title: Ehdotus: neuvoston säädös siviili- tai kauppaoikeudellisten päätösten oikeudellista toimivaltaa, tunnustamista ja täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioissa koskevasta yleissopimuksesta

eurovoc_concepts:
European convention
civil law
enforcement of ruling
judicial proceedings
jurisdiction

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO ft1** ft ft ft ft ft ft ft ft ft Bryssel, 26. 11. 1997 KOM(97) 609 lopull. 97/0339 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE: 'Kohti päätösten saamisen ja täytäntöönpanon tehostumista Euroopan unionissa" EHDOTUS: Neuvoston säädös siviili- tai kauppaoikeudellisten päätösten oikeudellista toimivaltaa, tunnustamista ja täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioissa koskevasta yleissopimuksesta (Komission esittämät) YHTEENVETO Tällä tiedonannolla on kaksiulotteinen tehtävä. 1. ja Sen päätavoitteena on helpottaa Euroopan unionissa annettujen päätösten tunnustamista ja kauppaoikeudellisissa asioissa vuodelta 1968 peräisin olevalla Brysselin yleissopimuksella, jonka määräykset ulotettiin koskemaan EFTA:n jäsenvaltioita Luganon yleissopimuksella. joita nykyään hallinnoidaan siviili- täytäntöönpanoa, tuomioiden Brysselin yleissopimuksen ansiosta täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Enemmänkin voidaan edetä menettelyn nopeuttamiseksi ja selkeyttämiseksi ja sen mukauttamiseksi tällä tavoin tarpeisiin kaupankäynnin vilkastuessa erityisesti kansalaisten ja sisämarkkinoilla. jäsenvaltioissa annettujen toimijoiden Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tässä ehdotuksessa on useita seikkoja. Siinä ehdotetaan, että täytäntöönpanosta vastaavan viranomaisen valvonta rajoitettaisiin muodollisen säännönmukaisuuden valvonnaksi, joka perustuisi ennen kaikkea alkuperäisen jäsenvaltion tuomioistuimen antamaan asiakirjaan, josta kävisi erityisesti ilmi sen tuomion täytäntöönpanokelpoisuus, jonka liitteenä asiakirja on. Ehdotetaan myös, että tuomion tunnustamisen epäämistä koskevat perusteet tarkistettaisiin uudelleen. Näitä perusteita voidaan tarkastella ainoastaan vastaajan vaatiessa täytäntöönpanoa, jolloin vastaajalla myös on todistustaakka. On esitetty täytäntöön myös, että täytäntöönpanon oikeuttava päätös voitaisiin panna toimia koskevaa väliaikaisesti. Lopuksi suojatoimenpiteitä järjestelmää on muutettu uudelleen korostaen kyseisten toimenpiteiden eurooppalaista ulottuvuutta. Nämä kaikki ehdotukset sisältyvät liitteenä olevaan yleissopimusehdotukseen, jonka tarkoituksena on korvata Brysselin yleissopimus. ja väliaikaisia Tässä tarkistettua yleissopimusta koskevassa ehdotuksessa on myös määräyksiä, toimivaltaa koskevissa joiden tarkoituksena on ottaa erityisesti huomioon taloudellisissa jälkeen säännöissä Brysselin yleissopimuksen allekirjoituksen suhteissa tapahtuneet muutokset ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Sen täydennykseksi tehdään kaksi ehdotusta uusiksi pöytäkirjoiksi, joiden tarkoituksena on korvata Brysselin yleissopimuksen liitteenä olevat pöytäkirjat (Liitteet 1 ja 2) sekä kaksi ehdotusta Luganon yleissopimuksen samanaikaiseksi tarkistamiseksi (Liite 3). Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet Amsterdamin sopimuksen voimaantullessa yhteistyöhön sovellettaviin uusiin oikeussääntöihin. töiden mukauttamiseksi siviilioikeudelliseen 2. Tiedonannon tavoitteena on myös koota oikeusalan ammattien harjoittajilta ja lainsäädännöllisiä kaikilta, joita asia koskee, huomautuksia, jotka koskevat ehdotuksia laajempia seikkoja. Sillä aloitetaan keskustelu unionin yhteisestä lähestymistavasta kansallisten prosessioikeuksien tiettyihin seikkoihin. Itse asiassa on välttämätöntä helpottaa päätösten liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen täytäntöönpanoa varten, mutta se ei yksin riitä takaamaan sitä, että kansalaiset ja toimijat voivat täysimääräisesti käyttää niille Euroopan unionin alueella kuuluvia oikeuksia. On varmistamaan mahdollisimman asiassa kokonaisvaltaisesti asioiden saattaminen tuomioistuimen käsiteltäviksi nopeasti, tehokkaasti ja vähin kustannuksin. pyrittävä itse Esiin on jo tuotu oikeudellisten rajojen säilymisestä aiheutuneita vaikeuksia, jotka liittyvät asian saattamiseen tuomioistuimen käsiteltäväksi sisämarkkinoilla. Tämä pätee erityisesti kulutusasioihin. Tällä alalla esteet asioiden saattamisessa l 2 tuomioistuinten käsiteltäväksi tuntuvat itse asiassa kärkevimmin , vaikka riidat koskevat yleensä vaatimattomia summia. Nämä esteet jarruttavat myös taloudellisten toimijoiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten taloudellista 3 toimintaa. Näin ollen on aiheellista antaa kuluttajille ja taloudellisille toimijoille sekä kaikille unionin kansalaisille paremmat oikeudenkäyntejä koskevat rakenteet. Komissio ehdottaa, että noudatetaan asteittain etenevää ja varovaista lähestymistapaa ja keskitytään aluksi muutamiin tärkeimpiin seikkoihin. Tässä yhteydessä olisi rahasummien maksamiseen suotavaa pohtia maksettavaksi sekä jäsenvaltiossa tarkoitetun nopean menettelyn suorituskykyisiä täytäntöönpanemiseksi (keskittyen aluksi pankkitilien ulosmittaukseen). Koska täytäntöönpanon tehokkuus liittyy tiiviisti velallisen omaisuuden tunnustamiseen, olisi lisäksi harkittava eri tietojen keinoja, joilla voitaisiin varmistaa velallisen omaisuutta koskevien avoimuus, yhteistyön kehittämistä. Nämä kaksi osaa edistävät yhdessä päätösten saamisen ja täytäntöönpanon tehostumista Euroopan unionissa. erääntyneiden toteuttamista kussakin täytäntöönpanosta viranomaisten tehokkaaksi tuomioiden vastaavien välineitä sekä Toisen tavoitteen yhteydessä jokaista, jota asia koskee, kehotetaan toimittamaan tätä tiedonantoa koskevat kommenttinsa 31 päivään maaliskuuta 1998 mennessä seuraavaan osoitteeseen: J. Adrian FORTESCUE Työryhmä "Yhteistyö oikeus-ja sisäasioiden alalla" Euroopan komissio 200, rue de la Loi/Wetstraat 200 B 1049BRUXELLES/BRUSSEL (Belgia) toteutetusta EUROBAOMETRE-tutkimuksesta kävi Kuluttajien oikeusturvaa ja kuluttajien sisämarkkinoita koskevien erimielisyyksien ratkaisemista koskeva vihreä kirja KOM(93)576; komissiolle on toimitettu toista sataa huomautusta. riita-asioiden ilmi, että Vuonna 1991 ratkaisemissa esiintyvät vaikeudet ovat suurimpina esteinä kulutustavaroiden ostamiselle loisesta jäsenvaltiosta. Kaupallisten toimien maksumääräajoista 12 päivänä kesäkuuta 1995 annettu komission suositus, EYVL N:o L 127, 10. 6. 1995 ja tätä suositusta koskeva komission tiedonanto, EYVL N:o C 144, 10. 6. 1995 3 SISÄLLYS JOHDANTO I. TUOMIOIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 1. 1. 1. 2. 1. 3. Brysselin ja Luganon yleissopimusten tarkistaminen Yksinkertaistettu tunnustamis- ja täytäntöönpanomenettely Suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet II. AJATUKSIA OIKEUDENHOIDON UNIONISSA TEHOSTAMISEKSI EUROOPAN II. 1. Menettely luvan saamiseksi alkuperävaltiossa 11. 2. Päätösten täytäntöönpano 11. 3. Omaisuutta koskevien tietojen avoimuus 11. 4. Toimeenpanosta vastaavien viranomaisten välinen tiedonvaihto III. NEUVOSTON LUONNOS: KAUPPAOIKEUDELLISTEN TOIMIVALTAA, EUROOPAN YLEISSOPIMUKSESTA UNIONIN SÄÄDÖS PÄÄTÖSTEN SIVIILI- TAI OIKEUDELLISTA TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVASTA TUNNUSTAMISTA JA JÄSENVALTIOISSA Liitteet: Liite 1 Luonnos: Pöytäkirja n:o 1 Liite 2 Luonnos: Pöytäkirja n:o 2 siviili- tai kauppaoikeudellisten päätösten oikeudellista toimivaltaa, tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevasta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnasta Liite 3 Luganon yleissopimuksen tarkistamista koskevat ehdotukset JOHDANTO Tiedonannon tarkoitus 1. Täytäntöönpanoperusteiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa on nykyään 4 2. 3. epäämisperusteiden luetelmakohdan perusteella ja varmistettu pääasiassa siviili- ja kauppa-asioissa vuonna 1968 tehdyllä Brysselin yleissopimuksella. Tämä sopimus laadittiin EY:n perustamissopimuksen 220 laajennettiin myöhemmin artiklan neljännen koskemaan kaikkia uusia jäsenvaltioita. Tämä yleissopimus on erityisen huolellisesti viimeistelty kaksiulotteinen sopimus: siinä vahvistetaan jäsenvaltioiden tuomioistuinten kansainvälistä toimivaltaa koskevat säännöt, joiden perusteella annetut tuomiot voidaan aluksi tunnustaa täysimääräisesti, ja tähän liitetään Toisaalta tunnustamisen yleissopimuksessa määrätään yksipuolisesta täytäntöönpanomenettelystä, jota on noudatettava ainakin ensimmäisessä vaiheessa. Brysselin yleissopimus on erottamaton osa yhteisöprosessia, se liittyy yhteisöön ja sen tarkoituksena on täydentää EY:n perustamissopimuksessa määrättyjä vapauksia tuomioiden sujuvammalla liikkuvuudella. Yhteisöjen tuomioistuimen asiasta antama itsenäinen ja yhtenäistävä tulkinta perustuu tämän vuoksi Euroopan unionin oikeusalamaisten syrjintää koskevan kiellon ja yhdenvertaisten oikeuskäytäntöjen käsitteeseen. Tämä sopimus oli mallina valmisteltaessa jäsenvaltioiden ja Euroopan vapaakauppaliiton välistä vastaavanlaista yleissopimusta, joka on 16. syyskuuta 1988 allekirjoitettu Luganon yleissopimus. tiukka sekä yhdenmukaisesta rajoittaminen. että Brysselin yleissopimus on nykyään ainoa jäsenvaltioiden oikeudellisessa yhteistyössä käytetty yleisväline. Toisaalta sillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden kansalliseen prosessioikeuteen. Itse asiassa yhteisön oikeudessa on perinteisesti jätetty jäsenvaltioiden tehtäväksi määrittää viranomaistensa ja tuomioistuintensa toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Näin ollen yhtenäistä eurooppalaista vielä ei pikemminkin ole aluetta oikeudellista järjestelmiksi muodostuneet kansalliset itsenäisiksi siviiliprosessioikeuden säännöstöt. Nämä tulosta kullekin maalle ominaisesta järjestelmät ovat historiallisesta kehityksestä ja näin ollen ne vaihtelevat suuresti. olemassa, vaan Edellä esitetyssä yhteydessä tällä tiedonannolla on kaksiulotteinen tavoite: tuomioiden Tätä • Toisaalta siinä esitetään konkreettisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on täytäntöönpanoa Euroopan helpottaa sisältyy unionissa. yleissopimusehdotus, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon taloudellisissa suhteissa viime aikoina tapahtunut kehitys ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Siinä annetaan myös määräyksiä, tarkoitusta jossa ja varten tunnustamista tiedonantoon Muutamat osa-alueet on poissuljettu. Katso kuitenkin: luonnos yleissopimukseksi avioliittoasioihin liittyvästä toimivallasta, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta ("Bryssel II"). FYTI - Asiassa C-398/92, MUND v. FESTER 10 päivänä helmikuuta 1994 annettu tuomio, Kok. 1994, s 1-474. IJYVLN:oL 319, 25. 11. 1988, s. 9. 5 tehdään vielä kaksi ehdotusta uusiksi pöytäkirjoiksi liitettäväksi yleissopimusehdotukseen (Liitteet 1 ja 2) sekä komission ehdotuksia Luganon yleissopimuksen samanaikaisesta tarkistamisesta (Liite 3). Nämä ehdotukset perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K3 artiklan 2 kohdan c alakohtaan. Amsterdamin sopimuksen voimaantulon yhteydessä ne mukautetaan siviilioikeudelliseen yhteistyöhön sovellettavien uusiin oikeudellisiin rakenteisiin. • Sen tavoitteena on myös saada aikaan pohdintaa ja koota kommentteja ja ehdotuksia kaikilta, joita asia koskee, Euroopan unionin mahdollisesta oikeusalamaisten jonka toiminnasta, yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsiteltäväksi tuomioistuimessa tehokkaasti, nopeasti ja vähin kustannuksin. Tässä osassa ei ole toiminnallisia ehdotuksia ja sen tavoitteena on kerätä kaikkien osapuolten, joita asia koskee, kommentit ja mielipiteet pohdittaviksi ehdotetuista aiheista. on saattaa tarkoituksena asiansa edistää Käsiteltävänä olevaa ongelmaa koskevia tietoja 4. 5. 6. Brysselin yleissopimusta on muutettu hyvin vähän sen allekirjoittamisvuoden 1968 jälkeen. Yleissopimuksen määräyksiä ei ole kokonaisuudessaan tarkasteltu uudelleen, vaan siihen on ainoastaan tehty uusien jäsenvaltioiden liittymiseksi jäsenyyksien myötä myös Luganon tarvittavat mukautukset. Uusien yleissopimuksen tietyt määräykset ovat poikenneet Brysselin yleissopimuksen määräyksistä. Molempia yleissopimuksia koskevassa käytännössä on myös käynyt ilmi tiettyjen määräysten toteuttamiseen liittyviä vaikeuksia. ja tunnustamis- täytäntöönpanomenettely ulkomailla Vaikka Brysselin yleissopimus merkitsikin edistymistä asiassa, velvollisuus toteuttaa tapahtuvaa täytäntöönpanoa varten aiheuttaa ylimääräisiä viiveitä, joskus pitkiäkin, sekä usein huomattaviakin lisäkustannuksia. Nämä kustannukset ja viiveet merkitsevät lisäystä alkuperäisessä jäsenvaltiossa toteutettuun menettelyyn jo liittyneisiin kustannuksiin ja viiveisiin, ja niistä aiheutuu se, että täytäntöönpanomenettelyn välttämiseksi asia saatetaan mieluummin ja jos mahdollista sen valtion tuomioistuimen käsiteltäväksi, jossa päätös on pantava täytäntöön. Tällaiset lisäesteet voivat jopa asettaa kyseenalaiseksi - erityisesti silloin, kun velkojen määrä on rajoitettu - oikeudellisen menettelyn tarpeellisuuden, jos asiassa haettu päätös on pantava toimeen ulkomailla olevaa vastaajaa tai omaisuutta vastaan. Tämän lisäksi on olemassa omaisuuden katoamisen vaara siinä tapauksessa, että täytäntöönpano viivästyy. Nämä esteet ovat lisänä haittaamassa tuomioiden vapaata liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen. Tuomioiden vapaata liikkuvuutta koskevasta kysymyksestä erillään on todettava, että vaikka yksilöiden ja taloudellisten toimijoiden väliset yksityisoikeudelliset suhteet perustuvat yhteisön säännöstöön, ne toteutetaan Euroopan unionissa poikkeavia alueella, oikeudenkäyntijärjestelmiä, mistä aiheutuu avoimuuden puute menettelyssä, eritasoiset kustannukset ja oikeudenkäyntimenettelyjen vaihteleva tehokkuus. rinnakkain toisistaan paljon jolla on todistustaakka, jättämistä koskevat yksityiskohtaiset käsittelyajan Hakemuksen määritteleminen, perusteen "täytäntöönpanokelpoisuus" ovat seikkoja, joiden käsittely muiden seikkojen ohella osoittautuu perehtymättömälle. jo vaikeasti Oikeudenkäyntimenettelyä koskevat oikeusalamaisten saatavilla kansallisella tasolla. Entistä vaikeammin saatavilla ne sinänsä ovat vaikutukset vaikeaksi erityisen säännöt, kanteen säännöt asiaan ja ovat rajat ylittävän riita-asian yhteydessä. Yhtenäisellä alueella jokaisella on oltava mahdollisuus saada "pelisäännöt" helposti käyttöönsä ja tietää jo ennen velvoitteensa, mitä oikeudenkäynnin toimenpiteiden muodollisuuksia on noudatettava, mitkä ovat vaikutukset, mikä on vaadittujen päätösten tehokkuus sekä käytettävissä olevat valitusmahdollisuudet ja päätösten täytäntöönpanoa koskevat säännöt. aloittamista omat oikeutensa toteutettujen ja Avoimuuden puutteen lisäksi esteenä ovat oikeudenkäyntimenettelyjen eritasoiset kustannukset. Asianajajan kustannusten tietyissä jäsenvaltioissa ja niiden lisäksi tarvittaessa täytäntöönpanomenettelyyn liittyvät kustannukset estävät turvautumisen oikeudenkäyntimenettelyyn ja saavat monet oikeusalamaiset yksinkertaisesti luopumaan asian saattamisesta tuomioistuimen ja palkkioiden suuruus 8 käsiteltäväksi. Kansalliset oikeudenkäyntimenettelyt ovat usein hämäriä ja kuluiltaan hyvin eritasoisia. Niiden tehokkuus vaihtelee myös suuresti. Tietyt jäsenvaltiot ovat toteuttaneet erityisiä menettelyjä, jotka ovat nopeampia, aiheuttavat vähän kustannuksia ja jotka on paremmin mukautettu vastaamaan liike-elämiin ja sitä vastoin pitävät edelleen yllä kansalaisten monimuotoisempia oikeudenkäyntimenettelyjä, joista voi seurata tuomioistuinten tukkeutuminen ja päätösten saamiseen kuluvan ajan huomattava pitkittyminen. Tämä ajan pitkittyminen näyttää usein suosivan vilpillisiä velallisia. tarpeita. Toiset valtiot Tiedonannon sisältö 7. 