title: PREGUNTA ESCRITA n. 3792/97 del Pedro MARSET CAMPOS al Consejo. Actuaciones ante la manifestación por el empleo del 20.11. 97 en Luxemburgo

eurovoc_concepts:
European Trade Union Confederation
Luxembourg
competence of the Member States
freedom of expression
police
public order
right to demonstrate
trade union

formats: html pdf print

text: C 158/190 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 5. 98 En respuesta a las dificultades a que se enfrentan los sectores ma·s necesitados de la sociedad, la Comisio·n y las autoridades bu·lgaras acordaron, en enero de 1997, un programa PHARE inicial de ayuda social de emergencia de 20 millones de ECUS (ESAP1) que canalizaba una ayuda financiera directa a los hogares especialmente pobres y a instituciones socioeducativas seleccionadas gestionada por los Ministerios de Trabajo, Educacio·n y Sanidad. Mediante un segundo programa PHARE de 20 millones de ECUS (ESAP2), firmado por la Comisio·n y las autoridades bu·lgaras el 16 de octubre de 1997, la Comunidad esta· proporcionando ma·s apoyo directo a las familias y a las instituciones necesitadas y, conjuntamente con el Programa de las Naciones Unidas para el Desarrollo (PNUD), a diversos proyectos urbanos de renovacio·n que estimulara·n posibilidades de creacio·n de empleo en cinco municipios seleccionados. A lo largo de 1997, Bulgaria recibio· fondos del programa por un valor total de 1,8 millones de ECUS, proporcionados por la Comisio·n. Los fondos fueron distribuidos por cuatro organizaciones no gubernamentales europeas (ONG) en forma de medicamentos a instituciones me·dicas, un programa adicional de comida, paquetes de comida para los sectores ma·s vulnerables y para las escuelas. En marzo de 1997, la Comisio·n tambie·n pidio· a la fundacio·n financiada por PHARE de desarrollo de la sociedad civil que reorientara, como respuesta directa y pra·ctica a la crisis social, los fondos de la ayuda hacia las ONG bu·lgaras activas en las esferas sociohumanitarias. Las u·ltimas cifras indican que se han canalizado aproximadamente 630. 000 ecus de esta manera y se espera que antes de fin de an(cid:152)o se contratara· ma·s financiacio·n directa por un valor total 250. 000 ecus. (98/C 158/257) PREGUNTA ESCRITA E-3774/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) al Consejo (24 de noviembre de 1997) Asunto: Condiciones necesarias para la introduccio·n del euro en los Estados miembros de la UE Se ha producido una fuerte pole·mica en Europa a propo·sito de la importante cuestio·n de si es obligatoria o no la incorporacio·n de las monedas de los Estados miembros de la Unio·n en el mecanismo de tipos de cambio durante al menos dos an(cid:152)os antes de la participacio·n de dichos pa(cid:14)·ses en el euro. ¿Puede decir el Consejo si es condicio·n necesaria la participacio·n en el mecanismo de tipos de cambio de las monedas de los pa(cid:14)·ses que deseen introducir el euro en algu·n momento, o si e·sta no se exige expresa y catego·ricamente para los pa(cid:14)·ses interesados que adoptan la Moneda U· nica y entran en la tercera fase de la Unio·n Econo·mica y Monetaria (UEM)? Respuesta (16 de febrero 1998) La designacio·n de los Estados miembros que satisfagan las condiciones necesarias para la adopcio·n de la moneda u·nica se realizara· de conformidad con el apartado 4 del art(cid:14)·culo 109 J del Tratado CE. Posteriormente ›por lo que respecta a los Estados miembros, acogidos a una excepcio·n, que reu·nen las condiciones necesarias con arreglo a los criterios expuestos en el apartado 1 del art(cid:14)·culo 109 J del Tratado› se suprimira·n sus excepciones en las condiciones establecidas en el apartado 2 del art(cid:14)·culo 109 K. (98/C 158/258) PREGUNTA ESCRITA E-3792/97 de Pedro Marset Campos (GUE/NGL) al Consejo (26 de noviembre de 1997) Asunto: Actuaciones ante la manifestacio·n por el empleo del 20. 11. 97 en Luxemburgo Efectivos de la polic(cid:14)·a se presentaron el 05. 11. 1997 en las sedes de los sindicatos UGT, CC. OO. y CSIF en Extremadura para requerir informacio·n sobre las personas que van a participar en la concentracio·n del pro·ximo d(cid:14)·a 20 de noviembre de 1997 en Luxemburgo, convocada por la Confederacio·n Europea de Sindicatos


title: 97/805/EC: Commission Decision of 26 November 1997 concerning certain protective measures with regard to certain fishery products originating in China and amending Decision 97/368/EC (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
China
fishery product
health control
import restriction
originating product
public health

formats: html pdfa1b print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2338/97 DE LA COMMISSION du 26 novembre 1997 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la dix-septième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 3805/97 by José APOLINÁRIO to the Commission. EAGGF - Guideline and tourism

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF Guidance Section
EU programme
European Regional Development Fund
credit
credit policy
member country
tourism

text: 16. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 187/61 (98/C 187/96) WRITTEN QUESTION E-3803/97 by Jose· Apolina·rio (PSE) to the Commission (26 November 1997) Subject: The FIFG and tourism In view of the Commission(cid:146)s reply to my question E-2036/97 (1) on the breakdown of ERDF activity by Member State, can the Commission provide me with the same information with regard to the FIFG, namely the sums assigned to tourism within the various operational programmes in each of the Community support frameworks in each of the Member States? (1) OJ C 391, 23. 12. 1997, p. 151. Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (27 January 1998) Assistance from the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) is strictly limited to fisheries projects. Tourism projects are covered by the European Regional Development Fund. (98/C 187/97) WRITTEN QUESTION E-3804/97 by Jose· Apolina·rio (PSE) to the Commission (26 November 1997) Subject: European Social Fund and tourism In view of the Commission(cid:146)s reply to my question E-2036/97 (1) on the breakdown of ERDF activity by Member State, can the Commission provide me with the same information with regard to the European Social Fund, namely the sums assigned to tourism within the various operational programmes in each of the Community support frameworks in each of the Member States? (1) OJ C 391, 23. 12. 1997, p. 151. Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (30 January 1998) The Commission is sending direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat a table containing the information requested. (98/C 187/98) WRITTEN QUESTION E-3805/97 by Jose· Apolina·rio (PSE) to the Commission (26 November 1997) Subject: EAGGF › Guideline and tourism In view of the Commission(cid:146)s reply to my question E-2036/97 (1) on the breakdown of ERDF activity by Member State, can the Commission provide me with the same information with regard to the EAGGF › Guideline, namely the sums assigned to tourism within the various operational programmes in each of the Community support frameworks in each of the Member States? (1) OJ C 391, 23. 12. 1997, p. 151


title: WRITTEN QUESTION No. 3788/97 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Treaty of Amsterdam and persons with special needs

