniköverföring till tredje land och därmed bidra till en bättre resursstyrning och ett bättre miljöskydd på global nivå. Att använda sig av lagstiftning och normer ger den bästa spridningseffekten. Standardisering har också en god spridningseffekt. När det gäller övriga medfinansierade insatser är spridningsfaktorn åtminstone 2 eller 3. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Valda indikatorer Minskade koldioxidutsläpp. En förbättrad energiintensitet inom gemenskapen. Antalet föreslagna och godkända åtgärder som omsatts i nationella åtgärder. Antal årsarbeten inom utbildningsinsatser. Antal mjukvaruprogram och databaser som ställts till gemensamt förfogande. Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra publikationer. De planerade utvärderingarnas form och frekvens Kommissionen skall ständigt följa utvecklingen när det gäller energiintensitet i medlemsstaterna och periodiskt rapportera om detta till rådet. Kommissionen skall vidare på permanent basis lägga fram en rapport för den rådgivande kommittén för Save, vilken består av representanter för medlemsstaterna och som sammanträder 4 gånger per år. Kommissionen skall göra en utvärdering med hjälp av ett arbetslag bestående av externa experter. Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut. 16. 109 Vid denna utvärdering skall man undersöka: Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter möjliga förbättringar. Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat. Effektiv och möjlig komplementaritet mellan dessa program och andra befintliga instrument. 10. Administrativa utgifter Det faktiska ianspråktagandet av nödvändiga mänskliga och administrativa resurser kommer att styras av kommissionens årliga beslut om resursfördelningen och med beaktande framför allt av de ytterligare tjänster och belopp som beviljas av budgetmyndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Save är ett program som rör EU:s strategi för en effektiv energianvändning och det är det enda gemenskapsprogrammet som bara är ägnat åt att effektivisera energianvändningen. De tjänstemän som handlägger kontrakt rörande pilotprojekt eller studier ägnar sig samtidigt åt att arbeta fram förslag på meddelanden och lagar som rör energieffektiviteten hos hushållsapparater och varmvattenberedare, integrerad resursplanering, kombinerad värme- och elproduktion etc. Remissförfarandena till alla EU-institutioner och därav följande diskussioner kring lagförslag är ett tidsödande arbete och man uppskattar att 30 % av arbetstiden går åt till förslagsarbetet och uppföljningen av därav följande förfaranden. Återstående 70 % av tiden ägnas åt handläggandet av Save-kontrakt (i oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt). Genom Save-programmet har man verksamhet inom tio olika sektorer, nämligen byggnader, industrin, information, utbildning, efterfrågestyrning, finansiering av tredje part, hushållsapparater, kombinerad värme- och elproduktion samt politiska insatser för en effektiv energianvändning. För programmets verksamhet måste man ha en person som ansvarar för varje sektor, och som har kompetens att handlägga ärenden som rör strategin för en effektiv energianvändning och uppföljningen av därtill förknippade aktiviteter. Typ av tjänster Erfoderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C 8,0 3,0 4,0 varav Period tjänster Befintliga inom generaldirektoratet eller berörd enhet 6,5 2,0 3,0 Ytterligare tjänster 5 ar 1,5 1,0 1,0 -17 110 Andra tjänster 3,0 nat. exp. 2,0 experter 3,0 tillf. anst. 3,0 nat. exp. 1,5 tillf. anst. 2,0 experter 1,5 tillf. anst. 5 år 10. 2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare tjänster Den totala ytterligare kostnaden för att administrera programmet kan därmed uppskattas till: Fast anställda: 3,5 x 5 år x 103 000 ecu x 0,70 (se punkt 10. 1) = 1 261 750 ecu Experter (A0-1178): 2 x 5 år x 120 000 ecu Tillfälligt anställda (A0-1175): = 1 200 000 ecu 1,5 x 5 år x 80 000 ecu = 600 000 ecu Totalt 3 061 750 ecu 10. 3 Andra utgiftstyper som ökar till följd av insatsen Budgetpost (nummer och benämning) Belopp per år Beräkningssätt A-1300 Tjänsterese- och reseutgifter 100 000 ecu samt andra utgifter i samband härmed Uppföljning av kontrakten* Lokala energiorgan** sammanträden 216 000 ecu Särskilda energianvändning" A-2510 "Effektiv (fyra gånger per år) och för "märknings"- kommittén (fyra gånger per år) inom ramen ramprogrammet kommittén för för Sammanträden mellan kontraktsparter, deltagande i informationsaktiviteter de som organiseras genom Save etc. *** 900 ecu/person x 30 personer x 8 sammanträden [316 000 ecu 1 oktober 1997 fanns det 162 löpande kontrakt. Fram till oktober 1997 hade 140 lokala organ fått stöd genom Save. Totalt * ** *** Genom Save skall man informera berörda parter om lagar och andra bestämmelser som antas i fråga om en effektiv energianvändning (direktiv rörande märkning, energieffektivitet hos hushållsapparater, ny strategi rörande kombinerad värme- och elproduktion etc). | Den totala kostnaden för hela perioden blir: 316 000 ecu x 5 år = 1 580 000 ecu. De angivna beloppen finansieras inom ramen för befintliga anslag till de enheter som förvaltar programmet. 18. 