8. tuomioistuinten antamien Jäsenvaltioiden liikkuvuuden parantamista käsitellään parhaillaan neuvostossa kahdessa samansuuntaisessa mutta erilaisessa yhteydessä, jotka ovat Brysselin ja Luganon yleissopimusten tarkistustyö ja "eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen" laatiminen. tuomioiden vapaan Brysselin ja Luganon yleissopimusten uudelleen tarkastelu, joka on parhaillaan kartoitusvaiheessa, perustuu siihen, että Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä Brysselin yleissopimukseen 29. marraskuuta 1996 tehdyssä yleissopimuksessa kyseisten maiden tekemistä muutosesityksistä voitiin aikataulusyistä ottaa huomioon ainoastaan puhtaasti tekniset muutosesitykset. Toisaalta Luganon yleissopimuksen pysyvä komitea on esittänyt toistuvasti - kolmannessa ja neljännessä istunnossaan - toivomuksen siitä, että näiden kahden yleissopimuksen määräyksiä lähennettäisiin toisiinsa. Jäsenvaltiot ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että näiden lähentämistöiden yhteydessä molempien yleissopimusten tiettyjä määräyksiä olisi tarkasteltava uudelleen ja otettava huomioon ihmissuhteiden ja taloudellisen toiminnan kasvava monimuotoisuus, yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kehitys. Neuvostossa ja Luganon yleissopimuksen oikeudenkäyntimenettelyn kyseisen sekä Kuluttajien oikeusturvaa koskevassa vihreässä kirjassa osoitetaan, että yhteisön sisäisen riita-asian ratkaisemisen 2000 ecun suuruiset kustannukset (oikeudenkäyntikulut+asianajajan käyttöön liittyvät kustannukset) maksavat kantajalle 2 500 ecua. Kuten "eurooppalaiseen saatiin täytäntöönpanoperusteeseen" liittyvien valmistelutöiden yhteydessä jakamaan kyselyyn ja "Cost of Judicial Barriers for Consumers in the Single Market" -tutkimuksesta, jonka komissio teetti kuluttajien oikeusturvaa ja kuluttajien sisämarkkinoita koskevien erimielisyyksien ratkaisemista koskevan vihreän kirjan jatkona. vastauksista, yksikköjen komission jotka ilmi käy 7 9. pysyvässä komiteassa asiaa on jo käsitelty alustavasti jäsenvaltioiden ja komission kirjallisen muistion pohjalta, ja tarkistusta vaativat määräykset on tunnistettu. säilyttää määrätty Brysselin yleissopimuksessa Vuodesta 1995 lähtien komission yksiköt ovat miettineet, mitä mahdollisuuksia olisi päätösten toimeenpanomenettely ja miten määritettäisiin esteittä ja näin ollen ilman liikkuvan toimeenpanomääräystä koskevaa menettelyä jäsenvaltiosta Tällaista täytäntöönpanoperusteen mahdollinen täytäntöönpanoperustetta "eurooppalaiseksi voitaisiin täytäntöönpanoperusteeksi". Tuomioiden vapaalla liikkuvuudella, jonka pitäisi olla välitön seuraus muuta liikkuvuutta koskevista vapauksista, ei itse asiassa ole konkreettista kaikilla täytäntöönpanoperusteilla - riippumatta siitä ovatko ne tuomioistuimen antamia vai ei - pitää olla täytäntöönpanosta vastuussa olevan jäsenvaltion antama "kulkulupa", jonka jäsenvaltio antaa yleensä "täytäntöönpanomerkinnän" muodossa. oikeudellinen luonnehtia toiseen rakenne. positiivisessa todellisuutta oikeudessa: Samanaikaisesti näiden töiden kanssa useat jäsenvaltiot ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita asiasta, ja se on otettu neuvoston oikeus- ja sisäasioita koskevaan 9 monivuotiseen ohjelmaan. Suomi maaliskuussa 1997 Helsinkiin. Tähän seminaariin kokoontui teki aloitteen seminaarin järjestämisestä ja tutkijoita 10 käsittelemään kyseistä asiantuntijoita sekä jäsenvaltioiden hallinnon edustajia aihetta. Alankomaiden puheenjohtajakaudella neuvostossa on pidetty useita kokouksia, joissa asiaa on pohdittu. Täytäntöönpanomenettelyn poistaminen edellyttää yhtenäistä menettelyä perusteen saamisessa. Asiasta on keskusteltu edellä mainituissa eri yhteyksissä, mikä selittää asialle annetun otsikon "eurooppalainen täytäntöönpanoperuste". Keskusteluissa on kuitenkin käynyt ilmi, että yhtenäisen menettelyn toteuttaminen alkuperäisessä jäsenvaltiossa ja täytäntöönpanomenettelyn poistaminen ovat kaksi eri asiaa eikä vastaus toiseen väistämättä edistä toisen ratkaisemista. Keskusteluissa on käynyt myös toteutettavissa, erityisesti koska kyseiset menettelyt poikkeavat toisistaan eri jäsenvaltioissa. pikemminkin Meneillään täytäntöönpanomenettelyn yksinkertaistaminen ja tuntuva keventäminen eikä niinkään sen poistaminen. täytäntöönpanomenettelyn poistaminen ole suunnittelutyön tarkoituksena ilmi, ettei olevan on 10. Edellä mainituissa valmistelutöissä on tuotu esiin myös suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet. Näiden toimien nopea täytäntöönpano on erityisen kiperä kysymys rajat ylittävissä riita-asioissa, sillä niihin liittyy viivästyminen, joka aiheutuu ulkomailla toteutettavasta menettelystä tai kansallisesta menettelystä, johon on lisätty täytäntöönpanomenettely. Toisaalta jäsenvaltioissa tällä alalla toteutettavat oikeudelliset menettelyt vaihtelevat suuresti. Näitä toimia käsitellään Brysselin yleissopimuksessa toisarvoisesti, ja siksi niistä olisi annettava erityiset säännöt, joiden tulisi koskea toimivaltaa näiden toimien määräämisessä sekä täytäntöönpanon edellytyksiä. 9 10 EYVL C 319, 26. 10. 1996 Komission yksiköissä toteutetun pohdinnan jatkamiseksi ja keskustelun monipuolistamiseksi komission yksiköt levittivät laajalti Helsingin seminaariin liittyvää alustavaa kyselyä alan ammattien harjoittajia (notaarit, asianajajat, tuomarit, haastemiehet ja oikeuden kirjurit) edustaville yhdistyksille Euroopassa. Seminaarissa esitettiin tiivistelmä saaduista vastauksista. 8 11. Tässä tiedonannossa esitettävän yleissopimusehdotuksen tarkoituksena ei ole vähentää kansallisten prosessioikeuksien välisiä olennaisia eroja. Komissio katsoo kuitenkin, että asiassa olisi päästävä eteenpäin ja aloitettava perustavanlaatuinen keskustelu oikeudenkäynteihin liittyvästä ongelmistosta Euroopassa. Tällöin nämä ongelmat olisi käsitettävä laajemmin kuin tuomioistuinten välisenä yhteistyönä, ja niihin tulisi liittää mahdollisuudet saattaa asia oikeuselinten käsiteltäväksi nopeasti, tehokkaasti ja vähin kustannuksin. Komissio aikoo saada tähän keskusteluun tiiviisti mukaan oikeuden harjoittajat ja kaikki, joita asia koskee. Itse asiassa oikeusvarmuus ja luottamus oikeuslaitoksiin ovat tärkeitä edellytyksiä sopusointuiselle kehitykselle ja toiminnalle yhteisön alueella, jolla ei ole rajoja. Näin ollen olisi kartoitettava toissijaisuusperiaatetta ja suhteellisuutta noudattaen sekä laaja-alaisemmin sitä, millä keinoin tätä varmuutta ja luottamusta voitaisiin vahvistaa jokaisen kansalaisen ja kaikkien oikeusalamaisten hyväksi. 12. Tässä tiedonannossa on näin ollen toinen osa, jossa kuvataan kansallisessa lainsäädännössä oikeudenkäyntimenettelyjen alalla esiintyvistä eroista aiheutuvia vaikeuksia ja käsitellään aiheita, joista komissio toivoo syvällisempää keskustelua. saamiseen • Ensimmäinen aihe koskee oikeudenkäyntiperusteen toteuttamista alkuperäisessä valtiossa liittyvän menettelyn (II. 1). Yhdenvertaisten välineiden periaate, liike-elämän nopea tahti ja siitä johtuva vaara velkojan panttina olevan velallisen omaisuuden katoamisesta edellyttävät, että oikeusalamaisten käyttöön annettaisiin käsittelyaikoja, kustannuksia ja tehokkuutta koskevilta tuloksiltaan toisiinsa verrattavissa olevat menettelyt. Komissio katsoo, että erityistä huomiota olisi aluksi kiinnitettävä rahasummien toteuttamiseen maksamista koskevan nopean oikeudenkäyntimenettelyn kussakin jäsenvaltiossa. • Tähän tiedonantoon kuuluu myös pohdittavaksi tarkoitettuja seikkoja, jotka koskevat tuomioistuimissa annettujen päätösten varsinaista täytäntöönpanoa (II. 2). Kysymystä olisi lähestyttävä asteittain. Komissio ehdottaa, että aluksi pohdinta rajoitettaisiin koskemaan varojen pidättämistä pankkitililtä. Iässä joista voitaisiin muodostaa yhteinen olisi erotettava perusajatukset, eurooppalainen perusta. • Toinen tärkeä pohdinnan aihe on täytäntöönpanokeinoihin tiiviisti liittyvä omaisuuden avoimuus (II. 3). Komissio katsoo, että Euroopan unionin oikeusalamaisilla on oltava käytössään tältä osin toisiinsa verrattavissa olevat välineet, ja ehdottaa harkittavaksi useissa jäsenvaltioissa jo käytössä olevan "omaisuuden ilmoittamista" koskevan menettelyn mahdollista yleistämistä. • Velkojen maksusuorituksia on viime kädessä perittävä yhä useammin ulkomailta. Tiiviimmällä kansainvälisellä yhteistyöllä pitäisi perimistä voida helpottaa. Komissio ehdottaa näin ollen yhteistyön lisäämistä mahdollisesti jäsenvaltioiden toimeenpanevien viranomaisten välisen tiedonvaihtojärjestelmän avulla siten, että noudatettaisiin valtioiden lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä, erityisesti yksityiselämän ja tietosuojan osalta. (II. 4). Näkymät 13. Uudessa sopimuksessa ilmaistaan tavoite säilyttää ja kehittää Euroopan unionia "vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueena". Tämä alueen toteuttamiseksi siviilioikeudellinen yhteistyö on otettu mukaan EY:n perustamissopimuksen uuteen lukuun, jossa määrätään tätä tavoitetta vastaavasta politiikasta ja joka on osana 9 73 M artiklaa. Tässä artiklassa määrätään erityisesti, että siviilioikeudellisesta yhteistyötä koskevia, yli rajojen vaikuttavia toimenpiteitä, voidaan tarvittaessa toteuttaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena voi erityisesti olla siviilioikeudellisten menettelyjen moitteettoman toiminnan esteiden poistaminen ja siten niillä voidaan tarvittaessa suosia sääntöjen yhteensopivuutta. Amsterdamin sopimuksesta käy näin ollen ilmi, että jäsenvaltiot ovat tiedostaneet tämän alan erityisen merkityksen Euroopan yhdentymiselle ja erityisesti sisämarkkinoiden tehokkuudelle. siviilioikeudellisia menettelyjä koskevien jäsenvaltioiden Tarkoituksena on antaa eurooppalaisille yrityksille ja Euroopan kansalaisille kansallisissa oikeudenkäyntimenettelyissä tarvittavat rakenteet. tuomioistuimissa toteutettavissa ja yritysten välisissä tärkeämmät kansalaisten Brysselin yleissopimus ja riita-asioita koskeviin menettelyihin liittyvät säännöt ovat entistä suhteissa entistä yhtenäisimmillä sisämarkkinoilla, joilla elektronisen kaupankäynnin nopea kehitys saa uuden ulottuvuuden tulevina vuosina. Näyttää siltä, että näiden sääntöjen toiminnallista luonnetta olisi lisättävä erityisesti tuomioistuinten siviili- ja kauppa- asioita koskevien päätösten täytäntöönpanossa. Tämä tarve johtuu sisämarkkinoilla käynnissä olevasta tulevaan laajentumiseen liittyvistä velvoitteista. tiivistyvästä yhdentymisprosessista ja yhteisön Komissio toivoo siviilioikeudellisesta yhteistyöstä keskustelua,, jossa otettaisiin huomioon sekä etenevä yhdentyminen että laajentuminen. Komissio katsookin parhaaksi esittää nämä aloitteet vaiheittain. Tavoitteena on ensin parantaa tuomioiden liikkuvuutta nykyisessä oikeudellisessa järjestelmässä ja aloittaa heti ongelmaan sopimuksen liittyvien muiden seikkojen pohdiskelu. Uuden voimaantuloa odotellessa komissio tekee ehdotuksensa nykyiseltä oikeudelliselta perustalta ja aloittaa pohdinnan tähän aloitteeseen kuuluvilla aloilla. Komissio korostaa, että Amsterdamin uudella sopimuksella yleissopimuksen väline voidaan korvata yhteisön välineillä, joilla on yhteisöön liittyvä institutionaalinen vaikutus, eikä tähän tarvita jäsenvaltioiden ja laajentumiseen liittyvien mahdollisten uusien ehdokkaiden ratifiointia. Komissio varaa tehdä uusia täydentäviä aloitteita harkittavaksi annetuista aiheista ja tehdä sopivalla hetkellä uuden sopimuksen yhteydessä ehdotuksen, jonka tarkoituksena on saada yleissopimuksesta yhteisön väline siten, että säilytetään mahdollisuuksien mukaan tulevan yhteisön välineen ja Luganon yleissopimuksen rinnakkaisuus. Viimeksi mainitussa yleissopimuksessa laajennetaan Brysselin yleissopimuksen säännöt koskemaan myös EFTA. n jäsenvaltioita. itselleen oikeuden I. TÄYTÄNTÖÖNPANOPERUSTEIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 14. Kaikki ponnistelut, joilla siviili- ja kauppaoikeudellisista asioista annettujen tuomioiden liikkuvuutta pyritään parantamaan Euroopan unionissa, vaikuttavat välittömästi Brysselin ja Luganon yleissopimuksiin. Komissio katsoo, että kyseisten yleissopimusten järjestelmän yleisellä tarkistamisella voitaisiin saada aikaan, että jäsenvaltioissa annetut päätökset ja pantaisiin täytäntöön Euroopan unionin koko alueella. tunnustettaisiin helpommin 10 1. 1. BRYSSELIN JA LUGANON YLEISSOPIMUSTEN TARKISTAMINEN 15. Komissio on samaa mieltä jäsenvaltioiden kanssa siitä, ettei nykyisen tarkistamisen tarkoituksena ole muuttaa yleissopimusten yleistä rakennetta ja johtavia periaatteita, jotka ovat jo osoittaneet tehokkuutensa. n Tavoitteena on pikemminkin lähentää mahdollisimman paljon näiden yleissopimusten määräyksiä, erityisesti sen jälkeen, kun niihin on tehty muutokset koskevissa viimeisimmissä yleissopimukseen liittymistä Brysselin yleissopimuksissa. On myös sovittu siitä, että molempien yleissopimusten tiettyjä määräyksiä tarkastellaan uudelleen ottaen huomioon niiden käytöstä saatu kokemus ja erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen niille antama tulkinta. Yleissopimuksen käytöstä saadun melkein 30 vuoden kokemuksen jälkeen, on osoittautunut, että soveltamisessa ja tulkinnassa eniten vaikeuksia on tuottanut II osasto. Tässä järjestämistä. yhteydessä komissio ehdottaa Järjestelmien oikeusvarmuutta ja tehokkuutta on myös vahvistettava ja määriteltävä itsenäisesti tietyt käsitteet sen sijaan, että turvauduttaisiin kansallisessa oikeudessa hyväksyttyihin käsitteisiin (katso esim. käsite "alemman asteen tuomioistuin" asian ollessa vireillä tai käsite "väliaikaiset toimet" (ks. II luku). Uusi sopimus on samoin kuin Brysselin yleissopimus osa yhteisön säännöstöä; näin ollen se on otettava huomioon kolmansien maiden yhteisöön liittymistä koskevassa asiakirjassa ja sen voimaantulomenettelyssä. Näin ollen ehdotetaan tarvittavien määräysten antamista tätä varten. toimivallan uudelleen tämän 1. 2. 16. 17. YKSINKERTAISTETTU PANOMENETTELY TUNNUSTAMIS- JA TÄYTÄNTÖÖN Radikaalein ratkaisu täytäntöönpanomenettelystä aiheutuneisiin vaikeuksiin olisi yksinkertaisesti poistaa kyseinen menettely: koska kansalliset tuomioistuimet ovat eurooppalaisia tuomioistuimia, toisista jäsenvaltiosta lähtöisin olevat päätökset samaa samaistetaan valtion täytäntöönpanojärjestelyä, ilman "ulkomaiseksi" luokiteltuun päätökseen erityisesti liittyvää valvontaa ja muodollisuuksia. sisäisiin päätöksiin sovellettaisiin ja niihin Suurin osa henkilöitä, joiden lausuntoa pyydettiin valmistelutöiden yhteydessä, piti tätä ratkaisua kuitenkin ennenaikaisena. Jotta ulkomailla tehty päätös olisi täytäntöönpanokelpoinen ja voitaisiin siten panna täytäntöön, se tarvitsee vielä tietynlaisen "kulkuluvan", jonka avulla se voidaan rinnastaa päätökseen, joka on annettu vastaanottajavaltiossa. Yleisesti esitettyjä poliittisluonteisia perusteita on määräysvalta (imperium), johon oikeudellisen päätöksen täytäntöönpano perustuu. Tämä valta on etuoikeutettu ilmaisu kansallisesta suvereniteetista. Toisena jäsenvaltioiden oikeudenkäyntijärjestelmien olennaiset erot perusteena ovat "täytäntöönpanoa" koskevan perusteen määrittelyssä, oikeudellisten päätösten täytäntöönpanon yksityiskohtaisissa säännöissä ja ennen kaikkea täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten asemassa, toimivallassa ja vastuussa. Yleisesti katsotaan, että uusia muutoksia voidaan panna alulle ainoastaan lähentämällä näitä määrittelyjä, yksityiskohtaisia sääntöjä ja ammatillista asemaa toisiinsa. Hspanjan ja Portugalin liittymistä koskeva yleissopimus vuodelta 1989 sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymistä koskeva yleissopimus vuodelta 1996. 