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
anti-discriminatory measure
disabled person
employment policy
equal treatment
non-governmental organisation
social policy

text: C 174/130 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 8. 6. 98 Komission ja¤senen Jacques Santerin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 1998) Vastauksensa pituuden vuoksi komissio la¤hetta¤a¤ sen suoraan kunnianarvoisalle ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle. (98/C 174/196) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3786/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): John Iversen (PSE) (26. marraskuuta 1997) Aihe: Oikeus urheilula¤hetysten vastaanottoon Voiko komissio vahvistaa vai kiista¤a¤, rikkooko Tanska EU-direktiivia¤ lakiehdotuksella, jonka mukaan kaksi valtakunnallista TV-kanavaa saa yksinoikeuden ta¤rkeiden kansallisten urheilutapahtumien la¤hetta¤miseen? Yksityinen mainosrahoitteinen kanava on jo aikaisemmin ostanut urheilutapahtumien la¤hetysoikeudet ja va¤itta¤a¤ nyt, etta¤ lakiehdotus rikkoo Euroopan unionin perustamissopimuksen 90 artiklaa. Yksityinen kanava na¤kyy koko maassa, mutta vain kaapeliverkossa tai lautasantennin va¤lityksella¤. Komission ja¤senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (8. tammikuuta 1998) Televisiotoimintaa koskevien ja¤senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten ma¤a¤ra¤ysten yhteensovittamises- ta annetun direktiivin 89/552/ETY 3 a artiklan mukaan, sellaisena kuin se on muutettina direktiivilla¤ 97/36/EY (1), jokainen ja¤senvaltio voi toteuttaa yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaisesti toimenpiteita¤ varmistaakseen, etta¤ sen lainka¤ytto¤valtaan kuuluvat la¤hetystoiminnan harjoittajat eiva¤t la¤heta¤ yksinoikeudella tapahtumia, joilla kyseinen ja¤senvaltio katsoo olevan erityista¤ yhteiskunnallista merkitysta¤, siten etta¤ esteta¤a¤n merkitta¤va¤a¤ osaa ja¤senvaltion yleiso¤sta¤ seuraamasta na¤ita¤ tapahtumia suorana tai nauhoitettuna la¤hetyksena¤ maksuttoman television kautta. Ja¤senvaltion on ilmoitettava komissiolle viipyma¤tta¤ ta¤llaisista toimenpiteista¤. Komissio varmistaa kolmen kuukauden kuluessa ilmoituksesta, etta¤ toimenpiteet ovat yhteiso¤n oikeuden mukaisia. Komissio pyyta¤a¤ lausunnon direktiivin 23 a artiklan nojalla perustetulta komitealta. Komissio ei ole viela¤ saanut direktiivissa¤ sa¤a¤dettya¤ ilmoitusta Tanskan viranomaisilta. Ta¤ma¤n vuoksi komissio ei voi antaa lausuntoa siita¤, ovatko Tanskan toimenpiteet yhteiso¤n oikeuden mukaisia, erityisesti EY:n perusta- missopimuksen 90 artiklan tai mainitun direktiivin mukaisia. (1) EYVL L 202, 30. 7. 1997. (98/C 174/197) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3788/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (26. marraskuuta 1997) Aihe: Amsterdamin sopimus › vammaiset henkilo¤t Komissio on jo pannut merkille Amsterdamin sopimukseen sisa¤llytetyn mm. vammaisuuden perusteella tapahtuvan syrjinna¤n torjumista (6 a artikla) koskevan klausuulin arastelevan luonteen (va¤litto¤ma¤n tuloksen puutteessa, vaatimus yksimielisyydesta¤ neuvostossa). Lisa¤ksi uuden sopimuksen 118 artiklasta (sosiaalipolitiik- ka) peruttiin viime hetkella¤ vammaisia henkilo¤ita¤ koskeva erityismaininta. Lisa¤ksi sopimuksen 22. julistuksella, jossa otetaan huomioon na¤iden henkilo¤iden tarpeet suunniteltaessa toimenpiteita¤ 100 a artiklan pohjalta (lainsa¤a¤da¤nto¤jen la¤henta¤minen), ei ole › juridisen luonteensa vuoksi › sitovaa voimaa


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle erityisestä tukiohjelmasta rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa (1995-1999)