11 EUROPEISKA KOMMISSIONEN BILAGA VI FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om antagande av ett FLERÅRIGT PROGRAM FÖR TEKNISKA INSATSER I SYFTE ATT STIMULERA EN REN OCH EFFEKTIV ANVÄNDNING AV FASTA BRÄNSLEN (199S-2002) 112 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, med beaktande av yttrandet från den rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen, med beaktande av Regionkommitténs yttrande, med beaktande av vitboken om energi, där man tillkännager de energipolitiska målsättningarna ekonomisk konkurrenskraft, miljöskydd, försörjningstrygghet och bevarande av sysselsättningen, och med beaktande av följande: Fasta bränslen finns tillgängliga i Europeiska gemenskapen och de lättillgängliga, rikliga och spridda källorna för stenkol som handlas på världsmarknaden garanterar att sådana bränslen är och kommer att vara en billig energikälla. Främjandet av ren och effektiv teknik för användande av fasta bränslen bidrar till att diversifiera de primära energikällorna och till jämvikten mellan gemenskapens energipolitiska målsättningar. fasta bränslen kommer att användas Eftersom i de industrialiserade och de framväxande ekonomierna i världen - och därmed bidra till ökade koldioxidutsläpp - måste man göra sitt yttersta för att minska dessa utsläpp genom att främja ren och effektiv teknik och tillämpa bästa tillgängliga teknik på befintliga såväl som nya kraft- och värmeverk som drivs med fasta bränslen. i ökad utsträckning både Produktion och utbud av utrustning för en ren användning av kol, brunkol och andra fasta bränslen - avsedd både för Europeiska gemenskapen och tredje land - kan bidra till att bevara sysselsättningen. Enligt artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen bör gemenskapens insatser på miljöområdet förbättra miljöns kvalitet säkerställa att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt. Införandet av ren teknik för kolanvändning bidrar till dessa mål. 1 EGT nr. 2 EGT nr. 113 Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen kan ge avsevärda bidrag till minskade utsläpp från den traditionella användningen av fossila bränslen på gemenskapsnivå. Användningen av renare teknik bidrar till målsättningarna med gemenskapens strategi för att motverka försurning3. Främjandet av en effektivare ren teknik för användning av fasta bränslen inom Europeiska unionen och internationellt, kommer att bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och risken för klimatförändringar. För att åstadkomma resultat är det därför önskvärt med ett brett samarbete. Eftersom Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inte föreskriver några andra befogenheter för de energipolitiska aspekterna av det program som avses under artikel 2 nedan, bör artikel 235 i fördraget åberopas. I kommissionens vitbok om definiering av huvudriktningarna för gemenskapens nya energipolitiska målsättningar för en samstämmig och samordnad politik i medlemsstaterna, som antagits av rådet, konstaterar man att ny ren teknologi för fasta bränslen kan bidra till att öka mångfalden i fråga om använda bränslen på så sätt att de kan fortsätta att spela en viktig roll i den totala energianvändningen, men med en ökad hänsyn till miljöaspekter. Främjandet och utnyttjandet av ren teknologi för fasta bränslen erbjuder ekonomiska fördelar i form av sysselsättningsmöjligheter i europeiska företag med en global verksamhet. För att verka för en renare miljö bör man utveckla avancerad ren kolteknik i syfte att åstadkomma förbättringar i fråga om "bästa tillgängliga teknik" till rimliga kostnader. Vissa länder som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen är starkt beroende av produktion och användning av fasta bränslen för sina energibehov. Dessa länder behöver modernisera och förbättra sin energiteknik för att kunna uppfylla Europeiska unionens miljölagstiftning. Ett antal medlemsstater har egna program för ren teknologi för fasta bränslen. Man bör skapa möjligheter till samordning mellan dessa program såväl som mellan dessa och Europeiska unionens program. Det är också viktigt att främja tillämpningen av teknik som utvecklats med ekonomiskt stöd från det särskilda FoTU-programmet for icke-nukleär energi. Ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn har inrättats. Europaparlamentet och den europeiska industrin har visat ett stort intresse för att följa en politik som går ut på att utveckla ren kolteknik för användning inom unionen och övriga världen. Vid rådets möte i Amsterdam underströk man vikten av forskning och utveckling i fråga om fasta bränslen genom att begära att den forskning som för närvarande görs inom 3 KOM(97)0088 slutlig av den 12. 3. 1997. 114 området med stöd från EKSG-fördraget skall kunna fortsätta efter att detta fördrag löper ut år 2002. Resultaten från den forskning som finansieras av Europeiska kol- och stålgemenskapen och som enligt rådets möte i Amsterdam bör fortsätta, bör spridas till industrin. Främjande, demonstration och utnyttjande av ren kolteknik inom hela gemenskapen kan förmodas innebära en stärkt ekonomisk och social sammanhållning, vilket föreskrivs av artikel 130a i fördraget. Det är här lämpligt att beakta gemenskapens vägledande målsättningar och skapa resurser för ett fortsatt arbete efter dessa målsättningar, och då beakta varje medlemsstats särskilda förutsättningar. Man bör möjliggöra ett femårigt program. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Medlemsstaterna skall i sina energipolitiska insatser sträva efter att bidra till att främja ren teknologi för fasta bränslen, för att när så är lämpligt säkerställa att bästa tillgängliga teknik används för att begränsa utsläpp till följd av användning av fasta bränslen, inklusive koldioxidutsläpp. Man skall här beakta gemenskapens vägledande målsättningar i fråga om ren kolteknik. Dessa målsättningar skall varje år ses över av energikommittén (se artikel 7). Artikel 2 Genom sitt energipolitiska ramprogram skall gemenskapen stödja en serie insatser för att främja utnyttjandet av ren teknik för användning av fasta bränslen. Detta skall ske genom det särskilda programmet Carnot (specifika insatser för att främja användningen av ren teknik för fasta bränslen och dess genomslag), hädanefter benämnt "programmet". Programmet skall löpa över fem år med början den 1 januari 1998 och fram till den 31 december 2002. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. Följande två typer av insatser för ren kolteknik skall finansieras genom programmet: Artikel 3 115 a) Åtgärder för att främja upprättande av informationsnätverk för bättre information om marknader och teknik mellan verksamheter på nationell och internationell nivå och på för gemenskapsnivå. Detta skall ske genom att man skapar informationsutbyte, undanröjande av hinder och för utvärdering av effekterna av de olika insatserna enligt denna artikel. lämpliga medel Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t. ex. "business b) workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för utvärdering och samråd i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren kolteknik för energiändamål, framför allt när det gäller produktion av värme och el. Detta inbegriper ocskå främjande av europeisk export av ren teknologi för fasta bränslen. Artikel 4 Alla kostnader som härrör från de insatser som avses under artikel 3 a skall bäras av gemenskapen. Gemenskapens finansiering av de insatser som avses under artikel 3 b skall vara mellan 30 och 50 % av deras totala kostnader. Återstående finansiering av de insatser och åtgärder som avses under artikel 3 b kan antingen täckas av offentliga eller privata anslag eller av en kombination av dessa. Artikel 5 Kommissionen skall i samråd med den kommitté som föreskrivs av artikel 7 varje år fastställa riktlinjer för de stödinsatser som avses under artikel 3 b. initiativ som omnämns under artikel 3 och en förteckning över de Föreslagna organisationer som skall genomföra initiativen skall av medlemsstaterna varje år översändas till kommissionen. Denna skall besluta om nivån på och villkoren för gemenskapens bidrag enligt det förfarande som föreskrivs av artikel 7. Kommissionen skall med dessa organisationer ingå kontrakt om stödåtgärderna. Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande. Artikel 6 När det gäller genomförandet av de insatser som avses under artikel 3 a och b skall kommissionen tillämpa det förfarande som föreskrivs av artikel 7. Artikel 7 Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses under artikel 4 i rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn. 116 Artikel 8 Under det tredje året av programmets 1. löptid skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om uppnådda resultat. Denna rapport skall åtföljas av förslag om eventuella ändringar av programmet som kan visa sig vara nödvändiga till följd av dessa resultat. Då programmet löper ut skall kommissionen utvärdera uppnådda resultat, 2. tillämpningen av detta beslut och samstämmigheten mellan insatser på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Kommissionen skall därvid lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Artikel 9 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor, inklusive finansiella bestämmelser, som fastställs i tilläggsprotokoll till de associeringsavtal, och som rör deltagande i gemenskapens program. Programmet skall också vara öppet för deltagande av Cypern på grundval på tilläggsanslag enligt samma regler som gäller för EFTA-länderna, i enlighet med förfaranden som skall avtalas med dessa länder. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 10 Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordföranden 117 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren användning av fasta bränslen4. 2. Berörda budgetposter B4-1004 3. Rättslig grund Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Insatser som främjar ett industriellt genomslag för ren och effektiv teknik för användning av kol. Genom dessa kan kol ge ett avsevärt bidrag till Europeiska unionens energipolitiska målsättningar: Genom att bidra till försörjningstryggheten och Europas konkurrenskraft för denna primära energikälla - som står för 30 % av elproduktionen - och till spridning av resurserna till låga och stabila priser. Genom en identifierad potentiell minskning av koldioxidutsläppen med 25 % tack vare en förbättrad effektivitet hos elkraftverken. Genom att bidra till gemenskapens strategi för att motverka försurning och andra miljöproblem. Gemenskapsinsatsen för att främja en ren kolanvändning är tänkt att komplettera fortsatta åtgärder som bygger på EKSG-fördraget och underlätta anpassningen till unionens miljönormer för de central- och östeuropeiska länder som kandiderar till medlemskap. Denna insats kommer också att möjliggöra spridning till industrin av resultaten från den FoTU-verksamhet som stöds genom Europeiska kol- och stålgemenskapens (EKSG) program för teknisk forskning eller genom nationella FoTU-program. Det nya programmet innehåller inga insatser Med fasts bränslen avses här anlracit, olja, brunkol, torv samt emulsioner och tunga fraktioner av petroleumderivat. 118 som är direkt inriktade på FoTU eftersom detta område redan täcks av ovannämnda program. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden Åtgärden skall löpa över fem år, från den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. 5. Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter/differentierade anslag. 6. Typ av utgifter och inkomster Programmet kommer att bestå av två olika kategorier av insatser: a) b) Åtgärder som skall leda till skapande av ett informationsnät i syfte att främja affärsmöjligheter och teknisk information när det gäller nationella och internationella aktiviteter samt gemenskapsaktiviteter. Åtgärder för att främja strategiskt samarbete inom industrin, t. ex. "business workshops" och seminarier, studiebesök på industrier, grupper för utvärdering och samråd i syfte att främja industriellt utnyttjande av ren kolteknik, däribland främjande av europeisk export av ren teknologi. Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av de totala kostnaderna för de insatser som beskrivs under a. Gemenskapens bidrag för medfinansiering kan uppgå till 50 % för de insatser som beskrivs under b. 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad Beloppen skall varje år fastställas av budgetmyndigheten. Föreslaget belopp uppgår till 4,1 miljoner ecu för hela programperioden. Det fördelas enligt följande: Övergripande insatser Åtgärder för att utveckla ett informationsnät i syfte att främja ett 1 540 000 ecu förbättrat utbyte av information om marknader och teknik. Nödvändiga uppgifter kan läggas in i databaser som exempelvis skulle vara tillgängliga via Internet. Man räknar med en nätmedlem per medlemsstat. Denna skulle samtidigt kunna fungera som nätserver och sprida information. Nätet skulle samordnas med andra befintliga nät, såsom Relay Centres eller organisationer för främjande av energiteknik. Åtgärder, såsom anordnande av workshops, konferenser 2 560 000 ecu rörande finansiering av utvecklingsarbete i fråga om ren teknologi för o *. •*. 1 «7 fasta bränslen och konferenser i syfte att sprida information om denna teknik. Man räknar med tio marknadsstudier (för till exempel integrerad förgasning med kombicykel (IGCC), "Ultrasupercritique", system för hantering av kväve- respektive svaveloxider, fluidiserad bädd med atmosfäriskt tryck, tryckvirvelbädd, fluidiserad bädd med stationärt tryck, kolpulver till en låg kostnad) och åtta "business workshops" av teknisk-ekonomisk karaktär för att underlätta teknikens utveckling. Man avser också främja insatser för att främja export av ren kolförbränningsteknik; dessa insatser kan täcka aktiviteter av den typ som beskrivs ovan, samt investeringshinder samarbete och eventuella exempelvis workshops i syfte att identifiera möjligheter till internationellt för avancerad teknik, både i fråga om en effektiv energianvändning och kontroll av utsläpp. Man räknar med fyra industribesök i tredje land och sju i EU, där ett trettiotal branschföreträdare kommer att mötas och besöka befintliga anläggningar. Därmed skall man underlätta branschkontakterna och beslutsfattarnas arbete. De insatser som planeras här skall täcka alla utgifter för samordning och, för delegationer från tredje land, en del av resekostnaderna för resor inom gemenskapen. 7. 2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar (i miljoner ecu) 2001 0,31 1999 0,31 2000 0,31 att utveckla 1998 0,3 ett 2002 0,31 Totalt 1,54 för Åtgärder informationsnät Främjande insatser TOTALT 0,5 0,8 0,51 0,81 0,51 0,82 0,52 0,83 0,53 0,84 2,56 4,10 Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. Betalning för kontrakten skall ske på grundval av reella kostnader och efter kontroll (förutom kostnader för studier, som skall vara schablonmässiga och betalas på grundval av godtagna resultat). Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda mål för de insatser som skall göras genom det energipolitiska ramprogrammet (1998-2002) Att komplettera medlemsstaternas och branschens insatser på ett sätt som bidrar till att uppfylla gemenskapens mål att till år 2010 minska utsläppen av växthusgaser med 15 % jämfört med 1990 och till kampen mot försurningen. Att genom tekniköverföring bidra till att minska de globala utsläppen av koldioxid. Målgrupp Nationella, regionala och lokala organ i Europa som främjar ren och effektiv teknik. 11*0 Elindustrin och tillverkare av kolförbränningsutrustning inom Europeiska unionen. Organ, regeringar och industri i tredje land, framför allt i Kina, Indien, Asien och andra områden som är stora förbrukare av kol. 9. 2 Skäl för åtgärden Kostnader Enligt kommissionens uppgifter har man för programperioden identifierat en investeringspotential på 15,8 miljarder ecu i nya rena kolförbränningsanläggningar inom Europeiska unionen. Detta belopp skall huvudsakligen utnyttjas för att främja inhemska olje- och brunkolstillgångar, producerade under tillfredsställande ekonomiska villkor. Eftersom man räknar med Europeiska unionens importberoende kommer att uppgå till 70 % av energiförbrukningen år 2020 är det mycket viktigt att ekonomiskt främja gemenskapens egna resurser. Att eliminera ett ton svaveldioxid kostar 500 ecu. Mot bakgrund av att gemenskapens strategi för att motverka försurning syftar till att minska de årliga utsläppen av svaveldioxid från förbränningsanläggningar med ungefär 9 miljoner ton (mellan 1990 och 2010), skulle de möjliga vinsterna av ren kolteknik uppgå till 4 500 miljoner ecu per år - bara när det gäller svaveldioxid. Vinsterna är ännu större när det gäller kväveoxider. När det gäller koldioxid skulle en effektivitetsförbättring på 5 % när det gäller elproduktion med kol som bränsle inom gemenskapen innebära minskade utsläpp i storleksordningen 100 miljoner ton per. Åstadkomna effekter De projekt som stöds genom detta program skall uppfylla följande kriterier: Att på ett avsevärt sätt bidra till miljöskydd och kontroll av växthuseffekten. Att ha en stabiliserande effekt på världsmarknadspriserna på energi Att förbättra Europeiska unionens betalningsbalans. Att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden. Att förbättra Europeiska unionens försörjningstrygghet och minska dess sårbarhet vid störningar på energimarknaden. Att påskynda förverkligandet av den inre marknaden och stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 10 121 Dessutom kommer stora kunskaper om teknik för en effektiv energianvändning att möjliggöra tekniköverföring till tredje land och därmed bidra till en bättre resursstyrning och ett bättre miljöskydd på global nivå. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Valda indikatorer Minskade koldioxidutsläpp. Antalet föreslagna och godkända åtgärder som anammats av branschen. Privata investeringar. Antalet konferenser, seminarier, nyhetsbrev och andra publikationer. Användningsgrad av det inrättade informationsnätet. De planerade utvärderingarnas form och frekvens Kommissionen skall på permanent basis lägga fram en rapport för programkommittén, vilken består av representanter för medlemsstaterna och sammanträder enligt föreskrivna förfaranden Denna rapport skall läggas fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 7 i det gemensamma förslaget till rådets beslut. Vid denna utvärdering skall man undersöka. Programmets tidigare och nuvarande inriktningar för att söka efter möjliga förbättringar. Förhållandet mellan använda medel och uppnådda resultat. Faktisk och möjlig komplementaritet mellan dessa program och andra befintliga instrument. 10 Administrativa utgifter Nödvändiga resurser skall finansieras inom ramen för befintliga anslag till de enheter som förvaltar programmet. ii | SM Tabell över ekonomiska överväganden Budget (i miljoner ecu) Aktiviteter enligt artikel 3 Antal insatser Genom snittlig enhets kostnad 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt a) Åtgärder för att främja skapandet av ett nät för information om marknader och teknik - härdvarukostnader - kostnader för servrar (privata eller offentliga) - driftskostnader och kostnader för att få fram grundinformation 1 155 0,20 0,02 0,21 0,21 0,10 0,10 0,10 0,21 0,10 0,21 0,20 0,84 0,10 0,50 DELSUMMA - - 0,30 0,31 0. 31 0. 31 0. 31 1. 54 Marknadsföring, andra b) genomförbarhetsstudier åtgärder som främjar investeringar - Marknadsanalyser -"Business workshops" och c) Främjande koltcknik till tredje land av export av ren Industribesök - industrin till tredje land från den europeiska - Industribesök från tredje land till EU DELSUMMA TOTALSUMMA 1 K) 0,20 0,10 0,20 0,10 0,20 0. 21 0. 22 0,23 0,20 0,96 2 0,30 0,30 0,30 0. 60 - - 0,30 - - 0,20 0. 50 0,8 0. 50 0. 81 0. 30 0. 51 0. 82 0. 52 0. 83 0. 30 0. 53 0. 84 0. 80 2. 56 4,10 Antal servrar. 12 123 EUROPEISKA KOMMISSIONEN BILAGA VII Genomförande av FLERÅRIGA INSATSER INOM OMRÅDET KÄRNSÄKERHET OCH TRANSPORT AV RADIOAKTIVT MATERIAL (1998-2002) 124 FINANSIERINGSOVERSIKT 1. a. b. 2. a. b. Åtgärdens beteckning: Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material Transport av radioaktivt material: problem rörande säkerhet, hälsoskydd och kärnsäkerhetsteknik. Industriellt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, Ryssland och Ukraina inom området civil kärnenergi. Utbildning av experter från de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre delta Sovjetunionen inom området säkerhetskontroll {safeguards) - Inrättande av ett system för bokföring och kontroll av klyvbart material i Ryssland. Berörda budgetposter B4-1020 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material). B7-535 i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (utbildning och införande av säkerhetskontroller). 3. Rättslig grund Kapitel III respektive X i Fördraget om Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom- fördraget) samt: a. Artikel 75 i EG-fördraget (gemensam politik inom transportområdet), rådets resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet (EGT nr C 185, 14. 8. 1996, s. 1). Rådet resolution av den 22 juli 1996 om tekniska problem inom området kärnsäkerhet (EGT nr C 185, 14. 8. 1996, s. l) och resolution nr 16 i dokumentet PE 217 774/slutlig av den 11 juli 1996 "East-West Cooperation Activities in Energy and Nuclear Safety". b. Europaparlamentets resolution av den 9 april 1992 om kärnsäkerheten i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen (EGT nr C 125, 18. 5. 1992, s. 244), Europaparlamentets resolution av den 29 september 1994 (PE-B4-00621) om olaglig handel med kärnmaterial samt Kommissionens meddelande om åcn olagliga handeln med kärnmaterial och radioaktiva ämnen (KOM(96)OI71 slutlig). /ar 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Handlingsprogrammet syftar till att stärka säkerhet och säkerhetskontroller {safeguards) inom kärnenergiområdet. a. Att förstärka den allmänna kärnsäkerheten, framför allt genom • • • • • • Att förbättra villkoren för transporter av radioaktivt material med följande typer av insatser. Att underlätta de inre marknadens funktion genom att identifiera motiverade harmoni seringsåtgärd er Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla experimentverksamhet och kunskaper. Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav. Att stärka samstämmigheten mellan gällande förfaranden vid olyckor och i fråga om utbildningen av katastrofpersonal. Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen för att förbättra transportsäkerheten i dessa länder. Att förbättra information till allmänheten och dennas kunskaper och medvetande inom detta område. Att på lång sikt förbättra säkerheten när det gäller kärnkraftsanvändningen i Östeuropa, Ryssland och Ukraina. Dessa länder är fast beslutade att fortsätta att använda kärnkraft som en viktig energikälla. Förutom kortsiktiga insatser genom olika biståndsprogram - som syftar till att lösa enskilda problem - är det nödvändigt att hjälpa dessa länder att utveckla ett kvalitets- och säkerhetstänkande på alla nivåer inom kärnenergi sektorn. En sådan utveckling kan bara åstadkommas på lång sikt genom ett nära samarbete mellan representanter för branschen i EU respektive i Östeuropa. För att främja samarbete bör kommissionen ge sitt stöd till analyser av allmänna hinder (industriella, ekonomiska och juridiska) och på ett lämpligt sätt främja pilotfall b. Att bidra till att skapa effektiva och tillförlitliga säkerhetssystem {safeguards) i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen, framför allt genom att samarbetsinsatser på följande områden: Utbildning och utbyte av experter inom området kärnsäkerhetskontroller. Införande av ett bokförings- och kontrollsystem för klyvbart material i Ryssland. lp G Installation av kontrollutrustning inom ramen för b. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Åtgärden skall löpa över fem år, från 1998 till och med 2002. 5. Klassificering av utgifter och inkomster Icke-obligatoriska utgifter 6. a. Typ av utgifter och inkomster Stöd genom samfinansiering med andra offentliga eller privata källor. Europeiska kommissionens bidrag kan uppgå till 100 % för vissa förslag som man anser vara av mycket stort intresse och som inte kan samfinansieras med någon annan källa (till exempel samarbete med länderna i Östeuropa). b. Ekonomiskt stöd/bidrag till: Organisering av kurser och praktikplatser för yrkesutbildning - i Europeiska unionen eller länderna i Central- och Östeuropa eller NOS - riktad till experter inom området säkerhetskontroll. Detta stöd skall inbegripa kostnader för uppehälle (resekostnader, traktamente etc). Organisering av seminarier för experter i Europeiska unionen eller NOS Besök för experter i kärnanläggningar i Europeiska unionen eller NOS. Stöd rörande material, logistik och administration som krävs för driften av kärnanläggningar. Översättnings- och tolkningskostnader. Kostnader för tjänsteresor för personal från Euratoms direktorat för säkerhetskontroller och experter från Europeiska unionen som valts ut i samband med ovannämnda aktiviteter. Tagande, transport och analys av stickprov, inklusive stickprov som tas för att förebygga olaglig handel med kärnmaterial 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad De ekonomiska resurser som krävs för att uppnå målsättningarna för detta fleråriga program beräknas till följande: a B4-1020 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002. 127 Cirka 0,5 miljoner ecu per år inom området transport av radioaktivt material. Finansieringsbehovet har uppskattats till 2 miljoner ecu per år (utöver nuvarande budgetplan) av den ständiga arbetsgruppen för transport av radioaktivt material vid dess sammanträde i Bryssel den 23 september 1997 på grundval av det arbete som redan gjorts inom ramen för 1996 och 1997 års budget och alla insatser som skall göras under 1998 och 1999. Cirka 0,1 miljoner ecu per år från och med år 2000 för industriellt samarbete med öst inom kärnenergiområdet. Detta behov hade uppskattats till 0,5 miljoner ecu per år på grundval av resultaten från en studie över det industriella samarbetet med Ryssland. b. B7-535 Genomförande av programmet under perioden 1998-2002. Insatsens kostnad beräknas till 2,5 miljoner ecu per år på grundval av det arbete som hittills har gjorts när det gäller stöd till säkerhetskontroller i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen samt de mål som man skall uppnå. Den totala kostnaden skulle sålunda uppgå till 12,5 miljoner ecu. 7. 2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material (B4-1020) EG miljoner ecu (löpande priser) 2000 1998 1999 2001 2002 och funktion inre marknadens Fördelning Transport av kärnmaterial Den harmonisering Studier av incidenter/olyckor under transporter - Olycksåtgärder i fråga om transporter Stöd till de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen Informationsinsatser till allmänheten Informationsinsatser till allmänheten i fråga om säkerhet och transport av kärnmaterial Delsumma Industriellt samarbete Utvärdering av situationen i de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen Möten mellan representanter för kärnindustrin Delsumma 0,2 0,2 0,2 0,1 0,1 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,2 0,1 0,3 0,5 0,5 0,4 0,4 0,4 - - - 0,01 0,02 0,03 0,04 - 0,01 0,1 0,12 0,1 0,13 0,1 0,14 TOTALSUMMA 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) (B7-535) 128 Fördelning Utbildning för säkerhetskontroller Närmande till Euratoms system Olaglig handel Förbättrad lagstiftning TOTALT EG 1998 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 i miljoner ecu (löpande priser) 2002 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 1999 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2001 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2000 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 7. 3 a. Verksamhetskostnader för studier, experter, sammanträden etc, som ingår del B i budgeten Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material (B4-1020) Studier och experiment Stöd till pilotfall Sammanträden mellan experter Totalt b. EG i miljoner ecu (löpande priser) 1998 0,4 0,1 1999 0,41 0,0 0,1 2000 0,32 0,1 0,1 2001 0,33 0,1 0,1 2002 0,34 0,1 0,1 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) (B7-535) Organisering specialiserade kurser praktikplatser för experter Seminarier Besök på kärnanläggningar i av och EG i miljoner ecu (löpande priser) 1998 1999 2000 2001 2002 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15 EU för experter Materiellt, administrativt stöd logistiskt och 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 Kostnader för tjänstemännens från egna (inklusive på deras stöd platsbesök ansvariga anläggningar) Totalt 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 7. 4 Fördelning av åtagande- och bctaliiingsbemyndiganden över tiden (i ecu) a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material (B4-1020) EG i miljoner ecu (löpande priser) 6 l2ii Atagande bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden 1998 1999 2000 2001 2002 2003 1998 0,5 1999 0,51 2000 0,52 2001 0,53 2002 0,54 2003 0,8 0,15 0,36 0,15 0,37 0,15 0,38 0,15 0,39 0,15 0,8 0,51 0,52 0,53 0,54 0,15 Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) (B7-535) Atagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden 1998 1999 2000 2001 2002 2003 EG i miljoner ecu (löpande priser) 1998 2,0 1999 2,0 2000 2,0 2001 2,0 2002 2,0 2003 2,0 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0 8. a. • • • Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder. Man skall varje år under perioden 1998-2002 begära in förslag. En expertkommitté som utses av kommissionen skall ansvara för utvärdering och urval av förslagen på grundval av: Förslagens vetenskapliga och tekniska värde. En analys av ekonomiska uppgifter om varje förslagsställare Efter att kontrakten har skrivits under: Granskning av kostnadsredovisningar innan betalning sker, vilket skall ske på flera nivåer (ekonomistyrning, vetenskapligt ansvariga). Intern revision av styrekonomen Kontroller på plats som genom granskning av verifikationer skall medge att man upptäcker fel eller andra oegentligheter. 13() c. Kontroll av fakturor rörande faktiska kostnader och på grundval av riktlinjerna för tjänsteresor när det gäller sådana utgifter för tjänstemän och experter samt sammanträdeskostnader och konferenser. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 9. L1 Särskilda och kvantifierbara mål a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material Transport av radioaktivt material Att underlätta den inre marknadens funktion genom att identifiera motiverade harmoniseringsåtgärder: • • Harmomsering av metoder för utvärdering av emballeringssäkerhet i enlighet med gällande lagstiftning. Harmonisering av emballeringsnormer och av säkerhetsnivåer utifrån materialens egenskaper. Att bidra till den framtida lagstiftningen genom att utveckla experimentverksamhet och kunskaper. Att utvärdera händelser under transporter och dra framtida lärdom därav. -' Att stärka samstämmigheten mellan gällande förfaranden vid olyckor och i fråga om utbildningen av katastrofpersonal. Att samarbeta med de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen i syfte att förbättra transportsäkerheten i dessa länder (vissa av dessa länder förhandlar om anslutning till gemenskapen). Att förbättra information till allmänheten och dennas kunskaper och medvetande inom detta område. Industriellt samarbete inom området kärnenergi Att inom ramen för befintliga industriella, ekonomiska och juridiska strukturer och i syfte att införa ett marknadsmässigt förhållningssätt i öst på ett exakt sätt identifiera hindren för samarbete mellan företag verksamma inom kärnsektorn likaväl som förslag på lösningar som kan underlätta detta samarbete. Att skapa ett informations- och kontaktnät mellan företag i EU och i öst. 131 b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) Efter östblockets politiska kollaps och mot bakgrund av inträffade fall av olaglig handel med klyvbart och radioaktivt material från öst är det nödvändigt att - i enlighet med Europaparlamentets resolutioner och rådets och kommissionens politik - planera för en fortgående utbildning av lokala tjänstemän som ansvarar för kontroll av kärnmaterial i dessa länders anläggningar. Man måste också skapa ett verkligt system för kontroll och bokföring av kärnmaterial. Målet med programmet, som tillämpades redan mellan 1993 och 1996 (budgetpost B4-2001), är att fullfölja och utveckla insatserna på plats i nära samarbete med de lokalt anställda. De planerade insatserna rör områdena bokföring av kärnmaterial, fysiska inventeringar, datoriserad uppföljning av materialen på anläggnings- och central kontrollnivå, organisering av en oberoende inspektionsmyndighet för kontroll och inrättande av övervaknings- och åtgärdssystem. Kommissionen anser att problemets omfattning motiverar en förlängd insats Hittillsvarande insatser har gett uppmuntrande resultat. 9. 1. 2 Målgrupp Alla medborgare i EU, de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen. Transportföretag verksamma inom området radioaktiva material. Företag inom kärnsektorn. Nationella säkerhets- och kontrollmyndigheter {safeguards). Experter inom området kärnsäkerhetskontroller från NOS likaväl som kärnanläggningar i dessa länder. Internationella organisationer inom området kärnsäkerhet. 9. 2 Skäl för åtgärden 9. 2. 1 Skäl för gemenskapens intervention a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material Transport av radioaktivt material För att stödja dessa aktiviteter inrättade kommissionen 1982 på Europaparlamentets begäran1 en ständig arbetsgrupp bestående av nationella 1 Hiiropaparlamcntcls resolution, ItfiT ur C 40/-U, 15. 2. 1«)X2. 9 132 experter med teknisk kompetens inom området säkra transporter av radioaktivt material. Denna arbetsgrupp organiserar utbyte av information om tillämpningen av lagstiftningen på internationella transporter av radioaktiva material - mellan medlemsstaterna likaväl som inom och utanför Europeiska unionen. Arbetsgruppen föreslår riktlinjer för det handlingsprogram som kommissionen skall arbeta fram inom området transport av radioaktivt material. Syftet med detta är att skaffa fram de grundläggande kunskaper som krävs för att utvärdera internationella regler. Kommissionen uppmanades också att regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om nya utvecklingstendenser inom området transport av radioaktivt material och att låta dem ta del av de rekommendationer som arbetas fram av den ständiga arbetsgruppen. Europaparlamentet återställde 1996 den budgetpost2 som rör transport av radioaktivt material. Till denna post anslogs 2 miljoner ecu i atagandebemyndiganden Ibr budgetåret 1996. För budgetåret 1997 