11 18. 19. Vaikka jäsenvaltiosta toiseen ilman eri valvontaa kulkeva täytäntöönpanoperuste kohtaakin vielä lähes ylitsepääsemättömiä vaikeuksia, Euroopan unionille sitä vastoin keinoja. Täytäntöönpanoperusteiden vapaan liikkuvuuden nopeuttamisessa voidaan edistyä tuntuvasti yksinkertaistamalla tunnustamis- ja täytäntöönpanomenettelyä. käyttökelpoisia nopeammin tarjoutuu muita, tehtävä Brysselin yleissopimuksen uudelleen Neuvostossa on mietitty, olisiko muutokset toteutettava muuttamalla Brysselin yleissopimuksen asianmukaisia määräyksiä vai olisiko parempi laatia erillinen väline, jota sovellettaisiin ainoastaan rahassa määriteltäviä asioita koskeviin tuomioihin. Komissio katsoo, että tällä hetkellä toteutettavissa olevat muutokset tarkastelun yhteydessä. olisi Ehdotettua uutta tunnustamis- ja täytäntöönpanojärjestelyä olisi sovellettava kaikkiin siviili- ja kauppaoikeudellisiin päätöksiin, jotka kuuluvat kyseisen yleissopimuksen soveltamisalaan. Ei ole olemassa oikeudellista perustetta sille, että ehdotettua uutta järjestelmää sovellettaisiin tai jätettäisiin soveltamatta sen mukaan, onko käsiteltävänä oleva velka luonteeltaan rahavelka vai ei. Lisäksi erillisen välineen laatimisesta aiheutuisi paljon hankaluuksia, ja ratkaisu voisi osoittautua huonommaksi kuin ne epäkohdat, jotka halutaan poistaa. Siitä seuraisi välittömästi se, että Brysselin yleissopimuksessa määrättyjen menettelyjen mahdollisesta soveltamisalasta suurin osa mitätöitäisiin, vaikka tarkistustyön osalta on ilmoitettu, ettei Euroopassa toteutettavan tuomioiden vapaan liikkuvuuden perustana olevan oikeudellisen välineen sisältöä aseteta olennaisilta osiltaan järjestelmän kyseenalaiseksi. päällekkäisyydellä olisi (tuomarit, asianajajat jne. ), joista suurin osa jo ennestään tuntee hyvin vähän Brysselin yleissopimusta ja joutuisi kohtaamaan suuria tulkintaongelmia kahteen eri välineeseen perustuvissa päätöksissä. ilmeisiä kielteisiä vaikutuksia käyttäjille "kilpailevan" kahden Lisäksi näiden lähestymisen lähtökohtana on laajalti hyväksytty toteamus, että Ehdotetun täytäntöönpanosta vastaavan jäsenvaltion viranomaisten väliintuloa voidaan vieläkin keventää ja supistaa päätöksen täytäntöönpanomerkintä tai kirjaaminen melkein pelkäksi muodollisuudeksi. On ilmeistä, että Brysselin yleissopimuksen perusteella tehdyistä täytäntöönpanopäätöksistä tehdyt valitukset ovat vähäisiä. Kaikissa jäsenvaltioissa onkin syytä harkita - tuomioistuinten paikallinen ylikuormitus huomioon ottaen - täytäntöönpanomenettelyn nykyisen korostuneen "tuomioistuimeen sidotun" luonteen säilyttämisen tarpeellisuutta jopa menettelyn ensimmäisessä vaiheessa. Puuttumatta jäsenvaltioiden vastuuseen tältä osin olisi toivottavaa, että jäsenvaltiot pyrkisivät nimittämään täytäntöönpanon myöntämiseen muita viranomaisia kuin tuomioistuimia (virkamiehiä, kirjaajia. ). Tällaisilla nimityksillä kevennettäisiin välittömästi tuomioistuinten liiallista työtaakkaa ja niistä näkyisi konkreettisesti täytäntöönpanomerkinnän saamista koskevan luonteen muuttuminen menettelyn alkuvaiheessa, koska on havaittu, että myöntämisestä tehtyjen valitusten on pysyttävä luonteeltaan oikeudellisina. Sitä vastoin niissä valtioissa, varsinaista täytäntöönpanoa varten tarvitaan tuomioistuimen ennakkolupa, kannattaisi nimetä sama tuomioistuin. Tämä nimeäminen ei olisi osoitus epäluottamuksesta ulkomaista tuomioistuinta kohtaan, vaan pikemminkin - asioiden käsittelyn yksinkertaistamista varten - halu yhdistää yhteen ainoaan paikkaan toimivalta saattaa ulkomailla tehty päätös samanaikaisesti määrätä varsinaisesta täytäntöönpanosta. täytäntöönpanokelpoiseksi päätösten, myös kansallisten päätösten, joissa ja 12 tässä vaiheessa jotka koskevat varsinaista menettelyä, perustuvat Komission ehdotukset, periaatteeseen, että täytäntöönpanomerkintä on voitava toteuttaa ilman muita muodollisuuksia siten, että sitä koskisi ainoastaan muodollinen valvonta, ilman että menettelyn tarkasteltaisiin yleissopimuksessa määrättyjä laatimalla täytäntöönpanon alkuperäisen jäsenvaltion viranomaisten antama yhdenmukainen ja monikielinen todistus ( jonka malli on yleissopimusluonnoksen liitteenä), josta käy selvästi ilmi olennaiset edellytykset, jotka kyseisen päätöksen on täytettävä, jotta se voitaisiin panna täytäntöön. Tällöin sen asiana, jota vastaan täytäntöönpanoa on haettu, on valittaa jonkin yleissopimuksessa määrätyn täytäntöönpanoa koskevan epäämisperusteen olemassaolo. epäämisperusteita. Valvontaa täytäntöönpanosta helpotettaisiin ja osoittaa peruste tarkastellaan uudelleen yleiseen nykyään Itse asiassa menettelyn muutoksiin olisi liitettävä niiden perusteiden tarkistaminen, joilla ulkomailla tehdyn päätöksen tunnustaminen voidaan evätä (37 a artikla). Tässä tapauksessa järjestykseen perustuvaa ristiriidassa Euroopan on epäämisperustetta. Tämä yhdentymisprosessin kanssa ja käsiteltävänä olevien siviili-ja kauppaoikeudellisten seikkojen kanssa. Lisäksi on tarkasteltava siihen nojautuvaa perustetta, että vastaaja ei ole saanut haastetta asianmukaisesti ja hyvissä ajoin voidakseen puolustautua. Tämän määräyksen nykyinen tulkinta antaa itse asiassa vilpillisen vastaajan käyttöön välineen, jolla välttää täytäntöönpano. Jäsenvaltioiden lainsäädännön nykyisessä tilanteessa ei tunnu tarpeelliselta pitää yllä mahdollisuutta evätä täytäntöönpano siinä tapauksessa, ettei olisi noudatettu vastaanottajavaltion kansainvälisen yksityisoikeuden mukaisia määräyksiä henkilön asemaa, oikeustoimikelpoisuutta, avioliittoa ja perinnnönjakoa koskevissa asioissa. Pelkästään viivyttämiseen tähtäävien valitusten välttämiseksi komissio katsoo lisäksi, että päätöksen, jolla täytäntöönpano sallitaan vastaanottajavaltiossa, on oltava väliaikaisesti edellytyksin kuin alkuperäinen päätös. Rajoituksia on kuitenkin otettava käyttöön, jotta vältetäisiin täytäntöönpanosta mahdollisesti aiheutuvat peruuttamattomat väliaikaisesta seuraukset (36 artikla). täytäntöönpanokelpoinen samoin Komissio ehdottaa, että Brysselin yleissopimuksella nykyisin hallinnoitua järjestelmää muutetaan huomattavasti edellä esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti ottaen että ja täytäntöönpanopäätöksen poistamista kokonaan on aiheellista harkita ajallaan. uusi muutos huomioon, välivaihe tämä että on 20. 21. 1. 3. VÄLIAIKAISET TOIMET JA SUOJATOIMENPITEET 22. voidaan vähentää kielteisiä asenteella seurauksia Väliaikaiset toimet ja suojatoimenpiteet ovat ensisijainen seikka ulkomailla tehtyjen päätösten tunnustamisessa ja täytäntöönpanossa. Menettelyyn liittyvän korvata käsittely ajan vastaanottajavaltion myönteisellä toimenpiteiden vastaanottamisessa. Vaikka koko Euroopan yhteisössä nämä toimenpiteet ovat viime liike-elämän vaatimusten myötä ja asian käsittelyn liiallinen viivästyminen on näin vähentynyt, kyseinen oikeudellinen väline on monipuolistunut jäsenvaltioissa hyvin eri tavoin ja toisista riippumatta. Itse asiassa Brysselin yleissopimuksessa on ainoastaan kaksi määräystä suojatoimenpiteistä ja väliaikaisista toimista: 24 ja 39 artikla, joiden konkreettisessa soveltamisessa turvaudutaan jäsenvaltioiden sisäiseen oikeuteen. aikoina huomattavasti kehittyneet nopeatempoisen tällaisten tai 13 23. 24. 25. tarkastelu vertaileva kansallisen lainsäädännön Eri maiden osoittaa suojatoimenpiteiden ja väliaikaisten toimien määritelmien puuttuvan melkeinpä systemaattisesti ja asiaa koskevien oikeudellisten järjestelmien vaihtelevan huomattavasti. Voidaan kuitenkin havaita tiettyä yhtenevyyttä muutamissa näitä toimia päätöksen myöhemmän täytäntöönpanon varmistaminen (tai ainakin tällaisen täytäntöönpanon huomioon ottaminen), asianosaisten tosiasiallisen ja oikeudellisen tilanteen väliaikainen järjestely ja kyseessä olevien etujen turvaaminen erimielisyyden ratkaisemiseen asti. toiminnoissa: koskevissa lopullisen Jäsenvaltioiden välinen ero kasvaa kuitenkin, jos toimenpiteillä uhataan saattaa lopullinen pääasiaa koskeva oikeudenkäynti suosia tavanomaisesti sovellettavien loimivaltasääntöjen tietynlaista vääristämistä (katso esimerkiksi oikeuskäytännössä, "Befriedigungsverfugung" Saksan oikeuskäytännössä). Väliaikaisen päätöksen tekevän tuomioistuimen käyttö tällaisten toimenpiteiden määräämisessä vaihtelee aika paljon. Tietyissä valtioissa väliaikaisen päätöksen tekevällä tuomioistuimella ei ole lainkaan oikeutta vaikuttaa pääasiassa annettavaan ratkaisuun. "référé-provision" tarpeettomaksi Ranskan ja jäsenvaltioiden Näiden toimenpiteiden myöntämistä koskevissa edellytyksissä on huomattavia eroja. Vaikka lainsäädännössä yleisesti asetetaan näiden välittömästi täytäntöönpanokelpoisten toimenpiteiden saamisen edellytykseksi riskin velan väitetyn velan takaisinmaksamatta jättämisestä, todennäköisyys {periculum in mora), asian kiireellisyyttä tulkitaan yhä useammin sangen vapaasti. Huomattavia eroja on myös omaisuudessa, joka voi olla näiden menettelyjen kohteena, toimenpiteissä, joita voidaan toteuttaa, sekä väliaikaisen päätöksen tekevän tuomioistuimen ja lopullisen päätöksen tekevän tuomioistuimen välisissä suhteissa. todennäköisyys (fumus boni juris) ja Muotoseikoissa on yleensä hyvin vähän yhteneväisyyttä. Useissa jäsenvaltioissa väliaikaisien toimien toteuttamisessa edellytetään tuomarin lupaa, joissakin jäsenvaltioissa erikoistuneen tuomarin, toisissa jäsenvaltioissa luvan antamiseen ei tarvita erikoistunutta tuomaria. Joissakin jäsenvaltioissa lupaa ci aina vaadita. luonne on useissa Lisäksi menettelyn perusteena oleva yksipuolinen jäsenvaltioissa jäsenvaltioissa vaaditaan kontradiktorista käsittelyä, poikkeuksena ainoastaan se, että asia on alusta alkaen erityisen tavoiteltu kiireellinen. Tällä tavoin estetään näillä toimenpiteillä yleisesti yllätysefekti. sääntö. Toisissa koskevan tuomioistuimia oikeuskäytännön Brysselin yleissopimuksessa ei ratkaista millään tavoin väliaikaisista toimista hajanaisuutta. päättäviä Yleissopimuksen 24 artiklassa rajoitutaan asettamaan periaate, joka koskee pääasiaan liittyvää toimivaltaa koskevat muut säännöt kumoavaa toimivaltaa, eikä siinä ilmoiteta, kuka tai ketkä ovat edunsaajia tässä toimivallassa, eikä ennen kaikkea määritellä, mitä nämä suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet ovat. Yhteisöjen tämän puutteen lieventämiseksi. Se on asettanut ensimmäisen perustan yhtenäiselle ja itsenäiselle 12 tuomioistuin on antanut tulkinnan asiasta annetussa tuomiossa. Se on myös määrittelylle asiassa "REICHERT II" täsmentänyt näistä toimenpiteistä määräävien päätösten vapaata liikkuvuutta 12 Asiassa C-261/90, Reichert II, 26 päivänä maaliskuuta 1992 annettu tuomio, Kok. 1990, s 2149 14 26. 27. 28. järjestelmää. Yleissopimuksen 39 artiklasta, jossa määrätään koskevaa suojatoimenpiteistä täytäntöönpanon sallivaa päätöstä vastaan, yhteisöjen tuomioistuin on asianmukaisesti täsmentänyt asiassa CAPELLONI ja AQUILINI annetussa tuomiossa, että asianosainen, joka on vaatinut ja v. PELKMANS saanut täytäntöönpanoluvan, voi edellä mainitun artiklan nojalla ja mainitussa määräajassa saattaa luvan hankkimista. täytäntöön väliaikaiset ilman erityisen toimet Komissio katsoo, että on tarpeen jatkaa yhteisöjen tuomioistuimen viitoittamalla tiellä ja panna alulle Euroopan yhteisössä pohdinta, joka koskee keinoja varmistaa kaikkien oikeusalamaisten yhdenvertainen suojeleminen tällä alalla. Ottaen huomioon oikeusjärjestelmien erot ja toimenpiteiden vaihtelevuus, asiassa olisi tavoitteita, niiden pohdittava suojatoimenpiteiden määräämisen vähimmäisedellytyksiä, kontradiktorisuussääntöä, toimenpiteen täytäntöönpanovoimaa ja valituskeinoja. ja väliaikaisten toimien Komissio ehdottaa, että suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet määriteltäisiin 14 ja että perustana käytettäisiin asiassa "REICHERT II" yhdenmukaisesti annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa asetettuja johtavia periaatteita. Komissio ehdottaa myös, että suojatoimenpiteistä ja väliaikaisista toimista annetaan selvä toimivaltaa koskeva sääntö sen jäsenvaltion hyväksi, jonka alueella nämä toimenpiteet voidaan tosiasiallisesti panna täytäntöön, siinäkin tapauksessa, että toisen jäsenvaltion tuomioistuin olisi toimivaltainen tekemään päätöksen pääasiassa (18 a artikla). Tämän uuden toimivaltaa koskevan säännön perusteena on se, että väliaikaisten toimien ja suojatoimenpiteiden kiireellisyys on ristiriidassa oikeudenkäyntimenettelyn kanssa. Tätä sääntöä on noudatettava rajoittamatta pääasiaa käsittelevän tuomioistuimen luonnollista toimivaltaa tehdä myös väliaikaisia toimia koskeva ratkaisu. Jos taas pääasiassa on tehty päätös, joka ei ole täytäntöönpanokelpoinen, tai pääasiassa on jolla ei vielä ole täytäntöönpanokelpoinen päätös, täytäntöönpanovoimaa vastaanottajavaltiossa, tällaisen päätöksen osalta on voitava määrätä suojatoimenpiteistä siinä valtiossa, jossa nämä toimenpiteet tehty 16. Pääsiassa annettu päätös voidaan jo tunnustaa voidaan panna täytäntöön täysimääräisesti nojalla 26 säännönmukaisuutta koskevan todennäköisyyden perusteella ja sen tulee vastata "eurooppalaista suojatoimenpideperustetta" (vrt. 27 art. ). yleissopimuksen Brysselin artiklan 13 Asiassa 119/84, Cappelloni ja Aquilini v. Pelkmans, annettu tuomio, KOK. 1985, 3147. 14 Yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää, voidaanko toimenpiteitä, joilla ennakoidaan toimina. pääasiassa Vrt. ennakkoratkaisukysymys n:o 1996, asia C-46/7, asia C-391-95, Van Uden Maritime Bv v. Firma Deco-Line, Peter Determan KG. suojatoimenpiteinä väliaikaisina annettavaa päätöstä, pitää ja 15 Vrt kuitenkin asiassa "DENILAULER" annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa asetetut rajoitukset, jotka koskevat näiden toimien tunnustamista: suojatoimenpiteitä ja väliaikaisia toimia ei tunnusteta, jos ne on määrätty "ex parte". Asiassa 125/79, Denilauler v. Couchet, annettu tuomio, Kok. 1980, s. 1553. 16 Katso 68 pykälä 9 päivänä heinäkuuta 1991 yksityisoikeudellisten menettelyjen täytätntööpanosta annetussa Ranskan laissa ja 1414 pykälä Belgian oikeuskoonnoksessa. 15 jos päätös todettu alkuperäinen täytäntöönpanokelpoiseksi on Ja vastaanottajavaltiossa, kyseisellä päätöksellä on voitava oikeuttaa täysimääräisesti vastaanottajavaltion lainsäädännössä asetetut suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoa koskevan luvan antavan vastaanottajavaltion toimivaltaa panna päätös täytäntöön väliaikaisesti. Näiden toimenpiteiden toteuttaminen ei edellytä, että täytäntöönpanoa koskevasta luvasta on ilmoitettu etukäteen vastaajalle. Toimenpiteet pysyvät voimassa, kunnes kanteen nostamista koskeva määräaika on päättynyt tai kun mahdollisesta kanteesta on tehty lopullinen ratkaisu (vrt. 36 artikla). joka Kaikki ehdotukset ovat Brysselin yleissopimuksen tarkistamista koskevassa tässä luonnoksessa, yleissopimusluonnoksessa noudatetaan mahdollisimman pitkälle Brysselin yleissopimuksen rakennetta ja numerointia, ja siihen kuuluu ainoastaan määräyksiä, joissa Brysselin yleissopimukseen on toivottu muutoksia. 