eurovoc_concepts:
EU aid
Ireland
Northern Ireland
aid programme
peacekeeping

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 11. 1997 KOM(97) 642 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE ERITYISESTÄ TUKIOHJELMASTA RAUHAN JA SOVINNON AIKAANSAAMISEKSI POHJOIS-IRLANNISSA JA IRLANNIN RAJA-ALUEIDEN KREIVIKUNNISSA (1995-1999) 1. JOHDANTO 1. 1 Syy tiedonannon esittämiseen Euroopan unioni sai laajaa kannatusta tukiessaan vuonna 1995 orastavaa rauhanprosessia erityisellä tukiohjelmalla rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin rahoitus raja-alueiden kreivikunnissa. Kyseiselle viisivuotisohjelmalle myönnettiin kolmeksi vuodeksi. Lisärahoituksen ehdoksi asetettiin komission tekemään kertomukseen perustuva tiedonannossa on kyse mainitusta kertomuksesta. Tiedonannossa tuetaan komission vuoden 1998 alustavassa talousarvioluonnoksessa ohjelmalle ehdottamaa 100 miljoonan ecun lisämäärärahaa sekä komission aikomusta esittää uutta lisämäärärahaa vuodelle 1999. arviointi. Tässä 1. 2 Ohjelman lähtökohta Väkivaltaisuuksien juuri tauottua Pohjois-Irlannissa syksyllä 1994 luotiin erityinen komission työryhmä selvittämään uusia mahdollisuuksia antaa käytännön apua alueen uusissa lupaavissa olosuhteissa. Euroopan parlamentin kolme pohjoisirlantilaista jäsentä, I. Paisley, J. Hume ja J. Nicholson olivat heti alusta mukana tässä aloitteessa. Yksi työryhmän keskeisistä johtopäätöksistä oli, että Euroopan unionilla on selkeä etu valvottavanaan johtavan kehityksen rauhaan ylläpitämisessä. Tästä hyötyy pahiten kärsimään joutuneen alueen lisäksi Euroopan unioni kokonaisuudessaan. ja olennainen sovintoon rooli ja Essenissä työryhmän joulukuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti kertomuksen pohjalta, että oli suotavaa perustaa erityinen tukiohjelma rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Pohjois-Irlannin hallitukset valmistelivat yhteistyössä vuosiksi 1995- 1999 ohjelman, jonka komissio hyväksyi 28. heinäkuuta 1995. Rakennerahastojen ja KOR:n avustusta varattiin 300 miljoonaa ecua ajanjaksolle 1995-1997. Komission päätöksessä täsmennettiin, että 80 % rahoituksesta oli tarkoitettu toimintoihin Pohjois- Irlannissa, vähintään 20 % toimintoihin raja-alueiden kreivikunnissa ja vähintään 15 % rajat ylittävään toimintaan. 1. 3 Lisärahoitus Komission näkemyksen mukaan ohjelman täytäntöönpano sujuu odotusten mukaisesti ja edistää huomattavasti rauhan säilymistä ja sovun syntymistä, erityisesti poliittisten neuvottelujen edistymisenä ja huomattavasti parantuneena turvallisuustilanteena. Tästä syystä komissio esitti vuoden 1998 alustavassa talousarvioluonnoksessa, että ohjelmalle annettaisiin 100 miljoonan ecun lisämääräraha vuodeksi 1998. Nyt komissio ehdottaa, että vuodeksi 1998 olisi otettava 100 miljoonaa ecua rakennerahastojen varoista, joita ei ole vielä jaettu jäsenvaltioille. Se aikoo esittää, että vuodeksi 1999 suunniteltu määrä olisi otettava muista rakennerahasto-ohjelmista, joissa on esiintynyt jatkuvaa vajaakäyttöä. On syytä korostaa, että epävarmuus tulevasta rahoituksesta aiheuttaa suurta huolta kentällä ja vaarantaa monet ohjelmalla saavutetut myönteiset tulokset. Rahoituksen keskeyttäminen vähentäisi merkittävästi monien toimenpiteiden tehokkuutta, varsinkin kun henkilökunnan saaminen vaikeutuisi sopimusten lyhyyden ja epävarmuuden vuoksi ja koska edunsaajat olisivat vasta ehtineet alkaa kehittää toteutuskelpoisia ideoitaan rahoituksen yhtäkkiä päättyessä. 2 -4 2. TAVOITTEET JA TOIMINTALINJAT 2. 1 Tavoitteet Ohjelman valmistelua edelsi laaja kuulemismenettely, joka vaikutti sen toiminnallisen päämäärän ja tavoitteiden asettamiseen. Ohjelmassa todetaan, että sen olemassaolo perustuu pakottavaan tarpeeseen pitää yllä rauhankehitystä, ja korostetaan tarvetta pyrkiä ratkaisemaan taloudellis-sosiaalisia ongelmia osana tätä menettelyä. Toiminnallinen päämäärä määritelläänkin seuraavasti: "vahvistaa rauhalliseen ja vakaaseen yhteiskuntaan johtavaa kehitystä ja edistää sovinnon syntyä voimistamalla taloudellista kehitystä ja maaseudun jälleenrakentamista, kehittämällä rajojen ylitse tapahtuvaa yhteistyötä ja laajentamalla yhteiskunnallista sopeuttamista. " työllisyyttä, edistämällä kaupunkien ja kasvattamalla Kahdessa tarkemmin: toiminnallisessa tavoitteessa määritellään aloitettavan toiminnan kohde - edistää sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneiden henkilöiden yhteiskunnallista sopeuttamista - käyttää hyväksi rauhanprosessin antamia mahdollisuuksia ja vastata sen yhteydessä syntyviin tarpeisiin, jotta voidaan vauhdittaa talouskasvua ja edistää sosiaalista ja taloudellista jälleenrakentamista. Tekstistä käy selvästi ilmi, että toimiin ryhdytään ennen muuta niillä alueilla ja niiden väestöryhmien keskuudessa, jotka ovat eniten kärsineet väkivallasta ja jotka elävät pahimmassa puutteessa. 2. 2 Toimintalinjat ja erityisesti jakautuminen alaohjelmiin kuvastaa perustavoitteita Määrärahojen yhteiskunnallisen sopeuttamisen tärkeyttä. Viimeksi mainittu on sekä erityisen tärkeä toimintalinja että sellainen arvo, jolla on merkitystä kaikkien muiden toimintalinjojen kannalta. - 5- TAULUKKO 1 Alaohjelma Kokonaisrahoitus MILJOONAA ECUA Prosenttia kaikista määrärahoista Työllisyys Kaupunkien ja maaseudun jälleenrakentaminen Rajojen yli tehtävä kehitystyö Yhteiskunnallinen sopeuttaminen Investoinnit/teollisuuden kehittäminen Kumppanuudet (vain P. -Irlanti) Tekninen tuki 55,375 69,008 66,633 93,938 59,855 58,940 8,621 412,370 3. RAUHANOHJELMAN EDISTYMINEN 3. 1 Ohjelman hallinnollinen täytäntöönpano \\4 16,7 16,2 22,8 14,5 14,3 2,1 100,0 Ohjelma on luova vastaus Pohjois-Irlannin ja raja-alueiden kreivikuntien tarpeisiin, mistä seuraa, että ohjelma toteutetaan myös käytännössä luovasti. Tämä on saavutettu pääasiassa kahdella tavalla, jotka ovat (a) hajautettu välitys- ja päätöksentekomekanismi ja (b) jatkuva muodollinen kuuleminen. a) Suhteellisen hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä on yksi ohjelman peruspiirteitä: hallituksen ulkopuoliset elimet hallinnoivat lähes 60 % avusta. Tähän käytetään kolmea pääasiallista kanavaa. Ensimmäinen kanava muodostuu kansalaisjärjestöistä ja vastaavista elimistä, jotka ovat joko rahoitusta välittäviä elimiä (IFB) tai osa-aluekumppaneita. Näiden vastuulla on noin raja-alueiden 40 % avusta. Viisi IFB. tä toimii vain Pohjois-Irlannissa kreivikunnissa, kun taas yksi toimii rajan kummallakin puolella. IFB:t ovat itsenäisiä järjestöjä, joilla on kokemusta läheisestä yhteistyöstä niiden ryhmien kanssa, joille tämä ohjelma on suunnattu. Pohjois-Irlannin osa-aluekumppaneista neljä on samantyyppisiä, mutta tämän ohjelman osalta niillä on erilaisia ja jossain määrin suorempia yhteyksiä hallituksen ministeriöihin tai valtion virastoihin. ja kaksi Toinen kanava perustuu alueisiin eli 26 piirikuntakumppanuuteen Pohjois-Irlannissa ja raja-alueiden kreivikunnissa kuuteen kreivikunnan valtuuston johtamaan työryhmään, jotka koostuvat paikallisten eturyhmien edustajista. Toinen kanava vastaa noin 17 prosentista rahoituksesta. Ministeriöt ja laitokset muodostavat kolmannen kanavan ja käsittelevät noin 43 % taloudellista kehitystä ja rahoituksesta, jonka infrastruktuuria. tarkoituksena on tukea pääasiassa Tätä hajauttamista olisi verrattava esimerkiksi Pohjois-Irlannin yhtenäiseen ohjelmaan, jonka kautta yleisempi rakennepoliittinen rahoitus toteutuu, ja jossa päätöksenteosta vastaavat pääosin hallituksen ministeriöt ja valtion virastot. b) Jatkuva kuuleminen on myös ohjelman keskeinen piirre. Valmisteluvaiheen laaja kuulemismenettely pitkittyi, kun perustettiin konsultaatiofoorumi, joka koostuu hyvin laajasta joukosta tukikelpoisten alueiden eturyhmiä. Konsultaatiofoorumilla on suora yhteys seurantakomiteaan, jonka varapuheenjohtajat ovat konsultaatiofoorumin jäseniä. Viimeksi mainittu on osoittanut paikaksi tuoda esiin kaikista ohjelmaan liittyvistä seikoista tietoja ja mielipiteitä, jotka sieltä välittyvät seurantakomitealle. 