anslog man 0,7 miljoner ecu genom alt göra en hudgclintcrn överföring, vilket beslutades av GD XVII med godkännande av (»D XIX. De totala åtagandena uppgår för perioden 1996 97 till 2 661 971 ecu (98,59 % av disponibla medel) Den ständiga arbetsgruppen bekräftade vid sitt senaste sammanträde i Bryssel den 23 september 1997 den vikt man fäste vid genomförandet av ett flerårigt program (fem år) inom detta viktiga område, som beviljats avsevärda anslag (2 miljoner ecu per år). Industriellt samarbete inom området kärnenergi Kommissionen har hittills koncentrerat insatserna på åtgärder för att på kort sikt lindra kärnsäkerhetsproblemen i öst. Insatsen handlar i första hand om säkerhetsanalyser vid kärnkraftverk som är i drift, dels genom driftstöd (operationellt stöd), dels genom inköp av utrustning från väst Med tanke pä berörda länders avsikt att på lång sikt fortsätta att använda sig av kärnkraft är det nödvändigt att förbättra den lokala tillverkningen av komponenter och utrustning för att på så sätt säkerställa deras kvalitet. Ett sätt att åstadkomma detta är att stärka samarbetet mellan företag i unionen och i öst genom att övervinna de hinder som finns för detta samarbete. Kommissionen kan spela en vägledande roll genom att göra allmänna analyser, fungera som en kontaktpunkt och informationskälla och t. o. m. genom att stödja pilotfall. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) Denna insats är en av de nyckelfaktorer som skall göra det möjligt att uppnå de mål som rådet i Essen fastställde i överensstämmelse med Europaparlamentets 2 Europeiska gemenskapernas allmänna budgel (or l(>% budgetpost nr B4-I020. 10 133 resolution och kommissionens meddelande. Dessutom är insatsen helt i linje med unionens övergripande målsättningar när det gäller att säkerställa förbättrade driftsvillkor vid kärnanläggningarna i öst. Det bör också påpekas att frågan om att förbättra kontrollen av kärnmaterial och därmed minska den olagliga handeln med kärnmaterial var föremål för ett viktigt uttalande i samband med G8-mötet i Moskva i april 1996. Vidare har man inrättat informella mekanismer för att säkerställa komplementaritet med de insatser som organiseras av tredje land (USA, Japan), medlemsstaterna (Finland, Frankrike, Storbritannien, Sverige), IAEA likaväl som med de insatser som görs genom Phare och Tacis. Det är slutligen viktigt att påpeka att - i motsats till programmen Phare och Tacis säkerställs utbildningen av experter och genomförandet av projekt huvudsakligen av Euratoms inspektörer, som har den sakkunskap som krävs En effektiv uppföljning kräver regelbundna besök pä plats, överföring av material och en förmåga att snabbt anpassa sig till tillfälliga behov Htt snabbt verkställande och en stor flexibilitet är också av mycket stor betydelse. 9. 2. 2 Val av former för intervention Finansieringen av denna insats skall ske genom ekonomiskt stöd/ekonomiska bidrag. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material Transport av radioaktivt material Insatsen skall medge kontroller av huruvida existerande regler tillämpas på ett korrekt sätt, utvärdering av behovet att utveckla dessa regler samt bidra till förverkligandet av den inre marknaden. I förekommande fall kan insatsen leda till nya initiativ från kommissionen när det gäller harmonisering av lagstiftning och förfaranden för transporter inom EU. Insatsen skall utgöra ett stöd för de central- och östeuropeiska länderna och NOS, och då framför allt de länder som kandiderar till medlemskap i gemenskapen eller som verkar inom gemenskapens territorium. Ett annat mål man eftersträvar är att ge allmänheten bättre information om transporter av radioaktivt material. Industriellt samarbete inom området kärnenergi En bättre förståelse för de lokala företagens problem och stöd för ett marknadsmässigt förhållningssätt bör på det stora hela bidra till en förbättrad ekonomisk utveckling i öst, vilket också ligger i unionens intresse ii 131 b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) Valda indikatorer En framgångsrik insats kommer att bidra till att säkerställa att man i öst utför strikta kontroller av kärnmaterial - kontroller som är likvärdiga med dem som görs i Europeiska unionen. En uteslutande fredlig användning av kärnenergi kommer att vara det bästa måttet på framgång. Omfattning av genomförda aktiviteter Upplysningsvis kan nämnas att man inom området säkerhetskontroller 1995 genomförde 27 insatser, varav 10 i Ryssland och 17 inom Europeiska unionen - huvudsakligen i Luxemburg. 103 experter från öst deltog i en eller flera av dessa insatser i en omfattning som motsvarade mer än 850 arbetsdagar. Till detta måste läggas de arbetsdagar som Euratoms personal ägnat åt dessa olika insatser. 10. Administrativa utgifter a. Industriellt samarbete inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material De föreslagna åtagandena per år är lägre än 1996 års åtaganden. De personalresurser som avsattes för verksamheten under 1996 och 1997 motsvarade 1,5 B-tjänster och 0,25 A-tjänst. Inga ytterligare resurser kommer därför att behövas. b. Utbildning av experter och införande av säkerhetskontroller (i de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i förre detta Sovjetunionen) Mellan 1993 och 1996 lyckades kommissionen administrera de organiserade insatserna inom ramen för budgetpost B4-2001 utan att avsätta större personalresurser och trots den arbetsbelastning som följde av skyldigheterna enligt kapitel 7 i Euratom-fördraget. I detta läge begärs inte några ytterligare resurser. 12 135 ISSN 1024-4506 KOM(97) 550 slutlig DOKUMENT SV 12 01 Katalognummer : CB-CO-97-643-SV-C ISBN 92-78-28186-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 136