1. Käytännön liitteessä syistä on AJATUKSIA OIKEUDENHOIDON TEHOSTAMISEKSI EUROOPAN UNIONISSA tehokkuudeltaan Kansallisten oikeudenkäyntijärjestelmien epäyhtenäisyydestä seuraa, etteivät kaikki oikeusalamaiset ole yhdenvertaisessa asemassa Euroopan unionissa. Niillä ei ole käytettävissään välineitä. Kansalaisten ja taloudellisten kumppanien yhdenvertaisuus yhtenäisellä alueella edellyttää kuitenkin, että oikeudelliset välineet ovat saatavilla maasta toiseen siirryttäessä. Yhteisön toimielimet ovat korostaneet jo kauan ja moneen kertaan tätä oikeuden ja todellisuuden välistä eroa, jonka vuoksi oikeudellisia rajoja ei ole toisiinsa verrattavissa olevia 29. II. 30. onnistuttu poistamaan Euroopan unionin sisältä. Yhteisöjen tuomioistuin on myös korostanut, että kanneperusteen toteuttaminen silloin, kun oikeuksia on loukattu yhteisön oikeutta loukkaamalla, on jäsenvaltioiden vastuulla oleva todellinen velvollisuus, joka perustuu myös EY:n perustamissopimuksen 5 artiklaan. 17 31. Asian tiedostaminen yhteisön toimielimissä on jo tietyssä määrin ollut havaittavissa useissa yhteisön säädöksissä. Neuvosto on hyväksynyt useita johdetun oikeuden säädöksiä EY:n perustamissopimuksen 66, 100 ja 100 A artiklan perusteella; eräissä niistä annetaan erityisiä sääntöjä toimivaltariidoista ja joskus lakikollisioista, ja myös erityistapauksissa olennaisten menettelysääntöjen lähentämisestä. Tätä lähestymistä rajoittaa kuitenkin itse tavoite, jota sillä pyritään edistämään. Näin aloitettua kansallisten toimivaltariitasääntöjen tai aineellisen prosessioikeuden sääntöjen sen kehittyminen yksinomaan alakohtaiseksi. lähentämistyötä on haitannut 19 17 Vrt. erityisesti Kuluttajien oikeusturvaa ja kuluttajien sisämarkkinoita koskevien erimielisyyksien strategiaohjelma (KOM(93)576) ja "Sisämarkkinoiden ratkaisemista koskeva vihreä kirja (KOM(93)256). 18 EYVL. 19 Katso esimerkiksi harhaanjohtavaa mainontaa koskeva direktiivi 84/450/ETY, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista annettu direktiivi 93/13/ETY, vakuutuksia koskevat direktiivit 88/357/ETY, 90/619/ETY, 92/49/ETY ja 92/96/ETY, työntekijöiden siirtymistä palvelujen tarjoamisen yhteydessä koskeva direktiivi 96/71/ETY. 16 32. laaja-alaiselle Komissio ei halua rajoittaa uusien erityisiä aloja koskevien ehdotusten tekemistä tarvittaessa, mutta se tahtoo antaa tulevaisuudessa etusijan näiden kysymysten mahdollisimman sopimuksen voimaantulon jälkeen siviilioikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien määräysten yhteydessä (73M artikla). Esiin tuotujen ongelmien monimuotoisuus sekä prosessioikeuden oikeusperinteeseen edellyttää kuitenkin asteittaisia, varovaisia ja tarpeisiin suhteutettuja toimia. Erityistä huomiota on myös kiinnitettävä asianosaisten etujen tasapainoon, erityisesti puolustusoikeuden huomioon ottamiseen. käsittelylle Amsterdamin juurtuminen kansalliseen voimakas joiden säilyttämistä Komissio toivoo, että huomiota kiinnitettäisiin tiettyihin menettelyissä esiintyviin oikeuden komissio eroihin, yhdenmukaiselle toimivuudelle Euroopan unionissa. Näitä seikkoja on jo käsitelty "eurooppalaista täytäntöönpanoperustetta" koskevissa neuvoston töissä, mikä osoittaa, että mahdollisen yhtenäisen lähestymistavan tarve on olemassa ja se tiedostetaan unionissa. haitallisena pitää ILL TÄYTÄNTÖÖNPANOPERUSTEEN SAAMISTA KOSKEVA MENETTELY ALKUPERÄVALTIOSSA 33. 34. 35. Rahasummien maksamista koskevien nopeiden menettelyjen yleistyminen ja lähentyminen ovat tärkeimpiä seikkoja suunnittelutyössä ottaen huomioon kansalaisten ja taloudellisten toimijoiden kasvavat tarpeet. 20 Itse asiassa komissio on tutkimuksen vuonna 1994 teettänyt asiasta yritystoiminnan kehittämistä ja yritysympäristön parantamista koskevan yhteisön toimintasuunnitelman yhteydessä. Tutkimuksesta kävi ilmi, että toimijoiden mielestä jäsenvaltioiden oikeudellinen järjestelmä on eriarvoisella tavalla pelottava tekijä vilpillisille velallisille ja useissa jäsenvaltioissa nämä voivat jopa hyötyä taloudellisesti tästä järjestelmästä, joka voi turvata niille tietynlaisen rankaisemattomuuden. Tutkimuksesta käy myös ilmi, että tietyt pk-yritykset epäröivät kansainväliseen kauppaan ryhtymistä, sillä ne tietävät, että jos maksut jäävät saamatta, on paljon vaikeampaa saada velka maksetuksi ulkomailla kuin omassa maassa. Tällainen soveliaan oikeudellisen kehyksen puuttuminen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta on jo todettu 12 päivänä toukokuuta 1995 annetussa komission toimien tarkoitetut maksumääräaikoja. Ottaen huomioon, että velkojilla, maksusuoritukset ovat viivästyneet, on oltava käytössään nopeita ja tehokkaita jäsenvaltioita valituskeinoja vähin kustannuksin, komissio on kehottanut koskevia riita-asioita parantamaan oikeudenkäyntimenettelyjään ja helpottamaan perimiskeinojen käyttöä rajat ylittävissä veloissa, joista ei ole valitettu. Komissio on kuitenkin joutunut arvioinnista toteamaan vuonna 1995 annetun joka koskee kaupallisten suosituksen vaikutusten suosituksessa, raha-asioihin liittyviä joille 20 "European Late Payment Survey" - INTRUM JUSTITIA. 21 EYVL N:o L 127, 10. 6. 1995. Vrt. kaupallisten toimien maksumääräajoista 12. 5. 1995 annetusta komission suosituksesta annettua tiedonantoa - EYVL N:o C 144/3, 10. 6. 1995. 17 36. 22 tuettu lähestymistapaa on 9. heinäkuuta 1997 antamassaan kertomuksessa, ettei tilanne ole juuri muuttunut jäsenvaltioissa ja että pk-yritykset epäröivät edelleen ryhtyä vientitoimintaan. Edellä esitettyä komission laajasti Euroopan parlamentissa , ja se perustuu itse asiassa huomattavien erojen toteamiseen verrattaessa kansallisia järjestelmiä toisiinsa. Viimeksi kuluneina 20 vuotena kussakin jäsenvaltiossa on otettu käyttöön eri asteisina erityisiä tai summaarisia oikeudenkäyntimenettelyjä. Näiden menettelyjen määrän lisääntyminen osoittaa jäsenvaltioiden halun päästä eroon keskeneräisten asioiden kroonisesta kasautumisesta ja tuomioistuinten ruuhkautumisesta. Se osoittaa samanaikaisesti, missä määrin kukin jäsenvaltio pyrkii tietyn oikeudenalan tai oikeusalamaisten ryhmän tehokaaseen oikeusturvaan. 37. Niinpä jotkut jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ottamassa käyttöön - vähäisempiä velkoja tai tarkemmin sanoen kulutusluottoihin liittyviä velkoja koskevien menettelyjen lisäksi - menettelyjä, joiden tarkoituksena on yksinkertaistaa ja nopeuttaa rahasummien perimistä sekä vähentää siitä aiheutuvia kustannuksia. 24 25 Nämä menettelyt , eivät kuitenkaan ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa. Silloinkin kun tällaiset menettelyt ovat käytössä, niiden toteuttamiseen liittyvät aineellisoikeudelliset ja muotoseikkoja koskevat edellytykset vaihtelevat huomattavasti. Eroja ilmenee niinkin perustavaa laatua olevissa seikoissa kuin enimmäismäärä, menettelyn menettelyn kontradiktorinen tai yksipuolinen luonne, todistuskeinot, kustannukset ja maksut, asianajajan asema. Lisäksi eri jäsenvaltioissa on muotoseikoilla erilainen kohteeksi pääsevän velan 26 ulottuvuus; menettelyt voivat jopa siityä täysin oikeuslaitoksen ulkopuolelle. 22 EYVL N:oC 216/10, 17. 7. 1997, s. 10. 23 EYVL N:o C 211, 22. 7. 1996. 24 "Procédure d'injonction de payer" Ranskassa, "Mahnverfahren" Saksassa, "decreto injuntivo" Italiassa, te bekomen" rechtspleging om betaling "Summiere "betaltningsföreläjjande" Ruotsissa, Alankomaissa. 25 Espanjassa ja Portugalissa ei tunneta maksamismääräysmenettelyä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa on käytössä hyvin samankaltainen nopea menettely. 26 Esimerkiksi "kronofogdemyndighet" Ruotsissa. 18 38. toiset voivat erittäin käyttää oikeusvälineissä: Tästä kasvavasta eroavuudesta aiheutuu eriarvoisuutta oikeusalamaisten käytössä olevissa tehokasta maksamismääräysmenettelyä, ja toisilla ei ole lainkaan käytettävissään tällaista keinoa, vaan he joutuvat turvautumaan pelkkiin "tavanomaisiin" menettelyihin, jotka yleensä tarkoittavat kustannuksia ja paljon pitempiä käsittelyaikoja. Lisäksi vielä tietyissä jäsenvaltioissa maksamismääräysmenettely on yksinkertaisesti 2? kielletty rajat ylittävissä riita-asioissa. Viimeksi mainitussa tapauksessa kansallisten oikeudellisten välineiden eriarvoisuus voi olla huomionarvoinen seikka valittaessa toimivaltaista tuomioistuinta (forum shopping). Komissio katsoo, että kyseisiä eroavuuksia, jotka voivat vaikuttaa velallisten käyttäytymiseen, olisi vähennettävä. Yritysten välisten maksumääräysten 28 määräaikoja koskevan suosituksen seurantatyössä on itse asiassa osoitettu, että maksusuoritusten viivästymisiä on paljon vähemmän sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa tuomioistuinten päätösten saaminen ja täytäntöönpano on nopeaa ja tehokasta eikä aiheuta suuria kustannuksia. Näissä samoissa jäsenvaltioissa tarkoituksellisesti aiheutettujen maksusuoristusten viivästymisten määrä verrattuna kaikkiin viivästymisiin on selvästi 35 prosenttia keskimääräistä alhaisempi. Voidakseen hyötyä täysimääräisesti rajojen katoamisesta toimijoilla pitää olla käytössään nopea ja tehokas menettely, josta aiheutuu vain vähäisiä kustannuksia ja joka vastaa muotoseikkoja ja aineellisoikeudellisia edellytyksiä ja antaa niille yhdenvertaisen suojan. Tämä suoja ei saa rajoittua ainoastaan taloudellisiin toimijoihin, vaan sen on koskettava kaikkia kansalaisia (kuluttajia, elatusvaatimuksia. ), joille kuuluvaa maksusuoritusta ei ole toteutettu. 39. Maksumääräysmenettelyn yleistyttyä 29 kaikissa jäsenvaltioissa myös Brysselin 30 40. täytäntöönpanomenettelyjen yleissopimuksessa määrättyjen tunnustamis- ja käyttö helpottuu, sillä ne tulevat tällä menettelyllä tutuiksi vastuussa oleville viranomaisille. Tältä osin palautettakoon mieleen, että useissa "eurooppalaista täytäntöönpanoperustetta" koskevissa tieteellisissä töissä lähtökohtana on ollut periaate, jonka mukaan rahasumman maksamista koskevalla yhdenmukaisella menettelyllä päästäisiin eroon Brysselin yleissopimuksessa määrätystä tunnustamis- ja täytäntöönpanomenettelystä. Pääperiaatteena on, että rahasumman maksamista varten toteutettua jäykkää menettelyä on vältettävä asioissa, jotka eivät tosiasiallisesti ole riita-asioita ja joissa velallinen ei kiistä velkaansa. Tämä riita-asian käänteisyyden periaate edellyttää, että oikeudenkäyntimenettelyn aloittaminen ei kuulu enää kantajalle vaan vastaajalle, ilmoituksen maksukehotuksesta - omaksuttava aktiivinen asenne asiassa ja saatettava se tuomioistuimen käsiteltäväksi. Menettelyä luonnehtivat velallisen hiljaisella suostumuksella tuotetut oikeudelliset vaikutukset. Näin ollen on toteutettava jonka on - saatuaan velkojan pyynnöstä 27 Lisäksi ei ole varmaa, että tämä rajoitus olisi yhteisöjen tuomioistuimen Brysselin yleissopimukselle ja syrjintäkieltoa koskevalle 6 artiklalle antaman tulkinnan mukainen (asiassa C-398/92, MUND v. FESTNER 10 päivänä helmikuuta 1994 annettu tuomio, Kok. 1. 467). 28 European Payment Habits Survey - April 1997 - INTRUM JUSTITIA 29 Vrt. edellä mainittu tiedonanto, s. 9. 30 Asiassa 166/80, KLOMPS 16 päivänä kesäkuuta 1981 annettu tuomio, Kok. s. 1953 yhteisöjen tuomioistuin on myöntänyt, että maksamismääräys on Brysselin yleissopimuksessa tarkoitettu "päätös". 19 41. erityisiä varotoimia velallisen ja vastaajan etujen tehokkaaksi turvaamiseksi. Velkojan pyyntöön suostumista koskevan asiakirjan tiedoksi saattamisella tai ilmoittamisella on suuri merkitys, sillä tästä toimesta alkaen lasketaan määräaika, jonka kuluessa velallinen voi esittää vastineensa ja aloittaa kontradiktorisen menettelyn. Koko joukko kysymyksiä jää ratkaistavaksi senkin jälkeen, kun on päätetty edellä jotka ovat kaikkien olemassa olevien esitetyistä yleisistä periaatteista, järjestelmien perustana. Ensin olisi määritettävä, miten varmistaa asianosaisten tai muut tasapaino silloinkin, kun kyseessä ovat kuluttajat oikeuksien 31 joiden heikompaa asemaa markkinoilla ei saisi oikeushenkilöryhmät, entisestään heikentää. Lisäksi olisi määritettävä oikeudellisen viranomaisen, soveltamisala, velan haastemiehen sekä asianajajan asema. Aineellinen mahdollinen säännöt, todistuskeinot, määräyksen tiedoksisaattamiskeinot, kanteen nostamisen keinot ja määräajat - kaikki nämä on otettava huomioon suunniteltaessa eurooppalaisen maksamismääräysmcnettelyn mahdollista rakennetta. Tätä suunnittelutyötä ohjaa pyrkimys olla vahingoittamatta olemassa olevia järjestelmiä, jotka ovat osoittaneet tehokkuutensa. yksityiskohtaiset enimmäismäärä, hakemuksen H. 2 PÄÄTÖSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 42. 43. 44. Oikeudellisten päätösten nopea ja tehokas täytäntöönpano vaikuttaa osaltaan siihen, saatetaanko asia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tuomioiden vapaa liikkuvuus on vain näennäistä, jos peruste ei toteudu yhtä tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa. tavoitteisiin. Pakkotäytäntöönpanokeinot Ei ole varmaa, että nykyisellä kansallisella lainsäädännöllä pystyttäisiin vastaamaan samoin kuin näihin suojatoimenpiteet ja väliaikaiset toimet hyvin eri tavalla ja niitä koskevat edellytykset vaihtelevat erittäin paljon jäsenvaltiosta toiseen. Vaikka kaikissa täytäntöönpano-oikeus velalliselle määrätyn jäsenvaltioissa on velvollisuuden asettavat pakkotäytäntöönpanon edellytykseksi sen perusteen esittämisen tai jopa velalliselle ja useimmat jäsenvaltiot järjestetään luonteesta erilainen riippuen 32 pakkotäytäntöönpanon on mahdollistavien osoitetun maksukehotuksen, perusteiden luonteissa hyvin suuria eroja. Tämä johtuu siitä, että lainvoima ei ole ainoa tätä koskeva määräävä peruste. Velallisen koko omaisuuden ulosmittauksen yleisesti hyväksyttyyn periaatteeseen sisältyy monia poikkeuksia, ja ne myös vaihtelevat erittäin paljon valtiosta toiseen. Sama pätee muutoksenhakukeinoihin, tuomioistuimen asemaan täytäntöönpanoa koskevassa riita-asiassa, täytäntöönpanon kustannuksiin tai täytäntöönpanotoimenpiteiden julkisuuteen. Brysselin yleissopimuksella pyritään ainoastaan helpottamaan tuomioiden vapaata liikkuvuutta täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä. Varsinaisessa täytäntöönpanossa noudatetaan sen valtion menettelysääntöjä, jossa täytäntöönpano on pantu tosiasiallista toimeen. Täytäntöönpanoperuste ei ole siten osa täytäntöönpanoa ja on vielä paljon tehtävää, ennen kuin päätösten täytäntöönpanon lieventämällä 31 Vrt. Kuluttajien oikeusturvaa koskeva vihreä kirja. 32 Tietyt jäsenvaltiot erottavat toisistaan täytäntöönpanoperusteen ja täytäntöönpanomerkinnän. 20 45. 46. 