3. 2 Hakemukset, niiden hyväksyminen ja menot Useat täytäntöönpanoelimet oli joko perustettava erikseen tai niillä ei ollut kokemusta lisäksi oli huolehdittava eri elinten välisestä rakennerahastojen hallinnosta yhteistoiminnasta ja otettava käyttöön asianmukaiset hallinnolliset ja tilinpidolliset menetelmät. Tarvittavat järjestelyt ovat nyt käytössä, ne toimivat hyvin ja niitä kehitetään joiltakin osin väliarvioinnin pohjalta. ja Hakemuksia on tullut ohjelmaan tukikelpoisilta aloilta erittäin runsaasti. Tämä osoittaa selvästi, että ohjelmasta ollaan tietoisia ja että se vastaa väestön tarpeita. Raja-alueiden kreivikunnista on saatu 1 400 hakemusta, joista on valittu 950 hakemusta. Pohjois- Irlannista on saatu hakemuksia yhteensä lähes 14 000, ja niistä on hyväksytty yli 7 000. Hakemusten ja hyväksyttyjen hakemusten määrän kasvu Pohjois-Irlannissa käy ilmi verrattaessa vuoden 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon lukuja keskenään. TAULUKKO 2 Pohjois-Irlanti Hakemukset Hyväksytyt 1996 1997/1. puolivuotiskausi 7 193 6 467 3 001 4 226 Hakemuksia odotetaan edelleen tulevan runsaasti, jos lisärahoitusta saadaan, koska yli 45 % vuonna 1996 hyväksytyistä avustuksista oli pieniä avustuksia peruskapasiteetin ja hankkeiden kehittämiseen. Suurta osaa pienistä rakentamiseen, koulutukseen avustuksista seuraa myöhemmin koko hanketta koskeva hakemus, tämä osoittaa, että suuri määrä tärkeää työtä on vasta alussa ja lisärahoitusta tarvitaan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja töiden suorittamiseksi. Joidenkin toimenpidekokonaisuuksien osalta sitoumukset on jo ylitetty, mikä johtuu osittain valuuttakurssien vaihtelusta. Vuoden 1997 loppuun mennessä tällä hetkellä käytettävissä olevat varat on osoitettu hankkeista vastaaville. Lisärahoitus on selvästi tarpeen, jotta voidaan kattaa nykyinen ja tuleva - 7- kysyntä ja hyödyntää kaikki ohjelmaan sisältyvät mahdollisuudet vastata kentän tarpeisiin ja käyttää hyväksi siellä tarjoutuvat tilaisuudet. Ohjelman kokonaiskustannukset (kansalliset ja yhteisön kustannukset) vuoden 1996 loppuun mennessä olivat 29 miljoonaa ecua. Nykyisessä rahoitussuunnitelmassa, jonka seurantakomitea on hyväksynyt, ennuste vuodeksi 1997 on 202 miljoonaa ecua. Vuosi 1997 on ensimmäinen, jonka aikana pannaan täytäntöön hyväksyttyjä hankkeita kaikissa alaohjelmissa, mistä johtuu menojen huomattava lisääntyminen. Vuosina 1995-1997 hyväksyttyihin hankkeisiin käytetään 182 miljoonaa ecua vuosina 1998-1999. 3. 3 Rakennerahastojen sitoumukset ja maksut Toinen ohjelman edistyksen perusmittari on rakennerahastojen sitoumusten ja maksujen määrä. Seuraavassa esitetään rakennerahastojen todelliset ja ennustetut sitoumukset ja maksut vuoden 1997 lokakuun 9. päivän tilanteen mukaan: EY:N SITOUMUKSET JA MAKSUT TAULUKKO 3 miljoonaa ecua SITOUMUKSET Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR 9. 10. 1997 mennessä kumuloituneet 123,47 67,13 46,28 9,40 0,66 Vuonna 1997 vielä tehtäviä 109,75 61,87 40,75 6,79 Vuoden 1997 loppuun mennessä yhteensä 233,22 128,99 87,04 16,19 68,52 19,54 42,31 6,23 301,74 148,53 129,34 22,41 0,34 1,00 0,45 1,45 Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR mennessä 97,85 53,70 36,41 7,41 0,33 Vuonna 1997 vielä tehtäviä 67,99 34,97 32,53 0,00 0,49 Vuoden 1997 loppuun mennessä yhteensä 165,84 88,68 68,93 7,41 0,82 Vuoden 1997 jälkeen 135,90 59,86 60,41 15,00 0,63 YHTEENSÄ 301,74 148,53 129,34 22,41 1,45 1998-1999 YHTEENSÄ MAKSUT 9. 10. 1997 kumuloituneet Vaikka täytäntöönpanoelimet jakavat kaikki nykyisin käytettävissä olevat kansalliset ja yhteisön tason varat vuosina 1995-1997, niitä ei kaikkia tulla käyttämään. Tämä tarkoittaa sitä, että komissio on tehnyt sitoumukset tai suorittanut maksut koko rakennerahastojen tukimäärän eli 300 miljoonan edestä vasta ohjelmakauden lopulla. 3. 4 Täydentävyys Ohjelman täytäntöönpanossa on myös pyritty huolehtimaan sen asianmukaisesta täydentävyydestä. Tähän on kiinnitetty huomiota konsultaatiofoorumissa ja monilla muilla asianomaisilla tahoilla. Komissio pitää mielessä nämä huomiot. (YOA), Irlannille tarkoitetun yhteisön Ohjelmassa todetaan, että sen perusteella käytettävät varat ovat kaikilta osin täydentäviä sen varainkäytön suhteen, joka on suunniteltu tukikelpoisille alueille Pohjois-Irlannin tukikehyksen yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YTK) ja yhteisöaloiteohjelmien perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten komissiolle jättämät vuotuiset kuluselvitykset osoittavat, että täydentävyysvaatimusta on noudatettu. Raja-alueiden kreivikuntien osalta valtiovarainministeriö on yhdessä alakohtaisten ministeriöiden kanssa toimittanut perustiedot, joiden osalta täydentävyys on osoitettu. Komissio valvoo jatkossakin yhdessä valtiovarainministeriön ja raja-alueen paikallisviranomaisten kanssa, että täydentävyysvaatimusta noudatetaan. 3. 5 Ohjelman vaikutukset Ohjelman kokonaisvaikutus on selvä ja merkittävä. Se siirtää toiminnan painopistettä väkivallan asemesta sosiaaliseen ja poliittiseen vaikuttamiseen. Se antaa myös henkistä ja rahallista tukea osapuolten lähentymistä tavoitteleville ja käytännön keinoja, joiden avulla saavutettua lähentymistä voidaan käyttää paremman yhteiskunnan rakentamiseen. Tämän vuoksi tuen jatkuminen on elintärkeää. Ylivoimainen enemmistö alueen asukkaista haluaa rauhaa, ja tällä ohjelmalla heitä voidaan auttaa sen saavuttamisessa. Ohjelmassa pyritään edistämään rauhaa seuraavin keinoin: * Se on avoin kaikille Tuki kohdistetaan syrjäytyneille henkilöille, mikä vähentää vieraantumista ja siten väkivallan suosimista ja alttiutta turvautua siihen. Koska ihmiset itse ideoivat toiminnat olennaisilta osin eikä niitä tarjota heille valmiina, he voivat alkaa tuntea ne omikseen. Ruohonjuuritasolta lähtevä, alhaalta ylöspäin tapahtuva osallistuminen tekee kaikille kannattavammaksi pyrkiä etenemään kuin peräytymään. Järjestelmällinen pyrkimys saada "kentän" ihmiset osallistumaan mahdollisimman paljon