47. edellytykset ja niistä aiheutuviin vaikeuksiin liittyvät riskit ovat samat kaikissa 33 jäsenvaltioissa. Yhteisöjen tuomioistuimen edellä esitetyllä tavalla painottama sääntöjen erilaisuus ja monimuotoisuus liittyy itse asiassa täytäntöönpanokeinoja koskevan oikeuden erityiseen henkilöoikeudesta, sopimusoikeudesta, avioliitto- ja perintöoikeudesta, vero-oikeudesta. sekä vakuutusoikeudesta. Tämä monialainen luonne ja siihen liittyvä ulosmittausten perinteinen alueperiaate edellyttävät varovaista ja hyvin asteittaista lähestymistapaa asiaan. kyse myös tilanteeseen, siinä on ja Pohdintaa on ehdotettu rajattavaksi ensiksi pankkitilien takavarikointia koskeviin ongelmiin, joita esiintyy lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä on periaatteessa tehokas ase vastahakoista velallista vastaan. Sen tehokkuutta on kuitenkin pidettävä suhteellisena ulosmittausten lainsäädännön huomattavien erojen takia. Erityisesti pankkitileillä olevien varojen erittäin suuri katoamisriski muodostaa merkittävän esteen takavarikon toteuttamiselle ja varojen pidättämiselle. Olisi siten hyvä pohtia eri keinoja esteiden ja varojen katoamisriskin poistamiseksi ja määrittää Euroopan unionin yhteinen lähestymistapa. ja kansallisen alueperiaatteen Useita kysymyksiä on syytä tarkastella lähemmin. Ulosmittauksen paikan määrittäminen on yksi olennainen kysymys, ja ratkaisussa on otettava huomioon varojen sähköisen siirron voimakas kehitys. Perinteistä periaatetta, jonka mukaan paikka määritetään sen perusteella, missä pankki säilyttää pidätettäviä rahoja tai jossa pankki on suorittanut maksun (yleensä pankin pääkonttori) on arvioitava uudelleen tätä tarkoitusta varten. tai Erityinen ongelma on myös ulosmittauksen kohteena olevan pankin ulkomaisen haaraliikkeen liittyy ulosmittausten alueperiaatteeseen. Tytäryhtiön tai haaraliikkeen katsotaan hyvin usein olevan ainakin ulosmittauksen osalta toinen laitos kuin se, jonka kautta ulosmittaus on tapahtunut. tytäryhtiön varojen ulosmittauksen laajuus, joka On myös tarkasteltava huolellisesti kysymystä, joka liittyy siihen päivään, jolloin ulosmittauksen kohteena olevan kolmannen osapuolen on toimitettava velallisen tiliä koskevia tietoja, sekä sellaisten pankkitilille maksettujen luottojen kohtaloa, joita ei voi ulosmitata. Sama pätee ulosmittausta hakevalle velkojalle tietyissä jäsenvaltioissa myönnettävään erityiskohteluun, johon liittyy syrjintää koskeva riski suhteessa "kaukaisempaan" velkojaan. II. 3. OMAISUUTTA KOSKEVIEN TIETOJEN AVOIMUUS 48. täytäntöönpanoa, ja Velkojan oikeuksien tehokas turvaaminen edellyttää ulkomailla tehtyjen päätösten jota nopeaa yksinkertaistetulla helpottaa tunnustamismenettelyllä täytäntöönpanomääräyksellä. Tämä edistys voi kuitenkin usein olla näennäistä, jos velallinen todetaan varattomaksi tai hän kätkee omaisuuttaan. Velkojan on siten pystyttävä tarkasti arvioimaan velallisensa omaisuuden todellinen määrä, sen varat ja velat, ennen kuin hän päättää täytäntöönpanon jatkamisen aiheellisuudesta. voidaan 33 Edellä mainittu asiassa MUND & FESTNER annettu tuomio, vrt. alaviite n:o 24. 21 49. 50. 51. 52. 53. Velkojien yleisenä panttina oleva omaisuus on menettänyt paljon avoimuuttaan. Ennen se koostui lähinnä kiinteästä omaisuudesta, joka oli helppo määrittää ja siten ulosmittauskelpoista, mutta omaisuuden aineosat ovat nykyisin merkittävästi tullut huomattavasti aineettomampaa, ja se muuttuneet. Omaisuudesta on muodostuu nykyisin suurelta osin pankkitileistä, erilaisista palkkioista, yhtiön osakkeista, arvopapereista tai perustajien osakkeista eri puolilla Eurooppaa sijaitsevissa yrityksissä. Usdn on toimittu siten, että järjestelyt takaavat haltijalle täydellisen nimettömyyden. Omaisuus on nykyisin vähemmän avointa sekä 34 lainsäätäjät ovat seuranneet kehitystä tietokoneen ja internetin kehityksen takia liikkuvampaa. Kansalliset ryhtyneet asteittain toimenpiteisiin, joiden avulla avoimuutta lisätään ainakin osaksi. Jokaisella jäsenvaltiolla on nykyisin käytettävissään keinoja, joiden avulla haetaan ja paikannetaan velallisen omaisuuden varoja ja velkoja. Keinot ovat kuitenkin hyvin erilaisia eivätkä läheskään takaa yhtäläistä turvaa kaikille velkojille. ja Eräs keino on pakottaa velallinen paljastamaan omaisuutensa koostumus velkojan tai täytäntöönpanosta vastaavan tuomioistuimen vaatimuksesta. Ensimmäisessä jäsenvaltioiden ryhmässä ei ole mitään tätä koskevaa oikeussääntöä. Velkojan on siten itse toteutettava tarpeelliset toimenpiteet näiden ainesosien yksilöimiseksi ja paikantamiseksi, ja usein tämä tapahtuu neuvokkaan tai liian hyvin tietoa saaneen velallisen hyväksi. Tietyissä jäsenvaltioissa ei sitä paitsi ole määräyksiä, joiden tarkoituksena on avulla voidaan maksukyvyttömyyden järjestäminen. rangaista velallisen toimintaa, jonka Ilmoitus jäsenvaltioiden ryhmässä on olemassa Toisessa todellinen omaisuuden suullisesti ilmoittamisen velvollisuus. tuomioistuimelle tarvittaessa valaehtoisesti kirjaajan tai oikeusviranomaisen tai erityisesti päätösten täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten läsnäollessa. jopa Ilmoituksesta kieltäytyvä velallinen voi vankeusrangaistuksen. Yleensä omaisuuden ilmoitus koskee kaikkea kiinteää tai irtainta omaisuutta. tehdään kirjallisesti rangaistuksia saada tai ja Omaisuuden ilmoittamisen tehokkuus riippuu suurelta osin sen käytöstä ja sen saamasta julkisuudesta. Tietyissä jäsenvaltioissa tätä kautta saatu tieto annetaan vain tuomioistuimelle ja asianosaisille. Ilmoitusvelvollisuuden painostava luonne on sitä vastoin huomattavasti suurempi siellä, missä kaikki asiasta kiinnostuneet tahot voivat saada tietoa asiasta tuomioistuinten rekistereiden välityksellä. Omaisuuden ilmoitusvelvollisuus on hyvin tehokas painostuskeino vilpillistä velallista vastaan. Julkisten rekistereiden tutkiminen voi olla huomattava täydentävän tiedon lähde. Se voi olla jopa korvaava ratkaisu niissä jäsenvaltioissa, joissa ei tunneta omaisuuden ilmoittamista. Myös tässä tapauksessa tällä keinoin saadun tiedon laajuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. tietyissä jäsenvaltioissa Lisäksi täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset voivat vaatia kolmansilta osapuolilta, erityisesti pankki- tai rahoituslaitoksilta, tietoa velallisten tileistä. Muissa jäsenvaltioissa tämä on täysin usein mahdotonta, pankkisalaisuudella. ja mahdollisuuden tuomioistuimet poissulkemista perustellaan tai muut 34 Vrt. Komission vihreä kirja elektronisesta kaupankäynnistä (KOM(97)157). 22 54. Omaisuuden avoimuudessa onkin varsin merkittäviä eroja Euroopan unionissa. Joidenkin jäsenvaltioiden hienotunteisuus rohkaisee vilpillisiä velallisia siirtämään omaisuuttaan tällaiseen valtioon ulosmittauksen välttämiseksi. Toisaalta Euroopan unionin velkojat taas eivät ole yhdenvertaisessa tilanteessa, koska heidän on haettava saataviaan jossakin tietyssä jäsenvaltiossa. Komissio katsoo, ettei nykyinen tilanne ole tyydyttävä ja että tehokkaat täytäntöönpanokeinot Euroopan unionissa edellyttävät yhteensovitettua toimintaa, joten tämän järjestelmän merkityksen vuoksi olisi aiheellista pohtia omaisuuden ilmoittamisen yleistämistä keinona paikallistaa varat ja velat. Järjestelmällisen maksukyvyttömyyden vastaiset menettelyt olisi myös otettava huomioon. Suurin osa ammattikunnasta tukee tätä lähestymistapaa; komission yksiköt kuulivat alan asiantuntijoita Helsingin seminaarin "Eurooppalainen täytäntöönpanoperuste" valmistelutöiden aikana maaliskuussa 1997. Komissio katsoo kuitenkin, että on välttämätöntä sovittaa yhteen tällaisen menettelyn tehokkuus ja toisaalta säännöt, joiden mukaan ulosmittausta ei voi suorittaa, ja toisaalta velkojan ja kolmansien osapuolien suoja kaikenlaisia asiattomia tai liiallisia tutkimustoimenpiteitä vastaan. Tietosuojaan olisi myös laajat kiinnitettävä erityistä huomiota. Komissio aikoo näin ollen aloittaa neuvottelut asiasta saadakseen asianmukaiset lausunnot niiltä piireiltä, joiden etua asia koskee. IL4. TOIMEENPANOSTA VASTAAVIEN VIRANOMAISTEN VÄLINEN TIETOJEN VAIHTO 55. 56. 57. Tuomioiden tehokkuuden parantamiseen on myös liitettävä toinen ulottuvuus eli kunkin jäsenvaltion tuomioiden täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välinen yhteistyö. Tätä kysymystä ei voi erottaa täytäntöönpanon kohteena olevan omaisuuden määrittämisestä, ja se kuuluu siihen luonnollisena osana. Tuleva yhteistyö on sitä laajempaa, mitä enemmän pyritään omaisuuden suurempaan avoimuuteen. Vaikka siviilioikeudellinen yhteistyö on yksi unionin tavoitteista, on kuitenkin huomattava, että Euroopan unionin tasolla ei ole nykyisin mitään yleistä monenkeskistä keskinäisen tukijärjestelmän toteuttamisen avulla jouduttaa riita-asioiden selvittämistä ja tuomioiden täytäntöönpanoa. tavoitteena välinettä, jonka olisi Edellä esitetty toteamus kuuluu oikeudellisia päätöksiä tehostavana seikkana aiheisiin, joita käsiteltiin Helsingissä maaliskuussa 1997 pidetyssä seminaarissa lisäksi kuultu "Eurooppalainen täytäntöönpanoperuste". Jäsenvaltioita on tiedonvaihtojärjestelmän "Eurooppalainen täytäntöönpanoperuste" -seminaaria koskevien töiden aikana (vrt. kohta 1. 2). Ehdotuksen saama vastaanotto on todisteena siitä, että jäsenvaltiot ovat jossain määrin tuomioistuinten välisen yhteistyön muodollisen kehyksen puuttumisesta tuomioiden tehokkuudelle aiheutuvista vaikeuksista. toteuttamisen mahdollisuudesta tietoisia tunnustamis- lainsäädännöllisten ja Komissio puolestaan katsoo, että täytäntöönpanojärjestelmien edistäminen on ensisijainen kysymys, mutta myönteisiä saavutuksia voidaan vielä kehittää näihin järjestelmiin kuuluvien jäsenvaltioiden viranomaisten välisellä yhteistyöllä. Tällaisen yhteistyön avulla jäsenvaltioiden oikeusperiaatteeseen vahvasti voitaisiin juurtuneen, täytäntöönpanokeinoja koskevan alueperiaatteen haitat. Toisaalta on kuitenkin vaikeaa - ja tietyissä tapauksissa lähes mahdotonta - paikantaa helposti ja vähin kustannuksin velkojaa mahdollisesti tyydyttävä omaisuus. Siten asetetaan 23 toisaalta kiertää tehokkuus, ja yleisemmin kyseenalaiseksi päätösten vapaa jäsenvaltioiden oikeuskoncistojen kyky vastata oikeusalamaisten huoliin. On siten täytäntöönpanoviranomaisten järkevää aloittaa keskustelut jäsenvaltioiden ja mahdollisista välisestä yksityiskohtaisista säännöistä. tiedonvaihdon mahdollisuudesta, muodosta liikkuvuus ja 58. Jotta tällainen järjestelmä olisi tehokas, sen ei pidä rajoittua tiedonvaihtoon siitä, mitä lainsäädäntöä vastaanottajavaltio soveltaa päätösten täytäntöönpanoon. Yhteistyön tärkeimpänä tavoitteena on oltava se, että velkoja saa tietoa vastaanottajavaltiossa sekä itse velallisesta mutta myös tämän omaisuuden luonteesta, varoista (mukaan lukien kolmansien osapuolten hallussa olevat velat ) ja veloista sekä niiden paikasta. 59. Muiden alojen olemassa olevien välineiden vertailu helpottaa järjestelmän mahdollisten rajojen määrittämistä. Erityisesti Euroopan unionin tasolla on olemassa useita välineitä, joiden tavoitteena on mahdollistaa tai helpottaa viranomaisten vastavuoroista tiedonvaihtoa ja yhteistyötä. Tässä suhteessa erityinen merkitys on Euroopan poliittisen yhteistyön yhteydessä 6 päivänä marraskuuta 1990 allekirjoitetulla yleissopimuksella, jossa määrätään 35 koskevasta menettelystä. Kyseisen yleissopimuksen elatusavun perintää 3 artiklan mukaisesti nimitetyt viranomaiset työskentelemään yhteistyössä päätösten tehostamiseksi ja toteuttamaan tarvittavia täytäntöönpanon pakkokeinoja mutta myös etsimään ja paikantamaan velallisen omaisuutta, sekä hankkimaan valtiolta kaiken velallista koskevan tiedon. Yhteisön oikeus tarjoaa myös useita viranomaisten tiedonvaihdon ja keskinäisen avun järjestelmien malleja, joiden tavoitteena on taata yhteisön säännöstön asianmukainen soveltaminen. Näitä järjestelmiä on kehitetty erityisesti tullin ja sitoutuvat 36 maatalouden aloilla sekä verotuksen alalla. Keskusteluihin vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden kulttuurien väliset erot prosessikäytäntöä ja päätösten täytäntöönpanoa koskevassa vastuussa sekä kussakin jäsenvaltiossa saatavilla olevien tietojen erot ja yhtäläisyydet sekä täytäntöönpanoviranomaisten asemaa ja vastuuta koskevat huomattavat erot. Siksi on otettava huomioon tietty määrä muuttujia. 60. varata parempi epäilemättä viranomaisille Olisi tärkeää määrittää tarkasti se, kenellä on oikeus saada tietoja. Tämä oikeus tavallisille olisi yksityishenkilöille. Näin ollen olisi määritettävä viranomaiset, joilla on oikeus saada tietoja, ja viranomaiset, joilla on oikeus antaa niitä. Järjestelmän olisi epäilemättä oltava avoin kaikille viranomaisille - hallinnollisille, oikeudellisille tai näistä riippumattomille viranomaisille - siltä osin, kuin viranomainen on saanut valtiolta oikeuden päätösten pakkotäytäntöönpanoon. Tähän liittyy lisäksi kysymys siitä, miten suureen hajautuksen asteeseen järjestelmällä pyritään. eikä 35 Vain neljä valtiota on ratifioinut tämän yleissopimuksen. Neuvostossa tehdään parhaillaan tutkimusta tästä yleissopimuksesta, erityisesti ratifioimatta jättämisen syistä. Tutkimuksesta odotetaan saatavan hyödyllisiä tietoja. 36 Katso erityisesti neuvoston direktiivi 76/308/ETY, joka koskee velkojen perintää EMOTR:n rahoitusjärjestelmään kuuluvista toimista sekä maatalous- ja tullimaksuista - EYVL N:o L 73, 19. 03. 1976, s. 18. 24 selkeästi järjestelmän ja On määritettävä avunantopyyntöjä koskevat edellytykset. Olisi myös kartoitettava tapaukset, joissa avunanto voidaan asianmukaisesti kieltää, ja ne rajat, joita yksityiselämän ja henkilökohtaisten tietojen suoja tai vastaanottajavaltiossa voimassa olevien tietojen luottamuksellisuutta tai pankkisalaisuutta koskevat kansalliset säännöt asettavat järjestelmälle. soveltamisala aineellinen 25 III. EHDOTUS: Neuvoston säädös siviili- tai kauppaoikeudellisten päätösten oikeudellista toimivaltaa, tunnustamista ja täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioissa koskevasta yleissopimuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka OTTAA HUOMIOON Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan, OTTAA HUOMIOON komission ehdotuksen37, OTTAA HUOMIOON Euroopan parlamentin lausunnon38, KATSOO, että Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltiot katsovat, että yhteistyö siviili- ja kauppaoikeudellisten päätösten toimivallan, tunnustamisen ja täytäntöönpanon alalla on yhteistä etua koskeva asia, joka kuuluu perustamissopimuksen VI osastolla käyttöön otetun yksityisoikeuden alan oikeudellisen yhteistyön piiriin, ja PÄÄTETTYÄÄN laatia yleissopimuksen ja sen tulkitsemista koskevan pöytäkirjan, joiden tekstit ovat tämän säädöksen liitteenä ja jotka jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat allekirjoittaneet tänä päivänä, SUOSII TAA jäsenvaltioille tämän yleissopimuksen hyväksymistä valtiosääntöjensä mukaisesti. Tehty Brysselissä. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 37 KOM(97). 38 EYVL. 26 EUROOPAN SOPIMUSPUOLET, jotka UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN KORKEAT VIITTAAVAT annettuun neuvoston säädökseen, HALUAVAT edistää ja nopeuttaa siviili- tai kauppaoikeudellisten päätösten vapaata liikkuvuutta Euroopan unionin jäsenvaltioissa ja yksinkertaistaa tätä varten oikeudellisten päätösten tunnustamiseen ja väliaikaiseen täytäntöönpanoon liittyviä muodollisuuksia, HALUAVAT vahvistaa Euroopan unionin henkilöiden oikeusturvaa, jäsenvaltioihin sijoittautuneiden KATSOVAT, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla mainitun perustamissopimuksen K. 3 artiklan mukaisesti tehdyissä yleissopimuksissa voidaan määrätä, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta tulkita yleissopimusten määräyksiä sellaisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka kyseiset valtiot voivat täsmentää yleissopimuksissa, OVAT SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ: Ei muutoksia39. I OSASTO - SOVELTAMISALA 1 artikla II OSASTO - TOIMIVALTA 1 jakso Yleiset määräykset 2 artikla 1. Kanne sitä vastaan, jossakin sopimusvaltiossa, nostetaan hänen kansalaisuudestaan riippumatta tuon valtion tuomioistumissa, jollei tämän yleissopimuksen määräyksistä muuta johdu. tavanomainen asuinpaikka on jonka Henkilöön, joka ei ole sen valtion kansalainen, jossa hänellä on tavanomainen asuinpaikka, sovelletaan samoja tuomioistuimen toimivaltaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä kuin tuon valtion omiin kansalaisiin. 2. Tätä sopimusta sovellettaessa yhtiöiden ja muiden oikeushenkilöiden hallinnollinen päätoimipaikka tai sen puuttuessa niiden sääntömääräinen toimipaikka vastaa luonnollisten henkilöiden tavanomaista asuinpaikkaa. 39 Koko yleissopimuksen ja pöytäkirjojen osalta maininnalla 'ei muutoksia' tarkoitetaan nykyistä Brysselin yleissopimusta ja sen pöytäkirjoja (Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen). 27 3 artikla Sellaista henkilöä vastaan, jolla on tavanomainen asuinpaikka sopimusvaltiossa, voidaan nostaa kanne toisen sopimusvaltion tuomioistuimessa ainoastaan tämän osaston 2—6 jakson määräysten nojalla. Erityisesti seuraavia säännöksiä ei voida soveltaa näitä vastaan: (ei muutoksia) 4 artikla Jos vastaajan tavanomainen asuinpaikka ei ole sopimusvaltiossa, tuomioistuimen toimivalta määräytyy kussakin sopimusvaltiossa sen oman lain mukaan, jollei 16, 17 ja 18 artiklan määräyksistä muuta johdu. Tällaista vastaajaa vastaan voi kansalaisuudestaan riippumatta jokainen, jolla on kotipaikka jossakin sopimusvaltiossa, samalla tavoin kuin tuon valtion omat kansalaiset, vedota siinä sopimusvaltiossa voimassa oleviin tuomioistuimen toimivaltaa koskeviin säännöksiin sekä erityisesti 3 artiklan 2 kappaleessa mainittuihin säännöksiin. 2 jakso Erityinen toimivalta 5 artikla Sellaista henkilöä vastaan, jolla on tavanomainen asuinpaikka sopimusvaltiossa, voidaan nostaa kanne toisessa sopimusvaltiossa: 1) 2) 3) omaisuuden myynnistä tehtyä sopimusta koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa kanteen perusteena oleva luovutus on toteutettu tai toteutettava, jollei omaisuutta ole luovutettu tai luovuteta eri paikkakunnilla, jossa elatusapua koskevassa asiassa sen paikkakunnan elatusapuun oikeutetulla on kotipaikka tai asuinpaikka tai, jos asia liittyy jonkun oikeudellista asemaa koskevaan asiaan, siinä tuomioistuimessa, joka oman lakinsa mukaan on toimivaltainen tuossa asiassa40, jollei toimivalta perustu ainoastaan toisen asianosaisen kansalaisuuteen, tuomioistuimessa, sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä vahingon aiheuttanut tosiseikka on tapahtunut, tai sen paikan tuomioistuimessa, jossa vahinko (tai osa vahingosta) on tapahtunut, 40 Avioliittoasioihin liittyvää toimivaltaa, päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevan yleissopimuksen ("Bryssel II") allekirjoitus olisi otettava huomioon. 28 4) 5) 6) 7) tai hyvitysvaatimusta rikokseen perustuvaa yksityisoikeudellista korvaus- koskevassa asiassa siinä tuomioistuimessa, jossa rikosasia on vireillä, siltä osin kuin tutkimaan lakinsa mukaan on tuomioistuin oman yksityisoikeudellisia vaatimuksia, toimivaltainen sivuliikkeen, agentuurin tai muun toimipaikan toimintaa koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa toimipaikka sijaitsee, jos hän on joko suoraan lain nojalla taikka kirjallisella tai kirjallisesti vahvistetulla suullisella oikeustoimella muodostetun trustin edunsaaja, sen sopimusvaltion tuomioistuimessa, missä trustin kotipaikka on, trustin perustaja, trustee tai laivalastin tai rahdin pelastamisesta aiheutuvan pelastuspalkkion maksamista koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä kyseessä oleva lasti tai rahti a) b) on asetettu takavarikkoon tai on muun siihen rinnastettavan turvaamistoimen kohteena sellaisen maksun turvaamiseksi tai olisi voitu asettaa takavarikkoon tai siihen olisi voitu kohdistaa muu siihen rinnastettava turvaamistoimi, mutta takuu tai muu vakuus on asetettu, ja jos väitetään, että vastaajalla on jokin oikeus lastiin tai rahtiin taikka oli sellainen oikeus silloin, kun pelastustoimenpide tapahtui. 5 a artikla 1. Yksityishenkilön työsopimuksen osalta vastaajaa, tavanomainen asuinpaikka on sopimuspuolena olevan valtion alueella, vastaan voidaan nostaa kanne toisessa sopimusjäsenvaltiossa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa työntekijä tavallisesti työskentelee. jonka Jos työntekijä ei tavallisesti työskentele samassa maassa, työnantajaa vastaan voidaan nostaa kanne myös sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa työntekijän työhön ottanut laitos sijaitsee. 2. Kahden asianosaisen välillä tehdyt toimivaltaa koskevat sopimukset ovat päteviä ainoastaan, jos ne on tehty riidan syntymisen jälkeen tai työntekijä vetoaa siihen nostaakseen kanteen muussa kuin vastaajan tavanomaisen asuinpaikan tuomioistuimessa tai 1 kohdassa tarkoitetussa tuomioistuimessa. tuomioistuimen 6 artikla Sitä vastaan, jonka tavanomainen asuinpaikka on sopimusvaltiossa, voidaan nostaa kanne toisessa sopimusvaltiossa: 1) jos asiassa on useampia vastaajia, siinä tuomioistuimessa, jonka alueella jollakin vastaajista on tavanomainen asuinpaikka, jollei kannetta ole nostettu vain muiden vastaajien haastamiseksi heidän tuomioistuimensa ulkopuolella. Edellä 1 alakohtaa ei sovelleta vastaajaan, joka on tehnyt kantajan kanssa tuomioistuimen toimivaltaa koskevan sopimuksen 17 artiklassa asetettujen edellytysten mukaisesti; 29 2) 3) 4) jos kanne koskee takautumisvaatimusta tai siihen rinnastettavaa vaatimusta, siinä tuomioistuimessa, jossa alkuperäinen kanne on vireillä, jollei alkuperäistä kannetta ole nostettu Ainostaan sen vuoksi, että kanne häntä vastaan saataisiin tutkituksi muussa tuomioistuimessa kuin siinä, joka muutoin olisi ollut toimivaltainen tutkimaan häntä vastaan nostetun kanteen, jos kysymyksessä on vastakanne, joka perustuu samaan sopimukseen tai seikkaan kuin pääkanne, siinä tuomioistuimessa, jossa pääkanne on vireillä, jos asia koskee sopimusta ja kanne voidaan yhdistää samaa vastaajaa vastaan nostettuun kanteeseen, joka koskee esineoikeutta kiinteään omaisuuteen, sen sopimusvaltion tuomioistuimessa, jossa kiinteistö sijaitsee. Ei muutoksia. Ei muutoksia. 6 a artikla 3 jakso Toimivalta vakuutusasioissa 7 artikla 8 artikla vastaan, jonka tavanomainen asuinpaikka on vakuutuksenantajaa Kanne sopimusvaltiossa, voidaan nostaa: sopimusvaltiossa 1. muussa paikkakunnan vakuutuksenottajalla on tavanomainen asuinpaikka sen tuomioistuimessa, jossa tai 2. jos on kysymys tuomioistuimessa, jossa kanne on nostettu johtavaa vakuutuksenantajaa vastaan. rinnakkais vakuutuksen antajasta, sopimusvaltion siinä Vakuutuksenantajalla, jolla ei ole sopimusvaltiossa tavanomaista asuinpaikkaa mutta jolla on sellaisessa valtiossa sivuliike, agentuuri tai muu toimipaikka, katsotaan tämän toiminnasta aiheutuvien riitojen osalta olevan kotipaikka tuossa valtiossa. 9 artikla Asiassa, joka koskee vastuuvakuutusta tai kiinteää omaisuutta koskevaa vakuutusta, kanne vakuutuksenantajaa vastaan voidaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa vahingon aiheuttanut tosiseikka sattui, tai sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa vahinko tai osa vahinkoa on tapahtunut. Sama koskee tapauksia, joissa samalla vakuutussopimuksella on vakuutettu sekä kiinteätä että irtainta omaisuutta ja sama tapahtuma on aiheuttanut vahinkoa kummallekin. lisäksi nostaa 30 PJ muutoksia. 10 artikla 11 artikla Jollei 10 artiklan 3 kappaleen määräyksistä muuta johdu, vakuutuksenantaja saa nostaa kanteen vain sen sopimusvaltion tuomioistuimissa, jonka alueella vastaajalla on tavanomainen asuinpaikka, riippumatta siitä, onko vastaaja vakuutuksenottaja, vakuutettu vai edunsaaja. Tämän jakson määräykset eivät vaikuta oikeuteen nostaa vastakanne tuomioistuimessa, jossa pääkanne on tämän jakson määräysten mukaisesti vireillä. siinä 12 artikla Tämän jakson määräyksistä voidaan sopimuksin poiketa ainoastaan, jos (1-2 alakohta: ei muutoksia) 3. 4. sopimuksen ovat keskenään tehneet vakuutuksenottaja ja vakuutuksenantaja, joilla vakuutussopimusta samassa tuomioistuinten sopimusvaltiossa, ja sopimuksessa on sovittu tuon valtion toimivallasta myös sen tapauksen varalta, että vahinko on sattunut ulkomailla, jollei sellainen sopimus ole tuon valtion lain mukaan kielletty, tai tavanomainen asuinpaikka tehtäessä oli sopimus on tehty sellaisen vakuutuksenottajan kanssa, jolla ei ole tavanomaista asuinpaikkaa missään sopimusvaltiossa, paitsi milloin vakuutus on pakollinen tai koskee sopimusvaltiossa olevaa kiinteää omaisuutta, tai 5. (ei muutoksia) 12 a artikla Edellä 12 artiklan 5 alakohdassa tarkoitetut riskit ovat seuraavat: (1-4 alakohta: ei muutoksia) Neuvoston direktiivin 88/357/ETY 5 artiklassa tarkoitetut suuret riskit. 4 jakso Toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa 13 artikla Kun asia koskee jonkun sellaista tarkoitusta varten tekemää sopimusta, jota ei voi pitää hänen ammattiinsa tai elinkeinotoimintaansa liittyvänä, jäljempänä 'kuluttaja', määräytyy tuomioistuimen toimivalta tämän jakson määräysten mukaisesti, jollei 4 artiklan ja 5 artiklan 5 kohdan määräyksistä muuta johdu, jos asia koskee: 31 irtaimen kauppaa ja hinta on suoritettava maksuerissä, tai lainaa, joka on maksettava takaisin erissä, tai muuta luottokauppaa, johon sovelletaan neuvoston direktiiviä 87/102/ETY, muita sopimuksia, jotka tarkoittavat irtaimen tavaran tai palvelun toimittamista, jos a) sopimusta on edeltänyt erityinen tarjous tai ilmoittelu siinä valtiossa, jossa kuluttajalla on tavanomainen asuinpaikka, ja b) e) jos kuluttajan sopimuskumppani tai tämän edustaja on vastaanottanut kuluttajan tilauksen siinä maassa, jossa hänellä on tavanomainen asuinpaikka, tai jos kuluttaja on siirtynyt valtiosta, jossa hänellä on tavanomainen asuinpaikka, toiseen sopimusvaltioon ja on tehnyt siellä tilauksen, sillä edellytyksellä että matka on järjestetty kuluttajan kannustamiseksi tekemään tavaroiden ostoa koskeva sopimus. Edellä ensimmäisen kohdan 2 alakohdassa mainittuja määräyksiä sovelletaan myös sopimuksiin, jotka koskevat kiinteän omaisuuden csa-aikaisen käyttöoikeuden saamista. Jos kuluttajan sopimuskumppanin tavanomainen asuinpaikka ei ole sopimusvaltiossa, mutta hänellä on sellaisessa valtiossa sivuliike, agentuuri tai muu toimipaikka, katsotaan hänellä sivuliikkeen, agentuurin tai muun toimipaikan toiminnasta aiheutuvien riitojen osalta olevan tavanomainen asuinpaikka tuossa valtiossa. 14 artikla Kuluttaja voi nostaa kanteen toista sopimuspuolta vastaan joko sen sopimusvaltion tuomioistuimissa, missä tällä on tavanomainen asuinpaikka, tai sen sopimusvaltion tuomioistuimissa, missä kuluttajalla itsellään on tavanomainen asuinpaikka. Toinen sopimuspuoli voi nostaa kanteen kuluttajaa vastaan ainoastaan sopimusvaltion tuomioistuimissa, missä kuluttajalla on tavanomainen asuinpaikka. sen Tämän artiklan määräykset eivät vaikuta oikeuteen esittää vastavaatimuksia siinä tuomioistuimessa, jossa pääkanne tämän jakson määräysten mukaisesti on vireillä. 15 artikla Tämän jakson määräyksistä voidaan sopimuksin poiketa ainoastaan, jos: 1. 2. sopimus on tehty riidan syntymisen jälkeen, tai sopimus antaa kuluttajalle oikeuden nostaa kanteen muissa kuin tässä jaksossa tarkoitetuissa tuomioistuimissa, tai 32 3. ja hänen sopimuskumppanillaan tekoaikana oli kuluttajalla tavanomainen asuinpaikka samassa sopimusvaltiossa ja sopimuksessa on sovittu, että tuon valtion tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, jollei sellainen sopimus sanotun valtion lain mukaan ole kielletty. sopimuksen 5 jakso Yksinomainen toimivalta 16 artikla Seuraavilla tuomioistuimilla on yksinomainen toimivalta: 1) a) b) (alakohta: ei muutoksia) sen kuitenkin asiassa, joka koskee kiinteän omaisuuden vuokraamista tilapäiseen yksityiskäyttöön enintään kuudeksi peräkkäiseksi kuukaudeksi, toimivalta on myös on tavanomainen asuinpaikka edellyttäen, että omistaja ja vuokralainen ovat luonnollisia henkilöitä ja että heillä on tavanomainen asuinpaikka samassa sopimusvaltiossa, jossa vastaajalla tuomioistuimilla, sopimusvaltion 2) asiassa, joka koskee yhtiön tai muun oikeushenkilön pätevyyttä, mitättömyyttä tai purkamista, taikka sen toimielinten päätöksiä, sen sopimusvaltion tuomioistuimilla, jossa yhtiöllä tai oikeushenkilöllä on sääntömääräinen toimipaikka, (3-5 kohta: ei muutoksia) 6 jakso Tuomioistuimen toimivaltaa koskeva sopimus 17 artikla Jos asianosaiset, joista ainakin yhdellä on kotipaikka jossakin sopimusvaltiossa, ovat sopineet, että jonkin sopimusvaltion tuomioistuimen tai tuomioistuinten on ratkaistava jo syntynyt riita tai tietystä oikeussuhteesta syntyvät vastaiset riidat, ovat ainoastaan tuo tuomioistuin tai tuon valtion tuomioistuimet toimivaltaisia ratkaisemaan asian. Tällainen tuomioistuimen toimivaltaa koskeva sopimus on tehtävä: (kohdan loppuosa: ei muutoksia. ) Jos kummankin tuollaisen sopimuksn tehneen asianosaisen tavanomainen asuinpaikka ei ole missään sopimusvaltiossa, toisten sopimusvaltioiden tuomioistuimet eivät ole toimivaltaisia tutkimaan asiaa, jolleivät sopimuksen mukaan toimivaltainen tuomioistuin tai toimivaltaiset tuomiostuimet ole katsoneet, ettei sillä tai niillä ole toimivaltaa asiassa. (Artiklan loppuosa: ei muutoksia, lukuunottamatta viimeistä kohtaa, joka poistetaan. ) 33 18 artikla Sen toimivallan lisäksi, joka sopimusvaltion tuomioistuimella on tämän sopimuksen muiden määräysten nojalla, tuomioistuin on toimivaltainen, jos vastaaja vastaa siinä ja toteuttaa siinä vapaaehtoisesti prosessitoimet, lukuun ottamatta toimia, joiden tarkoituksena on suoraan tai välillisesti, liitännäisesti tai toissijaisesti, kiistää toimivallan kiistämistä toimivalta. Tuomioistuimen kyseisen tuomioistuimen koskevista muotoseikoista tai keinoista annetuilla kansallisilla säännöksillä ei missään tapauksessa saa estää vastaajaa ilmaisemasta selkeästi tahtoaan kiistää kyseisen tuomioistuimen toimivalta. Ensimmäistä kohtaa ei kuitenkaan sovelleta, jos toinen tuomioistuin 16 artiklan mukaan on yksinomaisesti toimivaltainen. 6 a jakso Väliaikaisia toimenpiteitä ja turvaamistoimenpiteitä koskeva toimivalta 18 a artikla 1. sopimusvaltion lainsäädännössä määrätyt väliaikaiset Jos tai turvaamistoimenpiteet on pantava täytäntöön kyseisen valtion alueella, niitä voidaan pyytää tässä valtiossa riippumatta siitä, missä niiden vaikutukset esiintyvät, vaikka tämän yleissopimuksen perusteella toisen sopimuspuolena olevan valtion tuomioistuin olisi toimivaltainen ratkaisemaan pääasian. toimet 2. Tässä väliaikaisilla yleissopimuksessa ja joiden tarkoitetaan kiireellisiä turvaamistoimenpiteillä tarkoituksena on riita-asian tai omaisuuden tutkiminen, säilyttämisen takaaminen päätöstä tai pakkotäytäntöönpanoa varten sekä tosiasiallisen tai oikeudellisen tilanteen säilyttäminen tai ratkaiseminen niiden oikeuksien tunnustamista pääasiaa käsittelevä takaamiseksi, tuomioistuin pyytää tai saattaa pyytää. toimenpiteillä toimenpiteitä, todisteiden joiden 7 jakso Tuomioistuimen toimivallan ja asian tutkimisen edellytysten (Ei muutoksia) tarkistaminen 19 artikla 20 artikla Jos kanne nostetaan sopimusvaltiossa sellaista vastaajaa vastaan, jolla on kotipaikka toisessa sopimusvaltiossa, ja jos vastaaja ei vastaa, tuomioistuimen on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta, jollei se ole toimivaltainen tämän yleissopimuksen määräysten mukaan. (Ei muutoksia) 34 Toisen kohdan määräyksiä sovelletaan siihen asti, kunnes oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen ilmoittamisesta ja tiedoksiannosta Euroopan unionin jäsenvaltioissa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehdyn yleissopimuksen 9 artiklan määräykset tulevat niiden osalta voimaan. 