vastuuta. ja johtamis- Päätöksenteon lähemmäksi niitä, jotka oli aiemmin suljettu sen ulkopuolelle. täytäntöönpanomenettelyyn taso on tuotu toisasiallista siirtänyt on * Se kannustaa yhteisymmärrykseen eikä vastakkainasetteluun Osallistuminen lähestymistapoihin päätöksenteossa ja mielipide-erojen sovittelussa. Yhteisymmärryksen rakentaminen on siihen kannustaminen rohkaisee uusiin ja välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi. Mielipide-erot ylittävät liittoutumat auttavat käytännön ongelmien ratkaisemisessa. Vastakkainasettelu kääntyy yleensä tarkoitustaan vastaan. Rauhaan tähtäävä ohjelma on luonut merkittäviä yhteistyötä edistäneitä rakenteita ja kimmokkeita alueelle, jossa mahdollisuudet yhteistyöhön ovat olleet niukat. Piirikuntakumppanuudet ovat tästä huomattavin esimerkki. Tämän tuloksena asukkaat näkevät omin silmin, mitä hyötyä on vakaasta yhteiskunnasta ja mielipide-erojen sovittelusta asiallisessa keskustelussa sen sijaan, että käytettäisiin tuhoisia menetelmiä. * Se antaa eurooppalaisen ulottuvuuden Euroopan tason osallistuminen auttaa muokkaamaan tilannetta tukemalla toimintaa uudessa ja riippumattomassa kehyksessä, joka koetaan puolueisiin sitoutumattomaksi ja neutraaliksi. Se kannustaa ja luo mahdollisuudet mielipiteille ja toiminnalle, jotka leimaavat unionin omaa kehitystä - yhteiskunnallinen sopeuttaminen, kumppanuus ja vuoropuhelu, yhteisten etujen löytäminen ja työskenteleminen yhdessä yhteistä päämäärää varten. Erityisesti on mainittava kaksi merkittävää kehitysaskelta. Ohjelma on laajentanut merkittävällä ja antamalla tavalla kansalaisyhteiskunnan asemaa avoimuudellaan kansalaisjärjestöille mahdollisuuden toimia aktiivisesti muutoksen ja kehityksen hyväksi. Tämän lisäksi piirikuntakumppanuudet ovat toimiva malli paikallisesta yhteistyöstä, johon osallistuvat kaikkien poliittisten tahojen edustajat jättävät syrjään muita asioita koskevat erimielisyytensä yhteisöjensä edun vuoksi. Northern Ireland Council for Voluntary Action seuraavasti. (Pohjois-Irlannin vapaaehtoistyön neuvosto) rakentamista "Euroopan yhteisö on aikaisempien vihamiesten välille. Erityinen sovinnon ja aikaansaamiseksi on pienoismalli kyseisestä keskeisestä teemasta. Se on kaikkein "eurooppalaisin" hanke, jonka Euroopan unioni on toteuttanut Pohjois-Irlannissa ja raja- alueiden kreivikunnissa. Se on kaikkein täsmällisin osoitus unionin perusarvoista millä tahansa unionin alueellisella tasolla". lähestymistavan ja kumppanuuden luottamuksen, yhteistyön tukiohjelma tiivistää rauhan 4. VÄLIARVIOINTI 4. 1 Väliarvioinnin yhteydessä tarkasteltu edistys toteuttamisessa seurata edistymistä tutkitaan osana virallista Edellisissä osissa esitetään yhteenveto ohjelman tähän mennessä ja pakollista saavutetusta edistyksestä. Nyt edistystä väliarviointia, mikä on yksi seurantakomitean ensisijaisista tehtävistä. Sen velvollisuuksiin kuuluu tehtävässä selvityksiä ohjelman seurantakomiteaa auttaa konsultaatiofoorumi, täytäntöönpanosta, vaikutuksesta, periaatteista ja tulevaisuudesta. Lisäksi palkattiin konsultteja tekemään väliarviointi. Heidän raporttinsa esitettiin ja siitä keskusteltiin järjestettävässä komitean kahdessa erityiskokouksessa. Myöhemmin loppuun erityiskokouksessa saattamiseksi tarvittavat päätökset. tänä vuonna tekevän väliarvioinnin tarpeelliset muutokset. Tässä seurantakomitean odotetaan joka antoi tehdä ja Konsultaatiofoorumin otettua selvää hakijoiden, edunsaajien ja muiden eturyhmien liittyviin näkemyksistä kävi ilmeiseksi, että vaikka koordinaatioon ja koheesioon kysymyksiin vielä on kiinnitettävä huomiota, ohjelmaa pidettiin yleisesti tervetulleena ja sillä katsottiin olevan kykyä vaikuttaa asioihin huomattavasti. Erityisesti katsottiin, että ohjelma oli onnistunut siihen mennessä erityisen selvästi ja hyvin edistämään rauhan ja - 1 0- sovinnon saavuttamista vahvistamalla lähidemokratiaa ja paikallista päätöksentekoa. Foorumi huomautti vielä, että vaikka ohjelma onkin uutta luova ja sen tavoite selvästi kohdennettu, se ei voi kuitenkaan korvata mielekästä poliittista prosessia, jonka eteneminen parantaisi selvästi ohjelman vaikutusta. ja tai olivat erittäin toimineen tyydyttävästi erityisluonne runsas määrä, ja huomautettiin, aste hajautuksen käyttöönottoa. Raportin kattavissa Väliarvioinnissa (jossa tarkasteltiin ohjelman toimintaa vuoden 1996 loppuun asti) että ohjelman pantiin merkille hakemusten monimutkaisuus, pitkittäneet johtopäätöksissä täytäntöönpanomekanismien toiminnan tehokkuudesta todettiin, että välitysmenetelmät olivat edistyneet hyvin varojen käytössä. Konsultit tekivät hakijoille kyselyn, jonka mukaan keskimäärin 69 % katsoi rahoituslaitosten tyydyttävästi. Vaikka rauhanprosessissa jouduttiinkin etsimään uusia ja tehokkaampia keinoja, 88 % katsoi ohjelmaa tarvittavan nyt vielä enemmän kuin sitä aloitettaessa. Vaikka kestävää rauhaa ei ole saatu aikaiseksi, sovintoon tähtäävät pyrkimykset hyväksyttiin yleisesti, ja 76 % hakijoista katsoi hankkeittensa edistävän sovintoa suoranaisesti. Raportista käy ilmi, että Pohjois-Irlannille osoitetut varat päätyvät käytännössä eniten puutetta kärsiville alueille ja että molempia yhteisöjä kohdellaan tasapuolisesti. Tässä vaiheessa on saatu lähinnä prosessista itsestään johtuvaa hyötyä. Toisin sanoen ohjelman menetelmien ja käytäntöjen on tarkoitus olla avoimia kaikkien osallistumiselle, jolloin ne edistävät yhteiskunnallista sopeuttamista. Erityisesti piirikuntakumppanuuksissa on kyse yhteisöjen rajat ylittävistä monella alueella toimivista elimistä, jotka edistävät yhteistyötä ja yhteisymmärrystä. Ohjelman toimenpiteitä tai varojen kohdentamista ei esitetä muutettaviksi. Raportissa puhutaan hakemusten huomattavasta kanavoitumisesta, minkä seurauksena joissakin alaohjelmissa oli vuoden 1996 lopussa hyväksytty enemmän hakemuksia kuin varoja oli käytettävissä. Lopuksi konsultit tekevät useita ehdotuksia, joilla tähdätään koordinaation ja täydentävyyden seurannan kehittämiseen. 4. 2 Komission suhtautuminen väliarviointiin Väliarvioinnin ja ohjelman toisen vaiheen osalta komission toimintatapaa ohjaavat seuraavat seikat. Komissio uskoo, että ohjelman strateginen tavoite - rauhanomaiseen ja vakaaseen yhteiskuntaan tähtäävän kehityksen vahvistaminen ja sovintoon kannustaminen - on edelleen perusteltu. Kokemus on osoittanut, että rahoitusta välittävät elimet ja hankkeiden tukijat tarvitsevat ylimääräistä ohjausta jonkin tietyn hankkeen sekä rauhan ja sovinnon edistämisen välisen yhteyden osalta. Hankkeiden tukijoiden ja rahoitusta välittävien elinten "Kuinka meidän vastauksia tulisi hankkeemme/tukemamme toiminta ylläpitää ja edistää rauhaa ja/tai kannustaa sovintoon?" kysymykseen: antamaan selkeitä pystyä Vaikka seitsemän alaohjelman perusrakenne säilyy muuttumattomana, väliarviointi tarkastelun parhaiten ohjelman mahdollistaa alaohjelmiin sisältyvien toimenpiteiden tavoitteisiin vastaavien toimenpiteiden jatkamiseksi, kun otetaan huomioon tuetun toiminnan sisältö sekä eri toimenpiteille luonteenomaiset menettelyt ja prosessit. Tiettyjä toimenpiteitä poistetaan tai yhdistetään tarpeen mukaan ja uusia toimenpiteitä lisätään. Tämän arvioinnin tulokset ohjaavat varojen jakamista toista ohjelmajaksoa varten. Tarkasteltaessa kolmen avustuksia jakavan kanavan toimintaa (ministeriöt ja laitokset, ja rahoitusta välittävät elimet, alueelliset elimet kuten piirikuntakumppanuudet II työryhmät) huomiota kiinnitetään johtamat ja menettelytapojen avoimuuteen toimintojen kreivikuntien valtuustojen tehokkuuteen lisäksi edellytetään, että erotellaan selkeämmin alakohtaisten täytäntöönpanoelinten, kuten ministeriöiden rahoitusta välittävien elinten, sekä alueellisten elinten, kuten piirikuntakumppanuuksien ja työryhmien, asema ja velvollisuudet päällekkäisen työn välttämiseksi sekä yhteensovittamisen ja yhteistyön varmistamiseksi. Hakemuksiin liittyviä vaatimuksia ja menettelyjä on myös tarkasteltava uudelleen niiden yksinkertaistamiseksi ja lyhentämiseksi mahdollisuuksien mukaan. ja kattavuuteen. Tämän ja Arviointikertomuksessaan konsultit antoivat useita suosituksia, joiden tarkoituksena oli kehittää valvontaa ja arviointia sekä yhteistyötä ja täydentävyyttä. Komissio edellyttää, että suositukset tutkitaan ja pannaan täytäntöön ja erityisesti, että ohjelma-asiakirjan mukaisesti luodaan kaikki aloitteen perusteella tuetut hankkeet sisältävä yleisölle avoin tietokanta. Komissio tunnustaa Euroopan parlamentin pohjois-irlantilaisten jäsenten Ian Paisleyn, John Humen ja James Nicholsonin erityispanoksen väliarviointiin. He ovat julkaisseet kertomuksen, jossa tarkastellaan huolellisesti tähänastisia kokemuksia sekä tehdään rakentavia ehdotuksia toiselle ohjelmajaksolle. 5. OHJELMAN JATKAMINEN 5. 1 Poliittinen ympäristö Ohjelman täytäntöönpanon poliittinen ympäristö on parantunut viime kuukausina. Paikan päällä oranialaisveljeskunnan päätökset monien marssien reiteistä kesällä 1997 vähensivät konflikteja huomattavasti. IRA:n päätös tulitauon uusimisesta yhdistettynä lojalistien puolisotilaallisten joukkojen tulitaukoon muuttaa tilannetta ja mahdollistaa huomion ja ponnistelujen keskittämisen poliittisen ratkaisun tavoitteluun. Pohjois-Irlannin poliittiset puolueet ovat paneutuneet sekä Britannian että Irlannin hallituksen tukemina ja kannustamina tarmokkaasti etsimään laajapohjaista poliittista ratkaisua. Merkittävät poliittiset neuvottelut on aloitettu, ja niiden avulla toivotaan päästävän sopimukseen toukokuuhun 1998 mennessä. Tästä äänestettäisiin rajan etelä-ja pohjoispuolella kahdessa kansanäänestyksessä, joilla tarjottaisiin kaikille Irlannin saaren asukkaille historiallinen sopimus. 5. 2 Ohjelman tarve Vaikka poliittisessa tilanteessa onkin näkyvissä merkkejä toivosta, on selvää, että perusteelliset muutokset asenteissa ja käytännöissä ovat tarpeen, mikäli halutaan kestävä rauha ja vankka perusta poliittiselle ratkaisulle. Rauhanohjelman osuudesta on tulossa yhä merkittävämpi. Liitteessä 1 on rahoitetuista hankkeista joitakin esimerkkejä, jotka kuvastavat ohjelmalla tuetun toiminnan ulottuvuutta ja vaikutusta. Niillä havainnollistetaan ohjelman seuraavia keskeisiä piirteitä: avoin, kaikki mukaan ottava päätöksenteko politiikasta ja toiminnasta, huomio paikallisessa, alhaalta ylöspäin tapahtuvassa toiminnassa omistajuuden tunteen lisäämiseksi, kumppanuuden ja yksimielisyyden tavoittelun merkityksen korostaminen, uusien yhteiskunnan tasojen mukaan saaminen hajauttamisen ja osallistumisen kautta, keskittyminen käytännön edistykseen periaatekysymysten sijasta sekä kaikkien näiden keinojen käyttäminen uuden rauhaan ja sovintoon tähtäävän lähestymistavan luomiseksi. - 1 2- Rauhanohjelman merkitystä näiden osalta ei pidä aliarvioida. Ohjelma on muuttanut monien ihmisten toimintatapoja ja sen tuloksena on ollut uusia ja parempia tapoja suhtautumisessa toisiin. 5. 2 Miksi Euroopan unionin tuen on jatkuttava Tärkeää on nimenomaan se, että ohjelmalla on Euroopan unionin tuki. Ne, jotka haluavat rakentaa rauhanomaisen ja yhteistyökykyisen yhteiskunnan, ovat tuen tarpeessa. Euroopan unionin tuki ja solidaarisuuden osoittaminen rauhanohjelman kautta on elintärkeä osa tällaista tukea. Eurooppa on onnistunut voittamaan omat sisäiset jakonsa viimeisten 50 vuoden aikana, ja se antaa siten tärkeän esimerkin. Lisäksi Euroopan unionin tuki nähdään puolueettomana ja riippumattomana, ja sen vuoksi sillä voidaan saavuttaa myös ne ihmiset, joita ei muilla keinoin pystyttäisi saavuttamaan. Schumanin suunnitelman on sanottu tehneen välttämättömyydestä politiikkaa, eli synnyttäneen vahvaa myönteistä toimintatarmoa mahdollisesti tuhoisista aineksista. Eurooppalainen kehys ja voimavarat vapauttavat myönteisiä ja luovia voimia Pohjois-Irlannissa ja raja-alueiden kreivikunnissa, jolloin ne luovat alueen kaikille asukkaille paremman tulevaisuuden edellytyksiä. toiminnassaan Komissio uskoo, että yksi ohjelman saavutuksista on ohjelmasta itsestään kertominen. Tämä rauhanohjelma on eurooppalainen menestystarina, se hyödyntää EU:n rahoitusta pitkän ja verisen konfliktin saattamiseksi lähemmäksi lopullista ratkaisua, ja sen osuus tässä on myös tunnustettu. Vaikutus ei ole pelkästään yhdensuuntaista: monet asiaa läheltä seuraavat aikovat tukea aktiivisesti tämän ohjelman ja muiden EU:n tukemien toimien välistä kokemustenvaihtoa, jotta muilla alueilla voidaan hyödyntää ohjelmasta saatua kokemusta, jonka ainutlaatuisuus johtuu ohjelman keskittymisestä yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuntaan ja hajautetusta täytäntöönpanojärjestelmästä. 5. 4 Päätelmät Päätelmänä voidaan todeta, että hakemusten runsaus, täytäntöönpanevien elinten kyky jakaa rahoitus tehokkaasti ja ennen muuta ohjelman mahdollinen panos rauhan ja sovinnon edistämisessä Pohjois-Irlannissa (ja kokemuksen välityksellä myös muualla) tekevät perustelluksi jatkaa EU:n tukea nykyisellä tasolla vuonna 1998 ja myöntää uutta tukea vuodeksi 1999. raja-alueiden kreivikunnissa ja -13 LIITE 1 Esimerkkejä toiminnoista Jotkin esimerkit hankkeiden ulottuvuutta ja vaikutusta. rahoitetuista hankkeista saattavat kuvastaa ohjelman tukemien Yritykset ia työllistäminen ammattikurssin kävijöille Worktrain Ballymena antaa ammattikoulutusta ja harjoittelumahdollisuuksia erityisen epäsuotuisella alueella, jossa työttömyysaste on yli 18 %. Hankkeen tarkoituksena on takaa heille antaa työpaikkahaastattelun Sainsburylla soveltuvaa avointa työpaikkaa varten. Paikalliset ihmiset ovat hyvin ylpeitä sijaitsee heidän asuntoalueellaan. Rakennuksen seinällä oli puolisotilaallinen maalaus, jonka maalaajat itse poistivat vapaaehtoisesti. tason koulutus, työllistämisaloite siitä, että tämä että sen se sijaitseva The Nerve Centre Londonderryssä ja pitkäaikaistyöttömille multimedian tuottamiseen tarvittavissa taidoissa. Tavoitteena on, että epäsuotuisassa asemassa olevat ihmiset voisivat käyttää interaktiivisten viestinten luomia uusia työllistämismahdollisuuksia. Täysipäiväinen kurssi kestää 18 kuukautta. antaa