8 jakso Vireilläolo ja samassa yhteydessä käsiteltävät kanteet 21 artikla Jos eri sopimusvaltioiden tuomioistuimissa nostetaan samojen asianosaisten välillä samaa asiaa koskevia kanteita, muiden tuomioistuinten kuin sen, jossa kanne on ensin nostettu on omasta aloitteestaan keskeyttävä asian käsittely, kunnes on ratkaistu, että tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen. Kun on ratkaistu, että se tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen, tulee muiden tuomioistuinten tuon tuomioistuimen toimivallan vuoksi jättää asia tutkimatta. Tämän yleissopimuksen mukaan asia on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi silloin, kun kanne on jätetty tähän tuomioistuimeen, ja haastehakemus tai vastaava asiakirja on annettu tiedoksi tai siitä on ilmoitettu vastaajalle 20 artiklan toisen tai kolmannen kohdan mukaisesti. 22 artikla Jos toisiinsa liittyvät kanteet ovat vireillä eri sopimusvaltioiden tuomioistuimissa, tuomioistuin, jossa kanne on myöhemmin nostettu, voi keskeyttää asian käsittelyn. Tuomioistuin, jossa kanne on nostettu myöhemmin, voi asianosaisen pyynnöstä myös jättää asian tutkimatta edellyttäen, että molemmat kanteet ovat vireillä saman asteen tuomioistuimissa, että se tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen tutkimaan molemmat kanteet, ja että toisiinsa liittyvien kanteiden käsittelyn yhdistäminen on sanotun tuomioistuimen lain mukaan sallittua. Tätä artiklaa sovellettaessa katsotaan kanteiden liittyvän toisiinsa silloin, kun niiden välillä on niin läheinen yhteys, että kanteiden käsitteleminen ja ratkaiseminen yhdessä näyttää eri oikeudenkäynneissä johtaisi ristiriitaisiin tuomioihin. se, että kanteiden käsitteleminen jotta vältetään tarpeelliselta, 23 artikla (1 kohta: ei muutoksia) 2. Jos vain sillä tuomioistuimella, jossa kanne on myöhemmin nostettu, on yksinomainen toimivalta, ei sen tarvitse lykätä tuomion antamista siihen asti, kunnes se tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on päättänyt toimivallastaan. 35 9 jakso Väliaikaiset toimenpiteet ja turvaamistoimet 24 artikla Poistettu. III OSASTO - TUNNUSTAMINEN JA TÄYTÄNTÖÖNPANO (Ei muutoksia) (Ei muutoksia) 25 artikla 1 jakso Tunnustaminen 2$ artikla 27 artikla Vaikka päätökset eivät ole täytäntöönpanokelpoisia tai niitä ei vielä ole julistettu 31 artiklan mukaisesti täytäntöönpanokelpoisiksi siinä valtiossa, jossa täytäntöön panoa pyydetään, sopimuspuolena olevassa valtiossa tehdyillä päätöksillä vahvistetaan annettujen tuomioiden osalta sellaisen velan olemassaolo, jonka ja voidaan perusteella turvaamistoimenpiteistä jossa täytäntöönpanoa pyydetään. toimenpiteistä lainsäädännön mukaisesti, väliaikaisista määrätä valtion sen Poistettu. Poistettu. (Ei muutoksia) 28 artikla 29 artikla 30 artikla 36 2 jakso Täytäntöönpano 31 artikla Sopimusvaltiossa annetulla tuomiolla, joka siinä valtiossa on täytäntöönpanokelpoinen, on toisessa sopimusvaltiossa tämän valtion lainsäädännön täytäntöönpanokelpoisia tuomioita koskevat vaikutukset, kun tuomio asiaan osallisen hakemuksesta on siellä julistettu täytäntöönpanokelpoiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kuitenkin sellaiset tuomiot pantava täytäntöön Englannissa ja Walesissa, Skotlannissa tai Pohjois-Irlannissa, jotka asiaan osallisen pyynnöstä on täytäntöönpanoa varten asianomaisessa Yhdistyneen kuningaskunnan osassa. rekisteröity 1. 2. 32 artikla Täytäntöönpanoa koskevan pyynnön ottaa vastaan: Sopimuspuolena olevissa valtioissa, joissa on määrätty useita tuomioistuimia tai viranomaisia, alueellisesti toimivaltainen tuomioistuin tai viranomainen on se, jonka alueella sillä henkilöllä on tavanomainen asuinpaikka, jota vastaan tällä ei ole tavanomaista asuinpaikkaa täytäntöönpanoa pyydetään. Jos täytäntöönpano valtiossa, se jonka alueella täytäntöönpano on tapahtuva. tuomioistuin on toimivaltainen, 33 artikla Täytäntöönpanoa pyydetään täytäntöönpanovaltion lain mukaisesti. Hakijan on ilmoitettava osoite tiedoksiantoja varten sen tuomioistuimen tuomiopiirin tai sen viranomaisen toimivaltapiirin alueella, jossa täytäntöönpanoa pyydetään. Jos täytäntöönpanovaltion laki ei tunne sellaisen paikallisen osoitteen ilmoittamista, hakijan on nimettävä oikeudenkäyntiasiamies. Hakemukseen on liitettävä 46 artiklassa tarkoitetut asiakirjat. 34 artikla 1. Tuomioistuimen tai viranomaisen, jolta täytäntöönpanoa on pyydetty, on annettava päätöksensä kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämisestä. 2. Tuomioistuimen tai viranomaisen on tarkastettava, että kanne sekä 46 artiklassa mainitut asiakirjat ovat muodoltaan sääntöjen mukaisia. 3. Asianosainen, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan, ei voi oikeudenkäynnin tässä vaiheessa esittää huomautuksia. 37 (Ei muutoksia) 35 artikla 36 artikla 1. 2. 3. Päätös, jolla täytäntöönpanoon on suostuttu, on annettava tiedoksi tai ilmoitettava sille asianosaiselle, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan. Tämä voi hakea muutosta kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiannosta. Jos muutoksenhakijalla on tavanomainen asuinpaikka toisessa sopimusvaltiossa kuin siinä, missä on annettu päätös, jolla täytäntöönpanoon on suostuttu, muutoksenhakuaika on kaksi kuukautta siitä päivästä, kun päätös on annettu tiedoksi hänelle joko henkilökohtaisesti tai hänen asunnollaan. Tätä määräaikaa ei voida pidentää etäisyyden perusteella. Päätös, täytäntöönpanoon täytäntöönpanokelpoinen täytäntöönpanomääräyksellä. suostutaan, jolla on täysimääräisesti Päätökseen sisältyvät myynti- tai luovutustoimet tai kaikki oikeuksien lopullisen toteuttamisen toimet keskeytetään kuitenkin 1 kohdassa määrätyn riita-asiaa koskevan muutoksenhakuajan päättymiseen asti ja haettaessa muutosta siihen asti, kunnes muutoksenhausta on annettu lainvoimainen päätös. Tuomioistuin, jossa muutosta on haettu, voi kuitenkin päättää toisin ja määrätä tarvittaessa vakuuden. 4. Joka tapauksessa päätökseen, jolla täytäntöönpanoon on suostuttu, sisältyy lupa määrätä sen asianosaisen omaisuutta tai sitä asianosaista, jota vastaan täytäntöönpano on myönnetty, koskevista turvaamistoimenpiteistä. (Ei muutoksia) 37 artikla 37 a artikla 1. Edellä 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu muutoksenhaku hyväksytään, jos asianosainen, jota vastaan täytäntöönpanoon on suostuttu, osoittaa: 1) 2) (poistettu) jos kysymyksessä on asianosaisen poissa ollessa annettu ratkaisu ettei hänelle ole annettu tietoa tai ilmoitettu haastehakemuksesta tai vastaavasta asiakirjasta tästä lainvastaisuudesta on aiheutunut hänelle vahinko tai lainmukaisesti ja että ettei hänelle ole annettu tietoa tai ilmoitettu siitä riittävän ajoissa, jotta hän voisi puolustautua. Muutoksenhakua ei kuitenkaan hyväksytä, jos hän ei ole käyttänyt mitään muutoksenhakukeinoa tehtyä päätöstä vastaan, vaikka hän olisi saanut tiedon päätöksestä lainmukaisesti ja riittävän ajoissa; 38 3) 4) 5) jos päätös on ristiriidassa samoja asianosaisia koskevan päätöksen kanssa, joka on annettu vastaanottajavaltiossa tai muussa sopimusvaltiossa; (poistettu) jos päätös on ristiriidassa muussa valtiossa, joka ei ole sopimuspuolena, annetun aikaisemman päätöksen kanssa riita-asiassa, jolla on sama kohde ja sama oikeusasia, tämän viimeisen päätöksen täyttäessä kaikki tarvittavat edellytykset tunnustamista varten vastaanottajavaltiossa. 2. Sopimuspuolena olevan alkuperävaltion päätöstä ei voida missään tapauksessa tarkistaa pääasian osalta. 37 b artikla Edellä 36 artiklassa tarkoitettu muutoksenhaku hyväksytään, jos asianosainen, jota vastaan täytäntöönpanoon on suostuttu, osoittaa, että II osaston 3, 4 ja 5 jaksoja ei ole noudatettu sekä 59 artiklassa määrätyssä tapauksessa. Tuomioistuimen, jossa muutosta on haettu, on nojauduttava ensimmäisessä kohdassa mainitun toimivallan arvioinnin aikana niihin tosiseikkoihin, jotka ovat alkuperävaltion tuomioistuimen toimivallan perustana. Alkuperävaltion rajoittamatta ensimmäisen kohdan määräyksiä. tuomioistuinten toimivaltaa ei voida tutkia, sanotun kuitenkaan 38 artikla Tuomioistuin, jolta muutosta on haettu 37 artiklan 1 kappaleen mukaan, voi muutoksenhakijan pyynnöstä keskeyttää asian käsittelyn, jos tuomioon on tuomion antamisvaltiossa haettu muutosta varsinaisin tai ylimääräisin muutoksenhakukeinoin tai jos sellaisen muutoksenhakukeinon käyttämiselle säädetty aika ei ole vielä kulunut umpeen; viimeksi mainitussa tapauksessa tuomioistuin voi määrätä ajan, jonka kuluessa muutosta on haettava. (2 ja 3 kohta: poistettu) (Poistettu) (1 kohta: ei muutoksia) 39 artikla 4Q artikla 2. Muutoksenhakemusta käsittelevän tuomioistuimen on varattava vastapuolelle tilaisuus tulla kuulluksi. Jos tämä jää pois, sovelletaan 20 artiklan 2 ja 3 kappaletta myös siinä tapauksessa, että vastapuolella ei ole tavanomaista asuinpaikkaa missään sopimusvaltiossa. 39 (Ei muutoksia) 41 artikla 42 artikla Jos ulkomaisella tuomiolla on ratkaistu useampia vaatimuksia ja jos täytäntöönpanoa ei voida sallia kaikkien vaatimusten osalta, tuomioistuimen tai viranomaisen on sallittava täytäntöönpano yhden tai useamman vaatimuksen osalta. Hakija voi pyytää tuomion osittaista täytäntöönpanoa. 43 artikla jolla tuomio, joku on velvoitettu maksamaan uhkasakko, on Ulkomainen täytäntöönpanokelpoinen täytäntöönpano valtiossa ainoastaan, jos tuomioistuinvaltion tuomioistuin on lopullisesti vahvistanut uhkasakon määrän, sanotun kuitenkaan toimenpiteiden rajoittamatta toteuttamista tuomion täytäntöönpanon turvaamiseksi. turvaamistoimenpiteiden väliaikaisten ja (Ei muutoksia) (Ei muutoksia) 44 artikla 45 artikla 3 jakso Yhteiset määräykset 46 artikla Asianosaisen, joka vaatii tuomion tunnustamista tai pyytää sen täytäntöönpanoa, on annettava: 1. 2. tuomiosta alkuperäisyyden toteamiseksi, sellainen jäljennös, joka täyttää tarvittavat vaatimukset sen tuomioistuimen tai sopimusvaltion, jossa tuomio on annettu, viranomaisen laatima alkuperäinen todistus tai oikeaksi todistettu jäljennös siitä tämän yleissopimuksen liitteenä olevan mallin mukaisesti. Tämä todistus on täytettävä sen sopimuspuolena olevan valtion virallisella kielellä, jossa täytäntöönpanoa pyydetään, tai jos kyseisessä sopimusvaltiossa on useita virallisia kieliä, sen paikkakunnan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, jossa täytäntöönpano on suoritettava, tai millä tahansa kielellä, jonka sopimuspuolena oleva valtio, jossa täytäntöönpanoa pyydetään, on osoittanut hyväksyvänsä. Edellä 61 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tiedoksiannon aikana jokainen sopimuspuolena oleva valtio osoittaa Euroopan unionin 40 virallisen kielen/viralliset kielet, muut kuin oman/omat kielensä, jonka/jotka se on hyväksynyt lomakkeen täyttämistä varten; 3. 4. jos tuomio on annettu poisjäänyttä asianosaista vastaan, alkuperäisenä tai oikeaksi todistettuna jäljennöksenä asiakirja, josta ilmenee, että haastehakemus tai muu vastaava asiakirja on annettu poisjääneelle asianosaiselle tiedoksi. tarvittaessa asiakirja, josta ilmenee, että hakijalle on tuomion antamisvaltiossa myönnetty maksuton oikeudenkäynti. (poistettu) 47 artikla 48 artikla Jollei 46 artiklan 3 ja 4 alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja ole annettu, tuomioistuin voi asettaa asiakirjojen antamiselle määräajan tai hyväksyä sanotuissa kohdissa tarkoitettujen asiakirjojen veroisia muita asiakirjoja tai, jos se pitää asiaa riittävästi selvitettynä, vapauttaa asiakirjan antamisvelvollisuudesta. Tuomioistuimen vaatimuksesta edellä 46 artiklan 1, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista on annettava käännös. Käännöksen tulee olla sellaisen henkilön oikeaksi todistama, jolla on siihen jossakin sopimusvaltiossa kelpoisuus. 49 artikla Edellä 46 artiklassa ja 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen samoin kuin asianajo valtakirjan osalta, jos sellainen on annettu, ei saa vaatia laillistamista tai vastaavaa muodollisuutta. IV OSASTO - VIRALLISET ASIAKIRJAT JA TUOMIOISTUIMESSA TEHTY SOVINTO 50 artikla 1. Viralliset asiakirjat (actes authentiques), jotka on laadittu jossakin sopimusvaltiossa julistettava ja täytäntöönpanokelpoisiksi toisessa sopimusvaltiossa 3 1 - 45 artiklan määräysten mukaisessa menettelyssä. Pyyntöä ei voida evätä. täytäntöönpanokelpoisia, on pyynnöstä jotka ovat siellä julkisen Tässä yleissopimuksessa virallisilla asiakirjoilla viranomaisen laatimia asiakirjoja, jotka noudattavat sen valtion, jonka nimissä viranomainen toimii, lainsäädännössä annettuja toimivaltaa ja muotoseikkoja koskevia sääntöjä. tarkoitetaan 2. Täytäntöönpanopyynnön yhteydessä täytettävä ne edellytykset, jotka sen alkuperäisyyden toteamiseksi vaaditaan siinä valtiossa, jossa asiakirja on laadittu. toimitetun asiakirjan on 3 Edellä 45 - 49 artiklan määräyksiä on noudatettava soveltuvin osin. 41 (Ei muutoksia) 51 artikla V OSASTO - EUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TULKINTA 52 artikla Euroopan yhteisöjen yleissopimuksen tulkinnasta mukaisesti. tuomioistuin on tämän liitteenä olevan pöytäkirjan N:o 2 määräysten toimivaltainen päättämään 53 artikla VI OSASTO - SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 54 artikla 54 a artikla (poistettu) (ei muutoksia) (poistettu) VII OSASTO - YLEISSOPIMUKSEN SUHDE MUIHIN SOPIMUKSIIN (Ei muutoksia) (1 kohta: ei muutoksia) 55 ja 56 artikla 57 artikla 2. Yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi 57 artiklan 1 kappaletta sovelletaan seuraavasti: a) Tämän yleissopimuksen estämättä erityistä oikeudenalaa koskevan yleissopimuksen osapuolena olevan valtion tuomioistuin voi pitää itseään toimivaltaisena tuon sopimuksen perusteella silloinkin, kun vastaajalla on yleissopimuksen tavanomainen sopimusvaltiossa, joka ei ole tuon sopimuksen osapuoli, asiaa käsittelevän tuomioistuimen on kuitenkin sovellettava tämän yleissopimuksen 20 artiklaa. asuinpaikka sellaisessa tämän (loppuosa artiklaa: ei muutoksia) 42 (poistettu) 58 artikla 59 artikla Tämä yleissopimus ei ole esteenä sille, että sopimusvaltio suhteessa kolmanteen valtioon nähden sitoutuu tuomion tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevassa sopimuksessa siihen, ettei se tunnusta tuomioita, jotka on annettu toisessa sopimusvaltiossa sellaista vastaajaa vastaan, jolla on tavanomainen asuinpaikka tuossa kolmannessa valtiossa, jos tuomion antaneen tuomioistuimen toimivalta 4 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa on voinut perustua ainoastaan 3 artiklan 2 kappaleessa mainittuun toimivaltaperusteeseen. (loppuosa artiklaa: ei muutoksia) VIII OSASTO - LOPPUMÄÄRÄYKSET 60 artikla Tällä yleissopimuksella korvataan sopimusvaltioiden suhteissa tuomioistuimien toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta 27 päivänä syyskuuta 1968 tehty Brysselin yleissopimus, sclaisena kuin se on muutettuna vuonna 1978, 1982, 1989 ja 1996 tehdyillä liittymistä koskevilla yleissopimuksilla. 