koulutusta nuorille Magherafelt Women's Group (Magherafeltin naisryhmä) varmisti hankerahoituksen perusteellisesti harkitulle, innovatiiviselle hanke-ehdotukselle, jonka kohteena on 24 naista yhteisön molemmista osista Rural South Derryssä. Tämän huonekalujen valmistukseen ja tavoitteena on muodostaa vahva entisöintiin perustuvan yhteisöliikeyritysaloitteen vientimahdollisuudet. osuustoiminnallinen Olennainen osa tätä prosessia on naisten mahdollisuus kohdistaa huomionsa suoraan yhteisösuhteisiin liittyviin seikkoihin ja pohtia, kuinka ne vaikuttavat heidän jokapäiväiseen elämäänsä ja saattavat koskettaa heidän tulevaa liiketoimintaansa. on huomattavat yritysrakenne, jolla The Interest Rate Subsidy Scheme (Korkotukiohjelma) tarjosi vuotuisen 4 prosentin korkotuen viideksi vuodeksi tietyt ehdot täyttäville lainoille. Valintakelpoisia ehdotuksia tuli paljon enemmän kuin voitiin rahoittaa. Pohjois-Irlannissa, joka sai yli 80 % annetusta rahoituksesta, yli 60 % hyväksytyistä hankkeista koskee yrityksiä, joissa on vähemmän kuin 50 työntekijää ja jotka sijaitsevat köyhillä alueilla tai edistävät osaltaan kilpailukykyä, innovaatiota ja viennin kasvua. Pohjois-Iriantiin on mahdollista luoda 7700 uutta työpaikkaa, joista 75 % sijaitsee köyhillä alueilla. Yhteiskunnallinen sopeuttaminen VVAVE-järjestö tarjoaa hoivaa ja tukea kaikille väkivallan vuoksi henkilökohtaisen menetyksen tai traumaattisen tapahtuman kokeneille henkilöille riippumatta heidän uskonnollisesta, kulttuurisesta tai poliittisesta vakaumuksestaan. Se kannustaa kunnioittamaan elämää ja ymmärtämään eroja, jotka nähdään pikemminkin rakentavina kuin uhkaavina. Se korostaa ja tunnustaa, että erimielisyyksien ratkaisemiseen on muitakin tapoja kuin väkivallan käyttö, ja etsii jatkuvasti luovia tapoja työstää kysymyksiä, jotka mahdollisesti ovat luonteeltaan hajottavia. - 1 4- An Crann/The Tree edesauttaa rauhan rakentamista paikallistasolla yhteisöistä lähtevillä erilaisilla taidealoitteilla, jotka tallentavat henkilökohtaisia kokemuksia uskonlahkojen välisestä konfliktista. Eräällä kaupunkialueella antaa toimiva Development Trust korkealuokkaista koulutusta, johon sisältyy nuoriso- ja yhteisötyön parissa työskentely, pienelle joukolle entisiä vankeja. Osanottajia tuetaan riittävästi sen varmistamiseksi, että he pystyvät hyödyntämään tämän tilaisuuden parhaalla mahdollisella tavalla. Tästä pilottihankkeesta saadut kokemukset ohjaavat toiminnan suunnittelua paljon suuremmalle joukolle nykyisiä ja tulevia entisiä vankeja. (Kehitysrahasto) Hyvin monia naisille järjestettyjä toimintoja ja naisjärjestöjä on tuettu. Näihin kuuluvat esimerkiksi sellaiset paikalliset ryhmät, kuten Women on Rural Development (Naiset ja maaseudun kehittäminen) Armaghissa, Waterside Women's Group (Watersiden naisryhmä) Londonderryssä, Women's News (Naisuutiset) - julkaisutoimintaa harjoittava ryhmä, jota avustettiin hankekehittelyssä ja työntekijän palkkaamisessa yhteyksien luomiseksi naisryhmiin - sekä rajojen yli ulottuvat hankkeet, kuten Federation of Women's Institutes (Naisinstituuttien (Irlannin maalaisnaisten yhdistys) -järjestöjen hankkeet. liitto) ja Irish Countrywomen's Association Parents and Kids Together (Vanhemmat ja lapset yhdessä) pyrkii kannustamaan Lurganissa kummankin tradition piirissä kasvaneita lapsia ja vanhempia solmimaan suhteita toisiinsa. Työskentely 5—10 -vuotiaiden lasten parissa menee pelkkää kontaktien luontia pidemmälle ja pyrkii auttamaan heitä kasvaessaan ymmärtämään paremmin ympäröivää yhteiskuntaa. Vanhemmat ovat aktiivisesti mukana edistämässä keskinäistä ymmärtämystä ja sovinnon syntyä, jolloin he muuttavat kokonaisten perheiden asenteita kaikkialla kaupungissa. Northern Ireland Voluntary Trust (Pohjois-Irlannin vapaaehtoisrahasto) -nimisen IFB:n tekemä aloite on erityisen mielenkiintoinen. NIVT antoi Mediation Networkille (välitysverkostolle) tehtäväksi koota yhteen eri hankkeiden osanottajat, mikäli kesäkuukausina syntyy konflikteja ja levottomuuksia. Tarkoituksena on pitää yllä yhteisöjen välisiä suhteita ja luoda vastapaino epäjärjestyksen voimille. Rajojen yli ulottuvat hankkeet Rajojen yli ulottuville hankkeille annettavaan tukeen sisältyy Aghalanen sillan ja sen lähestymisteiden jälleenrakentaminen. Hanke helpottaa kauppaa, matkailua ja sosiaalisia kontakteja. Siihen kuuluu myös liikeyritys- ja kulttuuriyhteyksiä ja yhteistyötä julkisten laitosten välillä. Mulmuf on pieni, yksityisessä omistuksessa oleva poistoputkia valmistava yritys Sligon kreivikunnassa. Se toimii alihankkijana Larnessa toimivalle F. G. Wilson -nimiselle yritykselle, joka aikoo kaksinkertaistaa liikevoittonsa Caterpillar Corporation -nimisen yrityksen kanssa tehdyn yhteistoimintasopimuksen perusteella. Avustuksen ansiosta Mulmuf pystyi investoimaan nopeasti tuotantonsa laajentamiseksi ja palkkaaman tämän seurauksena lisää työntekijöitä. Tukea on myös annettu innovatiiviselle, yhteisöt ja rajat ylittävälle hankkeelle, joka koskettaa kuutta koulua. Hankkeen tarkoituksena on saada lapset mukaan yhteiseen 15- toimintaan, esitellä heille ja yhteisöille muita Euroopan lapsia ja kulttuureita sekä käyttää apuna viimeisintä tietotekniikkaa. Raia-alueiden kreivikunnat Raja-alueiden kreivikunnissa F. M. Cleaning Systems -niminen yritys tarjoaa erityisiä sopimussiivouspalveluja kotitalouksille, liikeyrityksille ja teollisuudelle. Sen perusti vuonna 1994 vammainen henkilö, ja yritys työllistää nykyään 17 henkilöä. Yritys on saanut avustusta, jolla se pystyy laajentamaan toimintaansa, sillä siitä tulee alueen ainoa ympäristöä säästäviä siivouspalveluja tarjoava yritys. Koska yrityksen omistajalla on omia työtä työn etsimisestä vammaisena henkilönä, hän haluaa kokemuksia pitkäaikaistyöttömille. tarjota Leitrimin kreivikunta on kaikkein huonoimmassa sosiaalisessa ja taloudellisessa asemassa oleva kreivikunta Irlannin tasavallassa. Co. Leitrim Partnership on saanut avustusta lukuisten toimien toteuttamiseksi. Näihin sisältyvät muun muassa lastenhoidon tarjonta, samoin edistetään naisten osallistumista kehitykseen ja luodaan monialainen kehitys- ja koulutuskeskus, joka auttaa erityisesti aikaisin koulunsa lopettavia ja aikuisopiskelusta kiinnostuneita. Rahoitusta on myös annettu ryhmälle, joka otti tehtäväkseen entisten vankien lukumäärän ja heidän tarpeidensa arvioimisen. Vangit eivät kuuluneet tärkeimpiin puolisotilaallisiin järjestöihin. Ryhmä aikoo antaa henkilökohtaista ja käytännön tukea palvelun avulla, joka on avoin kaikille entisille vangeille. Tällainen toiminta ei pääse sanomalehtien otsikoihin tai televisioruutuihin, mutta se on osoitus ohjelman kyvystä tuottaa valtavasti erilaisia toimintoja, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja konfliktin seurauksista selviämistä. -16 ISSN 1024-4492 KOM(97) 642 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 03 04 13 Luettelonumero : CB-CO-97-667-FI-C ISBN 92-78-28439-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg fr


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2338/97 af 26. november 1997 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker i forbindelse med den 17. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1408/97


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2336/97 av den 26 november 1997 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3791/97 af Angela SIERRA GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , María SORNOSA MARTÍNEZ til Kommissionen. Klimaændringens konsekvenser for De Kanariske Øer

eurovoc_concepts:
Canary Islands
climate change
coastal region
environmental impact
greenhouse effect
impact study
island region
scientific research
sea
tourism

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3798/97 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Blockade der französischen Straßen: Maßnahmen gegen die französische Regierung

eurovoc_concepts:
France
civil liability proceedings
damage
free movement of goods
harmonisation of standards
indemnification
labour dispute
legal system
road transport
strike

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/57 Bis jetzt haben die franzo¤sischen Beho¤rden nicht eingegriffen, um irgendeine der Blockaden der Lastwagen- fahrer in diesem Lande zu beseitigen, die gewo¤hnlich von gewaltsamen Aktionen gegen die Lastwagen begleitet werden, die Obst und Gemu¤se aus Spanien befo¤rdern. Doch auf jeden Fall haben sie versprochen, da(cid:223) sie die Betroffenen entscha¤digen wu¤rden. Trotz dieser Zusage wurden von den 2. 749 bis September von Briten, Spaniern, Deutschen, Portugiesen und Belgiern eingereichten Antra¤gen nur 737 (26,8%) bearbeitet, davon wurden nur 124 positiv beschieden (4,51% der Gesamtzahl). Von den 500 Antra¤gen von spanischen Staatsangeho¤rigen bei den franzo¤sischen Gerichten wurde nur einer positiv beschieden. Gedenkt die Kommission irgendeine Ma(cid:223)nahme zu treffen, um zu gewa¤hrleisten, da(cid:223) die franzo¤sischen Beho¤rden den Gescha¤digten effektiv und rasch Schadensersatz leisten? (98/C 187/90) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3796/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Blockade der franzo¤sischen Stra(cid:223)en: derzeitige Initiativen fu¤r eine Sozialgesetzgebung Stra(cid:223)enblockaden von franzo¤sischen Lastwagenfahrern kommen immer wieder vor. Dies versto¤(cid:223)t gegen die Gemeinschaftsnormen fu¤r Wettbewerb, da es den freien Warenverkehr in der Europa¤ischen Union behindert. Die dem innereuropa¤ischen Handel entstehenden Scha¤den sind sehr hoch, und dies hat La¤nder wie Spanien, das Vereinigte Ko¤nigreich, Deutschland und die Niederlande zu Protesten veranla(cid:223)t. Konkret rechnen die spanischen Organisationen der Transportunternehmer damit, da(cid:223) jeder Blockadetag ihre Unternehmen u¤ber 2. 500 Millionen Pesetas kostet. Wa¤hrend des von den franzo¤sischen Lastwagenfahrern am 3. November 1997 begonnenen Streiks haben verschiedene La¤nder die franzo¤sische Regierung ersucht, effektiv einzugreifen, um den freien Markt zu gewa¤hrleisten und Korridore einzurichten, damit die Lastwagen das Land durchqueren ko¤nnen. Die franzo¤sische Regierung hat dies unter Hinweis auf das Fehlen einer europa¤ischen Harmonisierung der Sozialgesetzgebung abgelehnt. Auf welchem Stand befinden sich die Gesetzesinitiativen im sozialen Bereich, die Behinderungen des freien Personen- oder Warenverkehrs vermeiden sollen? (98/C 187/91) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3797/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Blockade der franzo¤sischen Stra(cid:223)en: Gesetzeslu¤cke in der Sozialgesetzgebung Stra(cid:223)enblockaden von franzo¤sischen Lastwagenfahrern kommen immer wieder vor. Dies versto¤(cid:223)t gegen die Gemeinschaftsnormen fu¤r Wettbewerb, da es den freien Warenverkehr in der Europa¤ischen Union behindert. Die dem innereuropa¤ischen Handel entstehenden Scha¤den sind sehr hoch, und dies hat La¤nder wie Spanien, das Vereinigte Ko¤nigreich, Deutschland und die Niederlande zu Protesten veranla(cid:223)t. Konkret rechnen die spanischen Organisationen der Transportunternehmer damit, da(cid:223) jeder Blockadetag ihre Unternehmen u¤ber 2. 500 Millionen Pesetas kostet. Wa¤hrend des von den franzo¤sischen Lastwagenfahrern am 3. November 1997 begonnenen Streiks haben verschiedene La¤nder die franzo¤sische Regierung ersucht, effektiv einzugreifen, um den freien Markt zu gewa¤hrleisten und Korridore einzurichten, damit die Lastwagen das Land durchqueren ko¤nnen. Die franzo¤sische Regierung hat dies unter Hinweis auf das Fehlen einer europa¤ischen Harmonisierung der Sozialgesetzgebung abgelehnt. Besteht tatsa¤chlich eine Gesetzeslu¤cke im sozialen Bereich, die eine Behinderung der Ziele der Europa¤ischen Union darstellen kann? (98/C 187/92) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3798/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (26. November 1997) Betrifft: Blockade der franzo¤sischen Stra(cid:223)en: Ma(cid:223)nahmen gegen die franzo¤sische Regierung Stra(cid:223)enblockaden von franzo¤sischen Lastwagenfahrern kommen immer wieder vor. Dies versto¤(cid:223)t gegen die Gemeinschaftsnormen fu¤r Wettbewerb, da es den freien Warenverkehr in der Europa¤ischen Union behindert. Die