1. 2. 3. 4. 61 artikla Sopimusvaltioiden on hyväksyttävä tämä yleissopimus valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti. Sopimusvaltiot asettamien tallettajalle vaatimusten mukaisten, tämän yleissopimuksen hyväksymiseksi tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. valtiosääntönsä ilmoittavat Tämä yleissopimus tulee voimaan yhdeksänkymmenen päivän kuluttua siitä päivästä, jona kyseisen muodollisuuden viimeisenä suorittava sopimusvaltio on tehnyt 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen. Tämän yleissopimuksen voimaantuloon saakka jokainen sopimusvaltio voi 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antaessaan tai myöhemmin antaa julistuksen, että yleissopimusta sovelletaan 17 artiklaa lukuun ottamatta asianomaisen valtion ja muiden samanlaisen julistuksen tehneiden sopimusvaltioiden välisissä suhteissa. Näitä sovelletaan yhdeksänkymmenen päivän kuluttua niiden tallentamispäivästä. julistuksia 62 artikla 1. Sopimusvaltio ja Euroopan yhteisöjen komissio voi ehdottaa muutoksia tähän yleissopimukseen. Muutosehdotukset toimitetaan tallettajalle, joka toimittaa ne edelleen neuvostolle. 43 2. Neuvosto tekee muutokset ja suosittaa jäsenvaltioille niiden hyväksymistä jäsenvaltioiden valtiosääntöjen asettamien vaatimusten mukaisesti. 3. Näin tehdyt muutokset tulevat voimaan 61 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti. 4. Liitteenä olevia lomakkeita voidaan muuttaa neuvoston päätöksellä, täytäntöönpanokomitean ehdotuksesta tai tämän yleissopimuksen osapuolena tai komission ehdotuksesta, sanotun kuitenkaan olevan rajoittamatta 1,2 ja 3 kohdan soveltamista. jäsenvaltion (poistettu) 63 artikla 64 artikla 1. Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän yleissopimuksen tallettaja. 2. Tallettaja julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä: 1) 2) 3) 4) hyväksymiset tämän yleissopimuksen voimaantulopäivän tämän yleissopimuksen soveltamisen alkamispäivän kahden jäsenvaltion välillä ja tarvittaessa soveltamisen alkamispäivät 61 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pöytäkirjan N:o 1 VI artiklan soveltamisen mukaisesti annetut ilmoitukset. 65 artikla Tähän yleissopimukseen erottamaton osa. liitteenä olevat pöytäkirjat ovat tämän yleissopimuksen 65 a artikla 1. Sopimuspuolina olevat valtiot tunnustavat sen, että jokainen Euroopan unionin jäseneksi tuleva valtio liittyy tähän yleissopimukseen. 2. Neuvotteluissa, jotka koskevat uusien jäsenvaltioiden liittymistä Euroopan unioniin, tätä yleissopimusta ja sen liitteenä olevia pöytäkirjoja, jotka ovat erottamaton osa tätä yleissopimusta, pidetään säännöstönä, joka kaikkien liittymistä hakevien valtioiden on hyväksyttävä. 3. Jäsenyyttä hakevan valtion on ennen liittymisasiakirjan allekirjoittamista toimitettava tämän yleissopimuksen 3, 32, 37, 40, 41, 46 ja 55 artiklassa ja pöytäkirjassa n:o 2 vaaditut tiedot. 66 artikla Tämä yleissopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi. 44 (poistettu) (poistettu) 67 artikla 68 artikla 45 TODISTUS Tuomioistuimien ja ja yksityisoikeuden alalla koskevan yleissopimuksen 46 artiklan 2 kohta tunnustamista tuomioiden toimivaltaa täytäntöönpanoa (Suomi, fines, finska, finnisen, Finnish. '. ) 1. HAASTEHAKEMUS (tai muu vastaava asiakirja) 1. 1. Haastehakemuksen (tai muun vastaavan asiakirjan) tiedoksiannon tai ilmoituksen :-, „. ,. , päivämäärä: vuosi : 1. 2. Tiedoksiantoa tai ilmoitusta koskevat järjestelyt: kuukausi: päivä: 1. 2. 1 D asiakirjan vastaanottajalle 1. 2. 4 D postitse 1. 2. 2 D toiselle henkilölle vastaanottoilmoitusta 1. 2. 3 D vastaanottajan asunnolle vastaanottoilmoituksella 1. 2. 4. 1 • ilman 1. 2. 4. 2 • 1. 2. 5 D muu järjestely 2. PÄÄTÖS 2. 1. Päätöksen päivämäärä: 2. 2. Luonne: vuosi: kuukausi: päivä: 2. 2. 1 D pääasiaa koskeva ratkaisu 2. 2. 2 D väliaikaisia toimia koskeva ratkaisu 2. 3 Päätöksen tiedoksiannon tai ilmoituksen päivämäärä: 2. 4 Päätöksen tiedoksiantoa tai ilmoitusta koskevat järjestelyt vuosi: kuukausi: päivä: 2. 4. 1 D asiakirjan vastaanottajalle 2. 4. 2 D toiselle henkilölle vastaanottoilmoitusta 2. 4. 3 D vastaanottajan asunnolle vastaanottoilmoituksella 2. 5 Päätöksen luonne: 2. 4. 4 D postitse 2. 4. 4. 1 • ilman 2. 4. 4. 2 • 2. 4. 5 D muu järjestely 2. 5. 1 D kontradiktorinen 2. 5. 2 D päätös annettu vastaajan poissaollessa /julistettu kontradiktoriseksi päivä: kuukausi: vuosi: 2. 6 Pääasian käsittelyn päivämäärä: 2. 7 Päätöksen antanut tuomioistuin 2. 7. 1. Tuomioistuimen nimi 2. 7. 2. Tuomioistuimen sijaintipaikka 3. ASIANOSAISET 3. 1 Kantaja: 3. 2 Vastaaja: 46 Tällä todistuksella vakuutetaan: • että edellä mainittu päätös kuuluu tuomioistuimien toimivaltaa ja tuomioiden alalla koskevan täytäntöönpanoa yksityisoikeuden tunnustamista yleissopimuksen aineelliseen soveltamisalaan ja • että edellä mainittu päätös on täytäntöönpanokelpoinen siinä valtiossa, jossa päätös on tehty (yleissopimuksen 31 artikla) D koska siitä ei enää voida valittaa D koska se voidaan panna täytäntöön täytäntöönpanomääräyksellä Tehty Allekirjoitus ja/tai leima 47 LJLOLl PÖYTÄKIRJA N:o 1 Korkeat sopimuspuolet ovat sopineet seuraavista yleissopimukseen määräyksistä: liitettävistä I artikla Jos kanne nostetaan toisen sopimusvaltion tuomioistuimessa 5 artiklan 1 kohdan nojalla sitä vastaan, jolla on tavanomainen asuinpaikka Luxemburgissa, voi tämä tehdä väitteen siitä, ettei tuomioistuin ole toimivaltainen. Jos vastaaja jää saapumatta, tuomioistuimen on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta. Edellä 17 artiklassa tarkoitettu tuomioistuimen toimivaltaa koskeva sopimus on pätevä sen osalta, jonka tavanomainen asuinpaikka on Luxemburgissa, vain siinä tapauksessa, että tämä on nimenomaisesti ja erikseen hyväksynyt sopimuksen. II artikla Jollei kansalliseen lainsäädäntöön sisältyvistä edullisemmista säännöksistä muuta johdu, se, jolla on tavanomainen asuinpaikka jossakin sopimusvaltiossa ja joka on syytteessä tuottamuksellisesta rikoksesta sellaisen sopimusvaltion rikostuomioistuimessa, jonka kansalainen hän ei ole, voi käyttää puolustajanaan tähän tehtävään oikeutettua henkilöä siinäkin tapauksessa, ettei hän henkilökohtaisesti saavu tuomioistuimeen. (toinen kohta: ei muutoksia) (ei muutoksia) (Ensimmäinen kohta: ei muutoksia) (Toinen kohta: poistettu) III artikla IV artikla V artikla Edellä 6 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklassa tarkoitettua takautumisvaatimusta ja siihen rinnastettavaa vaatimusta tarkoittavaa kannetta koskeviin toimivaltaperusteisiin ei voida vedota Saksan tasavallassa. Henkilö, jolla on tavanomainen asuinpaikka toisessa sopimusvaltiossa voidaan kutsua tuomioistuimeen: liittotasavallassa eikä Itävallan (loppuosa artiklaa: ei muutoksia) (Ei muutoksia) (poistettu) V a artikla, V b artikla V e artikla 48 V d artikla eurooppalaisen patentin myöntämistä koskevaan lokakuuta 1973 Jollei Eurooppalaisen patenttiviraston Mtinchenissä 5 päivänä allekirjoitettuun sopimukseen perustuvasta toimivallasta muuta johdu, jokaisen sopimusvaltion tuomioistuimet ovat yksinomaisesti tutkimaan kaikki sellaiset sanotun valtion osalta myönnettyjen eurooppalaista patenttien rekisteröintiä tai pätevyyttä koskevat asiat, jotka eivät ole eurooppalaista patenttia yhteismarkkinoita varten koskevan Luxemburgissa joulukuun 15 päivänä 1975 allekirjoitetun yleissopimuksen 86 artiklan mukaan yhteisöpatenttej a. toimivaltaisia (Ei muutoksia) V e artikla VI artikla Sopimusvaltioiden on toimitettava Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ne säädöstekstit, joilla on muutettu sopimusvaltioiden lainsäädäntöön sisältyviä tässä yleissopimuksessa mainittuja säännöksiä tai sellaisia säännöksiä, jotka vaikuttavat yleissopimukseen III osaston 2 jaksossa määrättyyn tuomioistuimien luetteloon. VH artikla Tällä pöytäkirjalla korvataan sopimuspuolina olevien valtioiden suhteissa siviili- ja täytäntöönpanosta 27 päivänä kauppaoikeudellisten päätösten syyskuuta 1998 tehtyyn Brysselin yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1978, 1982, 1989 ja 1996 tehdyillä liittymistä koskevilla yleissopimuksilla, 27 päivänä syyskuuta 1968 liitetty pöytäkirja. toimivallasta ja (poistettu) (poistettu) Yhteinen julistus N:o 1 Yhteinen julistus N:o 2 49 PÖYTÄKIRJA N:o 2 LIITE 2 joka on tehty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen k. 3 artiklan perusteella tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioissa yksityisoikeuden alalla koskevan 27 päivänä syyskuuta 1968 allekirjoitetun yleissopimuksen tulkinnasta yhteisöjen tuomioistuimessa TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka VIITTAAVAT tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa Euroopan unionin jäsenvaltioissa yksityisoikeuden alalla koskevan, Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 1968 allekirjoitetun yleissopimuksen 52 artiklaan, jossa määrätään, että tulkitsemaan mainittua Euroopan yhteisöjen yleissopimusta, tuomioistuin on toimivaltainen HALUAVAT sopia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle annettavasta toimivallasta tulkita yleissopimusta ja tätä pöytäkirjaa, OVAT SOPINEET seuraavista yleissopimukseen liitettävistä määräyksistä: l artikla Tuomioistuimien toimivallasta ja tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta Euroopan unionin jäsenvaltioissa siviilioikeuden alalla tehdyn yleissopimuksen 52 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen tässä pöytäkirjassa asetetuin edellytyksin päättämään yleissopimuksen, sen liitteenä olevan pöytäkirjan ja tämän pöytäkirjan tulkinnasta. 1. tuomioistuimet Seuraavat ennakkoratkaisua tulkintakysymyksissä: voivat pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta 2 artikla 1) 2) 3) sopimuspuolina olevien valtioiden korkeimmat tuomioistuimet, jotka on lueteltu jäljempänä: ei muutoksia ei muutoksia 2. Asianosaisen sopimusvaltion pyynnöstä 1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettua sopimusvaltioiden korkeimpien tuomioistuinten luetteloa voidaan muuttaa Euroopan unionin neuvoston päätöksellä. (ei muutoksia) 3 artikla 50 1. Sopimusvaltion toimivaltainen viranomainen ja Euroopan yhteisöjen komissio 4 artikla voi pyytä. (kohdan loppuosa: ei muutoksia) (2-3 kohta: ei muutoksia) 4. Yhteisöjen tuomioistuimen kirjaajan ilmoitus pyynnöstä sopimusvaltioille, Euroopan yhteisöjen komissiolle sekä neuvostolle; näillä on oikeus kahden kuukauden kuluessa toimittaa yhteisöjen tuomioistuimelle kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia. ilmoituksesta annettava on 5. (ei muutoksia) 5 artikla 1. tässä pöytäkirjassa ja sen yhteisön Jollei perustamissopimuksen tuomioistuimen perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräyksiä, joita sovelletaan silloin kun yhteisöjen tuomioistuimelta pyydetään ennakkoratkaisua, sovelletaan myös tulkittaessa 1 artiklassa mainittuja yleissopimusta ja muita tekstejä. liitteenä olevan, yhteisöjen toisin määrätä, Euroopan 2. Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestystä tarkistetaan ja täydennetään tarvittaessa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 artiklan mukaisesti. Tähän pöytäkirjaan ei sovelleta mitään varauksia. 6 artikla (poistettu) 7-10 artikla 11 artikla Edellä mainitun 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi sopimusvaltioiden on toimitettava Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille kirjallisina niiden säädösten tekstit, joiden vuoksi 2 artiklan 1 kohdassa määrättyjen tuomioistuinten luetteloa on muutettava. (ei muutoksia) 12 artikla 13 artikla Kukin sopimusvaltio tai Euroopan yhteisöjen komissiovoi pyytää tämän pöytäkirjan tarkistamista. Tällöin Euroopan yhteisöjen neuvoston puheenjohtaja kutsuu koolle tarkistuskonferenssin. 14 artikla Tällä pöytäkirjalla korvataan sopimusvaltioiden välisissä suhteissa tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevan tulkitsemisesta 27 päivänä yhteisöjen tuomioistuimessa 3 päivänä kesäkuuta 1971 tehty pöytäkirja sellaisena kuin tehdyillä liittymissopimuksilla. se on muutettuna vuonna 1978, 1982, 1989 syyskuuta 1968 allekirjoitetun yleissopimuksen ja 1996 51 LIITE 3 KOMISSION EHDOTUKSET LUGANON YLEISSOPIMUKSEN TARKISTAMISEKSI 1. 2. Komissio ehdottaa, että sen ehdotusten perusteella Brysselin yleissopimuksen I - IV osastoon tehtävät muutokset sisällytetään myös Luganon yleissopimukseen. Komissio ehdottaa myös, että Luganon yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohtaa, 16 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja 17 artiklan 5 kohtaa mukautetaan Brysselin yleissopimuksen vastaaviin määräyksiin, ja näin ollen Luganon yleissopimuksen 28 artiklan 2 kohta poistetaan. 3. Otsikon "Siirtymämääräykset" osalta komissio ehdottaa seuraavaa: muutetaan 54 a artikla tiettyjä Luganon yleissopimuksen sopimuspuolina olevia valtioita koskevan kolmen vuoden määräajan huomioon ottamiseksi; muutetaan 54 b artikla (sekä 60 ja 61 artikla) korvaamalla ilmaus "Euroopan yhteisöjen ilmaisulla "Euroopan unionin jäsenvaltiot" ja viittaamalla 54 b artiklan 1 kohdassa "Brysselin yleissopimuksen osapuolina oleviin valtioihin". jäsenvaltiot" 4. Otsikon "Loppumääräykset" osalta komissio ehdottaa seuraavia tarkistuksia: 1. 2. (ei muutoksia) 62 artikla Yleissopimus tulee voimaan jokaisessa liittyvässä valtiossa liittymisasiakirjojen talletuspäivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä. 63 artikla Jokaisen liittyvän valtion on liittymisasiakirjojensa tallettamisen hetkellä toimitettava vaaditut tiedot tämän yleissopimuksen 3, 32, 37, 40, 41 ja 55 artiklan soveltamiseksi ja annettava tarvittaessa pöytäkirjan n:o 1 soveltamiseksi 62 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätyn tiedonannon yhteydessä vahvistetut ilmoitukset. 63 a artikla 1. 2. Jos jokin liittyvä valtio haluaa sisällyttää pöytäkirjaan n:o 1 toimivaltaa, menettelyä tai täytäntöönpanoa koskevia erityismääräyksiä, aloitetaan tätä koskevat koolle neuvottelut. neuvottelukonferenssin. valaliiton Sveitsin hallitus kutsuu Sopimuksen Ratifiointiasiakirjat talletetaan Sveitsin valaliiton hallituksen huostaan. ratifioivat muutetun allekirjoittajavaltiot yleissopimuksen. 52 3. 4. 1. 2. Yleissopimus tulee voimaan kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä siitä päivästä alkaen, kun kaksi valtiota, joista toinen on sopimuspuolena oleva valtio ja toinen liittyvä valtio, on tallettanut ratifiointiasiakirjansa. Yleissopimus tulee voimaan kaikissa muissa sopimuspuolina olevissa valtioissa ratifiointiasiakirjojen kuukauden ensimmäisenä päivänä. talletuspäivää kolmannen seuraavan (ei muutoksia) (ei muutoksia) 64-66 artikla 67 artikla Tallettaja laatii yleissopimuksen tekstin jokaisen liittymisen jälkeen. Hän toimittaa sopimuspuolina oleville valtioille yleissopimuksen oikeaksi todistetun jäljennöksen. 53 ISSN 1024-4492 KOM(97) 609 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 06 09 10 Luettelonumero : CB-CO-97-674-FI-C ISBN 92-78-28516-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg