title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 12.4 i rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
approximation of laws
basis of tax assessment
tax harmonisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 11. 1997 KOM(97) 559 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 12. 4 i rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlems staternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund INNEHÅLL 1 INLEDNING 2 HARMONISERINGEN AV MERVÄRDESSKATTESATSERNA: LÄGET 1996 3 MERVÄRDESSKATTESATSERNA OCH DEN INRE MARKNADENS FUNKTION 3. 1 Mervärdesskattesatsernas inverkan på gränsöverskridande inköps- och leveransmönster: allmänna tendenser 3. 2 Mervärdesskattesatsernas inverkan på gränsöverskridande inköps- och leveransmönster: analys av enskilda fall 4 GRANSKNING AV OMFATTNINGEN AV DEN REDUCERADE MERVÄRDESSKATTESATSEN 4. 1 Kriterier for granskningen av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen 4. 2 Granskning av de olika kategorierna i bilaga H 4. 3 Granskning av begäran att införa specifika nya kategorier i bilaga H 4. 4 Granskning av det särskilda fallet i artikel 12. 3 b 5 HARMONISERING AV OMFATTNINGEN AV DEN REDUCERADE MERVÄRDESSKATTESATSEN: VÄGEN FRAMÅT 5. 1 Analys av den rådande situationen i medlemsstaterna 5. 2 Bedömning mot bakgrund av det nya gemensamma mervärdes skattesystemet 6 SLUTSATSER BILAGA 1: BILAGA 2: UTVECKLINGEN AV MERVÄRDESSKATTESATSERNA I MEDLEMSSTATERNA 1994-1996 (FÖRUTOM ÖVER GÅNGSSKATTESATSER ENLIGT ARTIKEL 28. 2) MEDLEMSSTATERNAS TILLÄMPNING AV REDUCE RADE MERVÄRDESSKATTESATSER PÅ DE VARU- OCH TJÄNSTEKATEGORIER SOM FÖRTECKNAS I BILAGA H TILL DET SJÄTTE MERVÄRDESSKATTE DIREKTIVET 0 l et 2 4 4 8 10 10 11 15 21 23 23 26 29 31 32 1 INLEDNING Detta dokument utgör den rapport som kommissionen skall överlämna till rådet enligt artikel 12. 4 i det sjätte mervärdesskattedirektivet i syfte att granska av omfattningen av de reducerade mervärdesskattesatserna. Denna översyn baseras, som alltid när det är fråga om harmonisering av mervärdesskattesatser, på det kriterium som ges i artikel 99 i EG-fördraget som stipulerar att en harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar. Syftet med rapporten är därför att behandla följande: • Att se över läget på området för harmonisering av mervärdesskattesatser och att redogöra för de viktigaste insatserna sedan den föregående rapporten, KOM(94) 584 [kapitel 2]. • Att bedöma inverkan av mervärdesskattesatsernas struktur på den inre marknadens funktion. Rapporten försöker därför avgöra huruvida snedvridningar av konkurrensen eller omläggningar av handeln mellan medlemsstaterna uppstått på grund av mervärdesskatterna. I i mervärdesskattesatserna hämmar de synnerhet att undersöka huruvida skillnader gränsöverskridande inköpen eller påverkar återförsäljarnas leveransmönster [kapitel 3]. • Att undersöka omfattningen av den reducerade skattesatsen och täckningen av leveranser av varor och tjänster som anges i bilaga H till det sjätte mervärdesskattedirektivet. Enligt artikel 12. 4 i direktivet skall rådet vartannat år göra en översyn av bilaga H för att utröna om det är önskvärt att ändra dess omfattning. I detta sammanhang behandlas således alla klagomål och reducerade framställningar som mervärdesskattesatsens omfattning. Särskild uppmärksamhet ägnas även artikel 12. 3 b om beskattningen av vissa energileveranser [kapitel 4]. kommissionen beträffande görs den till • Att överväga hur harmoniseringen av den reducerade mervärdesskattesatsen skall drivas vidare. Den framtida harmoniseringen kan inte grundas enbart på dagens diskussioner och önskemål. Det är därför nödvändigt att företa en bredare analys av den rådande situationen i medlemsstaterna. En sådan analys möjliggör en bedömning av läget mot bakgrund av det föreslagna nya gemensamma mervärdesskattesystemet [kapitel 5]. • Att sammanfatta rapportens viktigaste resultat och att dra slutsatser med avseende på eventuella lagstiftningsåtgärder från kommissionens sida angående artikel 12. 4 [kapitel 6]. Det är viktigt att observera att denna rapport inte omfattar harmoniseringen av punktskatter. Dessutom behandlar rapporten inte i detalj alla frågor rörande skattesatserna som är reellt knutna till förverkligandet av programmet för ett gemensamt mervärdesskattesystem för den inre marknaden [KOM(96) 328 slutlig], vilket uppenbart kräver en högre grad av konvergens av mervärdesskattesatserna. I synnerhet föregriper den inte kommissionens lagstiftningsförslag för detta ändamål. i a Slutligen bör det observeras att denna rapport inte granskar övergångsbestämmelserna för mervärdesskattesatserna. Enligt artikel 28. 2 g i direktivet ålades kommissionen att före den 31 december 1994 ta upp bestämmelserna i artikel 28. 2 a-f till förnyad granskning. I detta sammanhang hänvisas till rapporten KOM(94) 584. Det är dock uppenbart att kommissionen genom att i denna rapport begränsa sig till det sjätte direktivets krav inte automatiskt godkänner en fortsättning av dessa arrangemang. Kommissionen kommer att ta upp dessa bestämmelser i sina förslag till programmet för ett gemensamt mervärdesskattesystem för den inre marknaden. 2 HARMONISERINGEN AV MERVÄRDESSKATTESATSERNA: LÄGET 1996 Enligt gemenskapens nuvarande mervärdesskattelagstiftning får medlemsstaterna tillämpa antingen en eller två reducerade mervärdesskattesatser som inte får vara lägre än 5% och att de endast far tillämpas på de kategorier av varor och tjänster som specificeras i bilaga H (artikel 12. 3 a)1. Dessutom får medlemsstaterna tillämpa en reducerad skattesats på leveranser av naturgas och elektricitet förutsatt det inte finns någon risk för konkurrenssnedvridning (artikel 12. 3 b). Dessa bestämmelser granskas utförligt i kapitel 4. Reglerna för de skattesatser som tillämpas på konstverk, antikviteter och samlarobjekt fastställs i ett separat direktiv2 om ändring av det sjätte mervärdesskattedirektivet. Beskattningen av jordbruksprodukter andra än de som faller under kategori 1 i bilaga H (huvudsakligen blommor, kransar och blomsteruppsättningar, lökar, rötter och dylikt, brännved) fastställdes 1996 av rådet inom ramen för övergångsbestämmelserna i det sjätte mervärdesskattedirektivet3. För de regler och skattesatser som skall tillämpas på guld finns ett förslag från kommissionen hos rådet i väntan på avgörande4. Artikel 28. 2 anger olika åtgärder beträffande mervärdesskattesatser som medlemsstaterna har rätt att bevara i kraft under den övergångsperiod som anges i artikel 28. 1. Så som framhölls ovan, kommer kommissionen att gripa sig an dessa bestämmelser i samband med det nya gemensamma mervärdesskattesystemet för den inre marknaden. Direktiv 96/95/EG av den 20 december 1996 om ändring, med avseende pa grundskattcsatsen för mervärdesskatt, av direktiv 77/388/EEG gemensamt system för mervärdesskatt. EGT nr L 338 av den 28 december 1996, s. 89. Direktiv 94/5/EG av den 14 februari 1994 som kompletterar det gemensamma systemet för mervärdesskatt och ändrar direktiv 77/388/EEG. EGT nr L 60. 3. 3. 1994. s. 16. Direktiv 96/42/EG av den 25 juni 1996 som kompletterar det gemensamma systemet för mervärdesskatt och ändrar direktiv 77/388/EEG. EGT nr L 170. 9. 7. 1996. s. 34. KOM(92) 441 slutlig. Enligt övergångsbestämmelserna i artikel 28. 2 a-f har några medlemsstater rätt att på ett begränsat antal varor och tjänster tillämpa undantag med återbetalning av skatt som betalats i ett föregående led (så kallade nollskattesatser) eller reducerade skattesatser som är lägre än den miniminivå som anges i artikel 12. 3 (så kallade super-reducerade skattesatser). En del medlemsstater har också getts tillstånd att behålla en reducerad skattesats som inte far vara lägre än 12% och som tillämpas på leveranser av varor och tjänster andra än de som specificeras i bilaga H under förutsättning att dessa skattesatser var i kraft den 1 januari 1991 (så kallade parkeringsskattesatser). De medlemsstater som den 1 januari 1991 tillämpade en reducerad skattesats på restaurangtjänster, barnskor och -kläder samt bostäder tilläts fortsätta tillämpa dessa skattesatser under övergångsperioden för de nuvarande mervärdesskattebestämmelserna. Grekland slutligen tilläts fortsätta att tillämpa särskilda reducerade skattesatser för vissa öar och departement. Eftersom de för ingår mervärdesskattesystemet granskas alla dessa bestämmelser inte i detalj. i övergångsbestämmelserna element som En detaljerad tabell över utvecklingen av mervärdesskattesatserna i medlemsstaterna, förutom de som ingår i artikel 28. 2, sedan slutet av 1994, dagen för kommissionens senaste rapport i ämnet, föreligger i bilaga 1. Det framgår att nivåerna på skattesatserna fortfarande varierar väsentligt: normalskattesatserna mellan 15% och 25% och de reducerade skattesatserna mellan 5% and 17%5. Det aritmetiska medelvärdet av normalskattesatserna i gemenskapen ligger omkring 19,5%, medan den genomsnittliga reducerade skattesatsen ligger strax över 8%. I jämförelse med 1994 innebär detta en väsentlig ökning av de genomsnittliga mervärdesskattesatserna, vilket framför allt beror på utvidgningen av gemenskapen till 15 medlemsstater och de i genomsnitt högre skattesatserna i de tre nya medlemsstaterna. Det vägda medelvärdet för gemenskapen som helhet uppvisar en liknande tendens. Kommissionens beräkningar som härrör från medlemsstatemas egna uppgifter om sina egna medel samt statistiska uppgifter om mervärdesskatteintäkter ger följande bild: Vägd genomsnittlig skattesats 1994 1995 EU 12 1995 EU 15 Samtliga skattesatser 14,03% 14,25% 14,61% Normalskattesats Reducerad skattesats6 17,07% 17,28% 17,62% 5,71% 6,17% 6,57% Skattesatsen pa 17% tillämpas i Finland pa ett begränsat antal livsmedel. Den far endast tillämpas under ett övergångsskede, men utgör (fram till 1998) ända en tredje reducerad skattesats i detta land. Kommissionen har officiellt uppmanat de finska myndigheterna att begränsa antalet reducerade skattesatser till tva. Bortsett frän denna uppgår den högsta reducerade skattesatsen i gemenskapen till 12,5%. I detta sammanhang inkluderas samtliga reducerade skattesatser: nollskattesatser. sa kallade super-reducerade skattesatser, s k parkcringsskattcsatscr. permanent reducerade skattesatser. tar Kommissionen för givet att den befintliga graden av harmonisering av mervärdesskattesatserna är det absoluta minimum som medlemsstaterna ansett vara nödvändigt för att den inre marknaden skall kunna fungera. Det är uppenbart att växande skillnader mellan mervärdesskattesatserna i olika medlemsstater i princip alltid kan leda till strukturella obalanser och snedvridning av konkurrensen i vissa ekonomiska sektorer. Kommissionen är fast besluten att ta itu med den typen av problem när den lägger fram nya förslag om harmonisering av mervärdesskattesatser. Det första förslaget på det här området planeras att läggas fram i slutet av 1997 eller i början av 1998. I detta sammanhang förtjänar återigen att påpekas att den följande texten (endast) avser att granska den inre marknadens nuvarande funktion med avseende på sammansättningen av de reducerade mervärdesskattesatser som är i kraft. 3 MERVÄRDESSKATTESATSERNA OCH DEN INRE MARKNADENS FUNKTION Vid undersökningen av effekterna av de nu rådande skillnaderna i mervärdesskattesatser på den inre marknadens funktion har kommissionen försökt bedöma (i) huruvida skillnaderna i mervärdesskatteskattesatser mellan medlemsstaterna påverkar privatpersoners och företags (skattskyldiga personer) beteende och (ii) huruvida rapporterade fall av sådan påverkan är en naturlig följd av den nuvarande sammansättningen av mervärdesskattesatser. 3. 1 Mervärdesskattesatsernas inverkan på gränsöverskridande inköps- och leveransmönster: allmänna tendenser I den ovan nämnda rapporten från år 1994 undersöktes ingående mervärdesskattesatsernas inverkan både på privatkunders gränsöverskridande inköpsmönster och på skattskyldiga personers handel inom gemenskapen. För detta ändamål hade ett antal undersökningar beställts, vilka visade att allmänt taget och med förbehåll för en rad specifika undantag hade det inte skett några oväntade snedvridningar av konkurrensen eller omläggningar av handelsflödena på grund av mervärdesskattestrukturen. Orsakerna till dessa resultat är i grund och botten följande två: för det första synes andra än skattefaktorer mycket ofta uppväga ett potentiellt mervärdesskattebetingat incitament till gränsöverskridande inköp. För det andra försöker övergångssystemet, genom tillämpning av destinationsprincipen i handeln särskilda mellan skattebestämmelser (t. ex. beträffande distansförsäljning), att i mervärdesskattesatser egentligen inte kan utnyttjas. skattskyldiga personer och genom tillämpning av ett antal tillse att skillnader Mervärdesskatt tas ut i ursprungsmedlemsstaten på leveranser som utförs av skattskyldiga personer i en medlemsstat till särskilda kategorier av köpare i andra medlemsstater som exempelvis schablonbeskattade lantbrukare, undantagna småföretag, skattskyldiga personer som genomför transaktioner vilka är undantagna enligt artikel 13 i det sjätte mervärdesskattedirektivet, icke skattskyldiga personer som köper varor för ett mindre belopp än 10 000 ecu per år. Detsamma gäller leveranser av varor till resenärer som själva transporterar dem7, leveranser inom ramen för distansförsäljningssystemet under ett tak som fastställs av leverantörens medlemsstat och tillhandahållande av vissa tjänster. Omsättning av punktskattepliktiga varor påverkas av naturliga skäl i stor utsträckning av det sätt på vilket punktskatter tas ut och av de tillämpade punktskattesatserna. som Såvitt kommissionen kan bedöma är den fortfarande övertygad om att dessa arrangemang troligtvis inte ger upphov till en väsentlig eller omfattande snedvridning av konkurrensen eller omläggning av handeln. Ett viktigt fall som på nytt har ådragit sig kommissionens uppmärksamhet granskades emellertid redan i 1994 års rapport: detta fall rör tyska jordbrukare som schablonbeskattas med avseende på mervärdesskatt och som köper i Tyskland beskattas enligt konstgödsel och bekämpningsmedel m. m. , normalskattesatsen, direkt från närliggande medlemsstater i vilka sådana produkter beskattas enligt reducerade skattesatser. På motsvarande sätt är det vanligt att franska konsumenter inhandlar bränsle för bostadsuppvärmning som exempelvis kol i Belgien där den gällande skattesatsen är betydligt lägre. Andra exempel på mervärdesskattebetingade omläggningar som rör dryckesförsäljning som läskedrycker och mineralvatten från Frankrike till Belgien eller från Frankrike till Storbritannien, har i allmänhet ingen större effekter. Det sammanlagda resultatet av sådana fall kan det dock finnas skäl att beakta. Dessutom kan alltid betydande regionala effekter uppstå som det kan vara nödvändigt att bedöma. Det är emellertid viktigt att notera att då olika (reducerade) skattesatser tillämpas i olika medlemsstater, eller då en reducerad skattesats tillämpas i ett medlemsland och inte i ett annat, får detta negativa konsekvenser för de företags försäljning som inte har fördelen av en reducerad skattesats eller som konkurrerar med liknande verksamhet i en annan medlemsstat där en lägre skattesats tillämpas. Tillhandahållande av gränsöverskridande teletjänster är exempel på ett område där leverantörer kan ha anledning att välja etableringsland (t. ex. beskattningsort) för att dra nytta av låga skattesatser eller fördelaktiga ordningar när det gäller möjligheten att göra avdrag för ingående skatt. Detta incitament kommer att förstärkas i de nya skatteordningar som medlemsstaterna nyligen infört till följd av kommissionens lagstiftningsinitiativ på det här området8. Förutom nya transportmedel. KOM(97) 4 slutlig; se åven rådets beslut 97/200-214/EG, EGT nr L 86 av den 28 mars 1997, s. 5. Skillnader i mervärdesskattesatser har självfallet större betydelse i vissa näringsgrenar än i andra. I exempelvis trädgårds- och blomsterodlingsbranschen har stora skillnader i skattesatser obetridligen givit upphov till olika former av skattebedrägeri. Kommissionen är emellertid medveten om fall där införandet av en schablonskattesats för gemenskapsintern handel i den här branschen medför en snedvridning av konkurrensen mellan konkurrerande näringsidkare. Av tabellen i bilaga 1 framgår att mervärdesskattesatserna i medlemsstaterna inte förändrats drastiskt från 1994 till 1996, vilket är anledningen till att det synes sannolikt att situationen 1996 i detta avseende är jämförbar med den som rådde 1994. Det måste dock framhållas att de slutsatser som drogs 1994 berodde på de särskilda villkoren i det övergångssystem som det hänvisades till ovan. Det är sålunda uppenbart att omställningen till det nya gemensamma mervärdesskattesystemet för den inre marknaden kommer att skapa en helt ny situation som måste beaktas vid utformningen av förslag för det systemet. Dessutom förändras ständigt de icke-skattemässiga faktorer som påverkar företags och privatpersoners beteenden. För att bedöma effekten av denna sistnämnda aspekt gav kommissionen bidrag till en undersökning av denna fråga som utfördes av en utomstående konsult9. Undersökningen inriktades på gränsregioner som i tidigare undersökningar visat sig vara "känsliga", nämligen gränsregioner mellan Tyskland och Danmark, Nederländerna, Belgien, Luxemburg, Frankrike och Österrike. Undersökningen koncentrerade sig på de faktorer som bestämmer konsumenternas val, allmänna tendenser i den gränsöverskridande konsumtionsvaruhandeln samt incitament eller strategier för detaljhandelssektorn. Undersökningen genomfördes med hjälp av en uttömmande skriftlig enkät och intervjuer med experter. Undersökningen omfattade mervärdes- och punktskatter. Distansförsäljningen (postorder) analyserades också separat. På det hela taget bekräftar undersökningen resultaten av tidigare undersökningar som beskrevs i 1994 års rapport. Vissa särskilda resultat förtjänar dock ett särskilt omnämnande och de huvudsakliga resultaten av undersökningen kan sammanfattas så som följer: • Återförsäljare i områden med jämförelsevis intensiv gränsöverskridande handel skräddarsyr i realiteten annonsering och varusortiment, och anpassar även sina system för att ta emot utländska valutor osv. för att passa grannstaten. Det finns tydliga exempel på hur en sådan aktiv gränsöverskridande affärsverksamhet har lyckats mobilisera kunder från andra EU-länder. • Prisskillnader som beror på skillnader i skattesatser är inte den enda faktorn som påverkar omfattningen av den gränsöverskridande handeln mellan angränsande EU-länder. Produkturvalet, en lockande inköpsatmosfär och förmånlig kundservice kompletterar prisfördelen. Språkhinder är av mycket mindre betydelse än vad som kunde antas. "Retail strategies to benefit from indirect tax differences" (Jurgen Ratzinger, Ifo Institute for Economic Research) - mars 1996. I framtiden förväntas en fortgående integrationsprocess leda till ökande konkurrens, fortsatt utjämning av prisnivåerna och eventuella förändringar i inköpsmönster. • Den gränsöverskridande distansförsäljningen bidrar i stor utsträckning till de tyska detaljhandelsföretagens omsättning. Omkring 5% av efterfrågan på konsumtionsvaror tyska företags tillgodoses av postorderföretag och uppskattningsvis 3% av postorderförsäljning är till EU-konsumenter i grannländerna. • Vid de olika gränserna har i allmänhet omfattningen av den gränsöverskridande handeln inte ändrats i nämnvärd utsträckning sedan 1993. Två särfall förtjänar dock att nämnas: (i) I det (tyska) gränsområdet mot Luxemburg spelar kunder från andra sidan gränsen en synnerligen viktig roll, som till och med ökat i betydelse under senare år. (ii) Gränsområdet mellan Tyskland och Österrike var sedan länge mycket integrerat redan före Österrikes anslutning. Faktum är att Bayern och Norditalien suger upp en betydande del av den österrikiska köpkraften (t. ex. omkring 5% i delstaterna Kärnten, Tyrolen, Salzburg och Oberösterreich, utan att medräkna tobak, alkohol, bensin och motorfordon. Detta innebär en ökning av den gränsöverskridande handeln på runt 23% från 1994 till 1995). Dessa slutsatser - som inte är särskilt överraskande - visar på två grundläggande allmänna tendenser i fråga om mervärdesskattesatsernas inverkan på de gränsöverskridande inköps- och leveransmönstren. För det första ökar fortfarande, oaktat de bestående skillnaderna i skattesatser, integrationen av marknaderna och detaljhandeln försöker att kontinuerligt förbättra sina strategier. Trots att den inre marknaden ekonomiskt sätt inte fungerar perfekt, fungerar den inte desto mindre ständigt allt bättre. För det andra är det uppenbart att i de fall där förutsättningarna för gränsöverskridande handel är gynnsamma (inga språkhinder, gemensamma traditioner osv. ) leder skillnader i mervärdesskattesatser till omläggningar av handeln som kan ses som snedvridningar av konkurrensen. Undersökningen bekräftar sålunda över mervärdesskattebetingade omläggningar av handeln till Tyskland (t. ex. i fråga om elapparater). Med undantag för vissa begränsade områden är det tyvärr omöjligt att göra en tillförlitlig uppskattning av storleken på de gränsöverskridande handelsflödena produktvis. österrikiska klagomålen företagare tydligt talrika från de Följaktligen ger bedömningen av de allmänna tendenserna i fråga om gränsöverskridande transaktioner eller undersökningens särskilda resultat otillräckligt underlag för att berättiga större förändringar av det rådande mervärdesskattesystemet. Denna bedömning gäller dock endast den nu rådande situationen och grundas på antagandet att de gällande skattebestämmelserna tillämpas och att det inte sker några större förändringar av företagens och kundernas beteende. Samtidigt framstår det klart att det nuvarande skattesystemet som sådant - grundat på en bred tillämpning av destinationsprincipen och ett antal specialarrangemang - förhindrar det fulla utnyttjandet av den inre marknadens möjligheter. Den nuvarande skattesatsernas komplicerade och ojämna struktur är en följd av att medlemsstaterna av inhemska politiska och ekonomiska skäl håller fast vid att behålla de befintliga olikheterna i skattesatserna. Den förutspådda fortsatta integreringen av marknaderna kommer att öka konkurrensen, ytterligare utjämna prisnivåerna och i slutändan medföra en anpassning av inköpsmönster. Dessa tendenser kommer troligtvis att förstärkas betydligt till följd av införandet av den gemensamma valutan och den ökande omfattningen av elektronisk handel. Därför är det troligt att de restriktiva effekterna av den nuvarande mervärdesskattestrukturen kommer att ytterligare förvärras i framtiden. Till och med nuvarande övergångsbestämmelser kommer sannolikt en ytterligare harmonisering av mervärdesskattesatserna att bli nödvändig eftersom allt fler branscher (varor och tjänster) blir mer och mer konkurrenskraftiga i fråga om gränsöverskridande handel. 3. 2 Mervärdesskattesatsernas inverkan på gränsöverskridande inköps- och leveransmönster: analys av enskilda fall Kommissionen får regelbundet motta rapporter om och klagomål över särskilda fall där skillnader mellan mervärdesskattesatser påstås ligga bakom betydande snedvridningar av konkurrensvillkoren för olika aktörer. Det är självfallet inte möjligt att i denna rapport i detalj beskriva de olika fall som har hänskjutits till kommissionen (av vilka många är konfidentiella eller omfattas av dataskyddsbestämmelser). I specifika fall har kommissionen där så är lämpligt tagit kontakt med de ansvariga nationella myndigheterna för att få mer information eller förklaringar. Det är emellertid möjligt att urskilja två inneboende problem som uppstår till följd av den rådande mervärdesskattestrukturen som den huvudsakliga upphovet till vissa snedvridande effekter på konkurrenssituationen för skattskyldiga personer (vilket i sin tur förhindrar de slutliga konsumenterna att fullt ut dra nytta av den inre marknaden): (i) den frivilliga karaktären av bilaga H och (ii) bristen på gemensamma definitioner inom de kategorier som förtecknas i bilaga H. För närvarande är det valfritt för medlemsstaterna att tillämpa antingen en eller två reducerade skattesatser på leveranser av de varor och tjänster som specificeras i bilaga H. De kan välja att tillämpa eller inte tillämpa en reducerad skattesats på de olika artiklarna. En tabell som visar i vilken utsträckning medlemsstaterna har använt sig av möjligheten att tillämpa en reducerad skattesats på de 17 olika kategorierna i bilaga H ges i bilaga 2 i denna rapport. Det är uppenbart att den olikformiga tillämpningen av mervärdesskattesatser på identiska varor och tjänster i gemenskapen kan förväntas skapa en situation där det förekommer snedvridning av konkurrensen. Det är förvisso sant att de kategorier av tjänster som återfinns i bilaga H på grund av sin särskilda art inte är sådana ekonomiska verksamheter som i större utsträckning kan bli föremål för gränsöverskridande handel. Även varukategorierna i bilaga H är inte av det slaget att privatpersoner vanligtvis skulle resa långt för att köpa dem. Men enligt kommissionens uppfattning ger denna bedömning inte nödvändigtvis den fullständiga bilden av läget 1996. Innan var och en av dessa kategorier undersöks (se kapitel 4) är det värt betänka följande: skillnaderna inom bilaga H varierar med åtminstone 20 procentenheter (mellan 5% och 25%), och om man tar hänsyn till superreducerade skattesatser och nollskattesatser växer gapet till 25 procentenheter. De potentiella besparingar som kan göras är ett incitament för att köpa varor och, i mindre utsträckning, tjänster utomlands även då det medför betydande olägenheter. Inom t. ex. läkemedelssektorn innebär det affärsmöjligheter för företag och ekonomiska aktörer att utnyttja skillnader i internationella priser där sådana prisskillnader delvis beror på mervärdesskattesatserna. i mervärdesskattesatser Vidare tenderar medlemsstaterna att välja ut varor och tjänster inom en viss kategori i bilaga H i stället för att inkludera hela denna kategori. I ett antal fall görs sådana distinktioner till och med när den kombinerade tullnomenklaturen används för att fastställa den exakta omfattningen av en viss kategori. Kommissionen är medveten om ett antal fall där medlemsstater gjort till synes godtyckliga distinktioner inom en bestämd kategori i bilaga H. Det skulle kunna hävdas att även om en sådan oenhetlig behandling av i grund och botten identiska varor och tjänster är svårförståelig, ger den inte upphov till någon snedvridning av konkurrensen inom gemenskapen mellan inhemska och utländska leverantörer eftersom de båda behandlas på samma sätt. I praktiken blir emellertid de ansvariga skattemyndigheterna medvetna om sådana distinktioner först när extra deklarationsskyldigheter uppfylls (t. ex. gemenskapsinterna förvärv). Sålunda kan det förekomma att inhemska producenter alltid kan dra nytta av den reducerade skattesatsen, oberoende av arten av de producerade varorna eller de tillhandahållna tjänsterna, medan deras utländska kolleger drabbas av den korrekt tillämpade normala mervärdesskattesatsen. Dessutom får kommissionen ofta motta klagomål över snedvridningar av konkurrensen inom en medlemsstat som härrör ur ett olikformigt införlivande av kategorierna i bilaga H. Sådana snedvridningar drabbar alla aktörer och medborgare i gemenskapen lika, varför de inte hör till kommissionens ansvarsområde enligt konkurrensreglerna på den inre marknaden, men förekomsten av dem är förvisso värd att rapportera. Det bör notera att enligt grundprinciperna i det sjätte mervärdesskattedirektivet kan identiska varor och tjänster inte åläggas skiljaktiga skattesatser; en skillnad i skattesats måste motiveras av en objektiv skillnad. Kommissionen har redan med eftertryck hävdat denna grundläggande princip på andra områden, och i ett fall har detta utvecklats till ett överträdelseförfarande. Bristen på tydliga gemensamma definitioner av kategorierna i bilaga H medför även ett beaktansvärt antal gränsfall. Många medlemsstater tillämpar exempelvis en reducerad mervärdesskattesats på te och kaffe och normalskattesatsen på läskedrycker. Det är dock en öppen fråga om iste på burk skall betraktas som te eller som en läskedryck och detsamma gäller för en rad drickfårdiga kaffeprodukter. När två produkter som påläggs olika mervärdesskattesatser säljs tillsammans utan att kunna särskiljas är återigen frågan vilken skattesats som skall tillämpas. På motsvarande sätt finns det inga uttömmande kriterier för att avgöra huruvida t. ex. CD:n eller boken är viktigare när de båda säljs tillsammans som en enda produkt i form av ett uppslagsverk. Allt detta visar på grundläggande problem i den nuvarande sammansättningen av mervärdesskattesatser, som både står i strid med mervärdesskattens grundprinciper och ger nästan säkert upphov till snedvridning av konkurrensen. Tyvärr är kommissionen inte i stånd att beräkna den exakta kvantitativa effekten av de snedvridningar som uppstår till följd av de ovan nämnda grundläggande problemen. Det stämmer att rådet vid tiden för antagandet av direktiv 92/77/EEG om skattesatserna var medvetet om det faktum att smärre snedvridande effekter kunde uppstå som följd av det sätt på vilket bilaga H utformades, och den rådande situationen kräver - så som ovan redogjorts för - inga omedelbara åtgärder, i synnerhet som hela frågan om harmonisering av skattesatserna i vilket fall snart kommer att tas upp i samband med det nya gemensamma mervärdesskattesystemet för den inre marknaden. Det växande antalet problemärenden leder dock kommissionen till uppfattningen att en noggrann övervakning av situationen är absolut nödvändig och att särskilda framtida initiativ på detta område kan komma att visa sig oundvikliga. Medlemsstaterna uppmanas uttryckligen att övervinna de ovan nämnda svårigheterna. 4 GRANSKNING AV OMFATTNINGEN AV DEN REDUCERADE MERVÄRDESSKATTESATSEN 4. 1 Kriterier för granskningen av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen Den rättsliga grunden för denna rapport, artikel 12. 4 andra stycket i det sjätte mervärdesskattedirektivet lyder: "På grundval av kommissionens rapport skall rådet vartannat år, med början 1994, granska omfattningen av de reducerade skattesatserna. Rådet kan på kommissionens förslag enhälligt besluta att ändra i förteckningen över varor och tjänster i bilaga H. " framgår av det ovanstående kräver det nuvarande förhållandet mellan Som mervärdesskattesatsernas struktur och den inre marknadens funktion som helhet (vad gäller gränsöverskridande transaktioner) inom ramen för övergångsbestämmelserna inte en systematisk förändring av mervärdesskattesatserna. Särskilda klagomål visar dock på problem i fråga om vissa aspekter av den nuvarande situationen. 10 Syftet med detta kapitel är att i detalj undersöka de olika kategorierna i bilaga H, önskemålen om utvidgning av bilaga H och det särskilda fallet med vissa energileveranser (artikel 12. 3 b). I detta sammanhang har kommissionen mottagit talrika delegationer från olika bransch- och industriförbund som pläderat för att deras sektorer skall inkluderas i den reducerade skattesatsen vid nästa granskningstillfälle. Så som ovan framhölls är det grundläggande kriteriet för granskningen av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen och av bilaga H och artikel 12. 3 b det som anges i artikel 99 i EG-fördraget, som föreskriver harmonisering av lagstiftning i den utsträckning som sådan harmonisering är möjlig och som föreskriver att harmoniseringen är nödvändig för att säkerställa upprättandet av den inre marknaden och att denna fungerar. Således inriktas analysen på frågan om någon förändring av de nuvarande bestämmelserna behövs för att rätta till problemen beträffande snedvridning av konkurrensen. Därav följer att varje bedömning av det som kan vinnas med att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats för en viss sektor, vara eller tjänst endast kan göras mot bakgrund av denna övergripande riktlinje i fördraget på den indirekta beskattningens område. Med andra ord, även då inga uppenbara snedvridningar av konkurrensen kunnat fastställas i ett särskilt fall måste alla argument för och emot en nedsättning av mervärdesskattesatsen bedömas i i ljuset av den sammantagna effekten på den inre marknadens funktion. Vad beträffar mervärdesskatten gjorde rådet det fullkomligt klart att fullbordandet av den inre marknaden kräver övergång till ett mervärdesskattesystem som grundar sig på beskattning i den medlemsstat där de levererade varorna och tjänsterna har sitt ursprung (artikel 28 1 i det sjätte direktivet). Sålunda måste alla överväganden av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen ta hänsyn till den potentiella effekten på det nämnda programmet för ett gemensamt mervärdesskattesystem för den inre marknaden. I denna rapport redogörs inte för bakgrunden till bilaga H och det historiska sammanhang i vilket de relevanta rådsbesluten fattats, eftersom detta har bevskrivits utförligt i den föregående rapporten. 4. 2 Granskning av de olika kategorierna i bilaga H Så som ovan redogjorts för skapar valmöjligheterna i bilaga H och de relativt breda definitionerna av dess kategorier grundläggande tekniska problem som kräver noggrann övervakning och analys. Beträffande en rad kategorier har dock olika intressegrupper vänt sig till kommissionen i syfte att få vissa varor eller tjänster att omfattas av den reducerade mervärdesskattesatsen. De viktigaste fallen av det slaget behandlas i detta kapitel och den allmänna diskussionen om vissa kategorier refereras. De viktigaste sektorerna är jordbruk, hälsovård, passagerartransporter, kultur och socialpolitik. 11 Jordbruk De jordbruksprodukter det gäller är de som inte inkluderas i bilaga H (kategori 1). nämligen, snittblommor, blomsteruppsättningar, lökar, rötter och dylikt samt brännved. I rådets diskussion om det berörda kommissionsförslaget10 framgick det att medlemsstaterna har motstridiga uppfattningar om vilken mervärdesskattesats som i princip bör tillämpas på jordbruksprodukter. En del medlemsstater vill utsträcka tillämpningen av den reducerade mervärdesskattesatsen till samtliga jordbruksprodukter, medan andra skulle föredra att bibehålla den nuvarande förteckningen. Det förekommer en intensiv gränsöverskridande handel inom kategorin livsmedel. En sådan handel har alltid kännetecknat den gemenskapsinterna handeln inom den här sektorn, men enligt resultaten från alla undersökningar som kommissionen känner till påverkas den inte primärt av skillnader i angränsande medlemsstater festan de skattesatser som tillämpas där är högre. För närvarande anses inte en skräddarsydd modifiering av bilaga H på detta område vara önskvärd. i mervärdesskattesatser. Mycket ofta görs livsmedelsinköp Hälsovård Den reducerade mervärdesskattesatsen på farmaceutiska produkter (kategori 3) eller medicinsk utrustning (kategori 4) illustrerar mycket väl det ovan nämnda problemet med vaga definitioner. Vad innebär "normalt använd för hälsovård", vad innebär "normalt avsedd att lindra eller behandla invaliditet"? I en rad medlemsstater ger dessa frågor för närvarande anledning till tvister mellan de ansvariga myndigheterna och de berörda företagen angående huruvida dessa sektorer eller produkter ingår i bilaga H. Detta är knappast förvånande med hänsyn till bestämmelsens oklara lydelse. Passagerartransporter Beskattningen av passagerartransporter (kategori 5) är en mycket komplicerad och speciell frågeställning. Medlemsstaterna beskattar för närvarande "transporter" på mycket olika sätt och de tillämpar mervärdesskattesatser som varierar från 0% (undantag med återbetalning av ingående skatt) till 25%. I detta förfarande gör de flesta medlemsstaterna distinktioner mellan olika slag av transportsätt, mellan inhemska transporter och gemenskapsinterna eller internationella transporter osv. Kommissionen är uppmärksam på att den nuvarande situationen ger upphov till en rad praktiska problem för de inblandade företagen och att det finns betydande risker för snedvridning av konkurrensen. Kommissionen är vidare medveten om det faktum att transportsektorn särskild en mervärdesskattebehandling. eventuellt speciell kräver sektor som en är lo Se fotnot nr 3. 12 transportmedel på Därför har en undersökning beställts som har följande syften: att utröna effekterna av tekniker för att belägga passagerartransporttjänster med användningen av olika mervärdesskatt, att undersöka huruvida obalanser i konkurrenssituationen existerar mellan olika transporter med höghastighetståg jämfört med luftburna transporter), att förutsäga påverkan på priset (i absoluta och relativa termer) av en modifiering av de nuvarande territoriella reglerna, beroende på alla tänkbara beskattningsmetoder (beskattning på avgångsplatsen, på ankomstplatsen, på transportörens etableringsort eller där köparen beskattas?), samt problem rörande avdragsrätt för resor i tjänsten. transportsträckor (i synnerhet likartade Kultur Den mest diskuterade kategorin i bilaga H är den som omfattar böcker, tidningar och tidskrifter (kategori 6). Denna diskussion breddas emellertid ofta att inkludera beskattningen av kulturevenemang i allmänhet (kategori 7). I detta sammanhang finns det i stort sett följande två argument för en utvidgning av omfattningen av den reducerade skattesatsen: För det första kräver skiv- och videobranschen att CD-skivor, grammofonskivor, kassetter och videofilmer skall kunna omfattas av en reducerad mervärdesskattesats. Det påstås att CD-skivor m. fl. diskrimineras i förhållande till andra kulturella media såsom böcker, tidningar, museer, biograffilm, teater m. m. Dessutom hävdas det att på medellång sikt skulle en nedsättning av mervärdesskatten kompenseras av en ökning av intäkterna då den totala försäljningen av CD-skivor m. m. skulle öka tack vare den reducerade skattesatsen. Vidare framlägger en del medlemsstater, i synnerhet Frankrike, väsentligen samma begäran, i ett vidare sammanhang. Det hävdas att CD-skivor, grammofonskivor, kassetter, videokassetter m. m. som ett medel för kommunikation och spridning av kulturvärden kan jämföras med böcker i det hänseendet och att de historiska skälen för att favorisera böcker framför grammofonskivor m. m. inte längre är giltiga i "informationssamhället". En reducerad mervärdesskattesats skulle öka efterfrågan på grammofonskivor m. m. och på så i Europa. De potentiella sätt uppmuntra produktion av konst, musik m. m. utbildningsvinsterna understryks också. För närvarande låter sig kommissionen inte helt och fullt övertygas av detta resonemang. De flesta medlemsstaterna anser huvuddelen av försäljningen i denna sektor vara för fritids- eller underhållningsändamål snarare än av kulturell art. I praktiken är det svårt att göra sådana distinktioner. Detsamma kunde sägas om böcker. Historiskt sett dök emellertid boken först upp på scenen och skaffade sig en privilegierad status som inte har utsträckts till nyare medier. Böcker betraktas självfallet fortfarande som det främsta medlet för kulturell kommunikation. Denna typ av argumentation är emellertid tämligen fruktlös, eftersom alla kriterier för att bedöma vad som är "fritid" respektive "kultur" i stor utsträckning är subjektiva. 13 Den avgörande skillnaden mellan böcker och CD-skivor m. m. är att böcker kan läsas omedelbart, medan CD-skivor m. m. alltid kräver extra teknisk utrustning för att informationen skall bli tillgänglig. Om en reducerad skattesats bör övervägas uppkommer frågan om utrustningen skall inkluderas eller ej. Andra problem gäller kringutrustning och stödtjänster för information som videokassetter, avgifter för tillträde till information på datanät som Internet osv. Varje utvidgning av den reducerade skattesatsen skulle därför kräva utvecklingen av ett nytt tänkande för att berättiga den och det är troligt att den kulturella eller utbildningsmässiga aspekten enbart inte kan utgöra ett praktiskt kriterium. För det andra förespråkar förlagsindustrin och utgivareförbund en utvidgning av det nuvarande alternativet att pålägga böcker en reducerad mervärdesskattesats till motsvarande moderna produkter som CD-skivor vilka innehåller information som vanligtvis (och tidigare) publicerades endast i bokform. Kommissionen anser att en sådan ersättning är ytterligt svår, för att inte säga omöjlig, att definiera. Även en CD-ROM vars innehåll är identiskt med en boks är en annan produkt. CD-skivor kräver användning av tilläggsutrustning som öppnar möjligheter att komma åt information (indexering, sökning osv. ) som är överlägsna dem bokanvändaren har. Genom att tillämpa huvudsakligen samma resonemang, framläggs i Frankrike liknande förslag om att reducera mervärdesskattesatsen på CD-ROM-skivor, on-line tjänster, programvara för "multi-media" osv. från 20,6% till 5,5%. Sådana frågor kommer under alla förhållanden att behöva bedömas i ett större sammanhang som gäller hur skattesystemen påverkas av teknologisk förändring (tex. elektronisk handel osv. ). Socialpolitik Beträffande utbud, byggnad, renovering och ombyggnad av bostäder som tillhandahålls som ett led i en socialpolitik (kategori 9) synes det som om några medlemsstater hade benägenheten att inkludera alla slags tjänster i byggnadssektorn i denna kategori. Kommissionen håller för närvarande på att se över den relevanta lagstiftningen. Det är viktigt att observera att avsaknaden av en gemensam definition inte innebär att en vid tillämpning får göras av kategorin. I rubricerade fall är tillämpningen strikt begränsad till sociala bostadssektorn och avsaknaden av gemensamma definitioner skall inte anföras som motivering för en mer omfattande tillämpning av denna reducerade mervärdesskattesats. Sammanfattning Sammanfattningsvis ger all begäran om utvidgning av omfattningen av de befintliga kategorierna i bilaga H upphov till en rad specifika tekniska problem som inte bör underskattas. En samlad utvärdering mot bakgrund av de kriterier som angivits ovan avslöjar de allvarliga grundläggande frågor som väcks till följd av en sådan begäran. Till att börja med skulle effekten på skatteintäkterna av att bredda tillämpningsområdet för den reducerade mervärdesskattesatsen i samtliga fall bli avsevärd. Förmodligen skulle kompenserande åtgärder behöva tillgripas, vars införande vore impopulärt och dessutom skulle motverka sitt syfte. 14 Ur teoretisk synvinkel måste det understrykas att mervärdesskatten är en neutral konsumtionsskatt i flera led med brett beskattningsunderlag, och som sådan inte är den som lämpar sig bäst som medel för att selektivt välja ut t. ex. social och kulturell verksamhet för särskilt förmånlig behandling. Ur ekonomisk synvinkel är det ett faktum att andra medel (som t. ex. direkta subventioner eller minskning av den direkta beskattningen11) är mycket effektivare och verksammare och inte ger upphov till så många oönskade bieffekter. Detta gäller naturligtvis även för de existerande reducerade mervärdesskattesatserna på varor och tjänster i bilaga H. Svaret är att det än så länge finns få bevis för att det skulle finnas ett starkt behov att utöka de befintliga kategoriernas tillämpningsområde. 4. 3 Granskning av begäran att införa specifika nya kategorier i bilaga H Diskussioner med medlemsstater och branscher Branschorganisationer och/eller andra intresseorganisationer av olika slag från en rad medlemsstater arbetar aktivt för en utvidgning av tillämpningsområdet för bilaga H. Den viktigaste frågan i detta sammanhang är önskemålet om att tillämpa den reducerade mervärdesskattesatsen på så kallade arbetsintensiva och miljövänliga tjänster. Ursprunget till denna begäran var ett specifikt nederländskt problem beträffande beskattningen av reparationer av skor och kläder. Efter den 1 januari 1993 måste Nederländerna beskatta dessa tjänster enligt normalskattesatsen, vilket skapade ett inrikespolitiskt problem för landet. Vid den tidpunkten kunde man inte finna någon omedelbar lösning, och Nederländerna insisterade därför på att en förklaring skulle tas till rådets protokoll om en ny översyn av bilaga H i detta avseende vid en senare tidpunkt. Det görs också påstötningar att få tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på leveranser av milj ovänliga och energisnåla varor och tjänster. Faktum är att ett antal medlemsstater tillämpar en reducerad mervärdesskattesats på leveranser av (antagligen förorenande) energi, medan energisnåla material beskattas enligt normalskattesatsen. Föga överraskande finns det en stark lobby för att utjämna den skattemässiga behandlingen av båda. Frankrike har på motsvarande sätt fört fram idén att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på elektriska och gasdrivna fordon. Direkta subsidier samt reduktion av direkt skatt utgör emellertid statssubeventionering enligt artikel 92. 1 i Romfördraget och måste analyseras av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 93 i Romfördraget. 15 Kravet på att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensiva varor och tjänster i allmänhet (och inte endast på reparationer av skor och kläder) har tagits upp av en rad lobbyistorganisationer, inklusive UEAPME12 - den organisation som företräder små och medelstora företag i gemenskapen. De hävdar att tillämpning av en reducerad mervärdesskattesats skulle bidra till att minska arbetslösheten i Europa genom att stimulera sektorer som utnyttjar arbetsintensiva produktionsmetoder eller tjänster. Det andra argumentet som framförs av den berörda sektorn för att understödja kravet på en låg mervärdesskattesats handlar väsentligen om den svarta sektorn i ekonomin. Det hävdas att mervärdesskattemekanismen inte fungerar särskilt bra i sektorer med liten avdragsgill ingående mervärdesskatt och där de flesta kunderna är privatpersoner utan avdragsrätt. Tillämpningen av en hög mervärdesskattesats i sådana sektorer har en tendens att uppmuntra till att inte deklarera inkomsterna med en påföljande förlust av direkta skatteintäkter (inkomst- eller företagsskatt) och socialförsäkringsavgifter. Samma effekt påstås öka hushållens gör-det-sj älv-verksamheter. Andra organisationer utvecklar ett liknande resonemang, dock begränsat till en viss sektor. Till exempel förespråkar ett antal organisationer som arbetar för bevarande av Europas kulturella, arkitektoniska och naturliga arv en reducerad mervärdesskattesats för reparationer och bevarande av historiska byggnader, trädgårdar, lokala byggnader osv. De hävdar att en sådan åtgärd inte enbart berättigas av byggnadernas och landskapens sociala och kulturella betydelse, utan att det också finns ett starkt ekonomiskt argument för att reducera den tillämpliga mervärdesskattesatsen. För det första skulle en reducerad mervärdesskattesats ge ett betydande incitament till att renovera och reparera historiska byggnader m. m. och på så sätt öka den motsvarande efterfrågan på (mestadels relativt lågkvalificerade) tjänster. För det andra hävdas det att landsbygdens eller kulturlandskapets kvalitet är avgörande för att locka turister av alla slag. Eftersom resande och turism är världens största näringsgren skulle därför indirekta effekten av en reducerad mervärdesskattesats på reparationer och den upprätthållande av det konstnärliga och kulturella arvet bli långtgående och sprida sig vitt i ett lokalsamhälles näringsliv. Föga överraskande görs även ansträngningar för att pålägga en reducerad mervärdesskattesats på hela turistnäringen. Liknande argument som betonar den positiva effekten på både sysselsättningen och miljön förs fram i andra sektorer13 eller för annorlunda definierade tjänster14. Sådana tjänster hävdas på grund av sin karaktär inte vara utsatta för gränsöverskridande konkurrens. Det hävdas därför att detta faktum vore tillräckligt för att berättiga att de medtas i bilaga H - vilket skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att välja om de vill tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på dem eller ej. 12 13 14 Union européenne de l'artisanat et des petites et moyennes entreprises - Europäische Union des Handwerks und der Klein- und Mittelbetriebe - European Association of Craft, Small and Medium Sized Enterprises (Europeiska förbundet för hantverkare och små och medelstora företag) Det är praktiskt taget omöjligt att upprätta en uttömmande lista över de berörda sektorerna som sträcker sig från cykelindustrin till flyttjänster, klädvård och kemtvätt. T. ex. så kallade "services de proximité" i Frankrike: arbetsintensiva tjänster som i det typiska fallet utförs av ensamföretagare eller familjeföretag och vanligen utförs i kundens hem (undervisning, barnavård, hemindustri osv. ). 16 Idén att använda mervärdesskattesatser som ett politiskt verktyg för att uppnå särskilda ekonomiska mål såsom högre sysselsättning eller ett förbättrat miljöskydd finner i viss utsträckning stöd hos Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén15. I några fall ses möjligheten att beskatta vissa leveranser till en reducerad mervärdesskattesats som ett botemedel för ett specifikt problem. Exempelvis drabbas skattebefriade enheter som välgörenhetsorganisationer ofta av oundviklig ingående mervärdesskatt, vilket innebär att beskattning enligt en reducerad mervärdesskattesats skulle vara mycket förmånligare för dem. Enligt kommissionens uppfattning måste sådana fall särskiljas från de tidigare nämnda. Kommissionen är faktiskt uppmärksam på problemen i det nuvarande beskattningssystemet, inbegripet de som gäller undantag från beskattning och avdragsrätt. Dessa är frågor som kommer att tas upp i förslagen till ett nytt gemensamt mervärdesskattesystem. Införande av nya kategorier i annex H skulle under alla omständigheter strida mot de grundläggande målen att förenkla mervärdesskattesystemet och minska kostnaderna för en korrekt tillämpning av reglerna. Beträffande det sistnämnda hänvisas till det pågående SLIM initiativet vilket också är viktigt för mervärdesskatten. Kommission hyser dock allvarliga tvivel på mervärdesskattens lämplighet som instrument för riktade ekonomisk-politiska insatser. Den ekonomiska forskningen ger vid handen att mervärdesskatten sist och slutligen endast har en begränsad effekt på försäljningspriserna. Efterfrågan på tjänster (inklusive arbetsintensiva sådana) beror i långt högre grad på andra faktorer, som t. ex. konsumenternas vanor, allmänna ekonomiska tendenser osv. Vidare skulle en sänkning av mervärdesskattesatsen otvivelaktigt leda till budgetförluster. Därför är kompenserande åtgärder som t. ex. höjningar av den direkta beskattningen nödvändiga och den totala effekten på efterfrågan i en viss sektor och på arbetsmarknaden i stort är i bästa fall oviss. Hittills har det inte framkommit några empiriska belägg som tyder på motsatsen. Skattesystemet skulle återigen bli mer svåradministrerat och det skulle uppstå allvarliga problem med att definiera den exakta omfattningen av den reducerade skattesatsen och att kontrollera dess tillämpning. Det finns ingen lätt lösning på detta problem. Också användningen av ett förmodat objektivt icke-skatterelaterat kriterium är problematisk och ytterligare problem uppstår dessutom när sådana kriterier byggs in i skattesystemet. Allmänt sett skulle sådana åtgärder stå i strid med den mycket viktiga grundläggande principen om att mervärdesskatten skall vara neutral och de är oförenliga med idén om en allmän konsumtionsskatt. 15 Se Europaparlamentets resolution om kommissionens arbetsprogram av den 10 juni 1997, om ett nytt gemensamt system för mervärdesskatt och Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande därom, vilken antogs vid dess penarsession den 9 juli 1997. Båda institutionerna stödjer arbetsprogrammets mål och allmänna uppläggning. 17 anser dock att det vore Den svarta ekonomin skapar förvisso stora svårigheter i de nuvarande skattesystemen. förhastat att ändra gemenskapens Kommissionen mervärdesskattelagstiftning endast för att ta itu med detta problem oberoende av effekterna av andra eventuell förändringar. För leverantören är mervärdesskatt säkerligen inte drivkraften bakom undandragande av skatt. De ekonomiska vinsterna av skatteplanering är betydligt större på området direkta skatter och socialavgifter. Det stämmer emellertid att det finns ett otvetydigt incitament för konsumenter att köpa varor och tjänster momsfritt. I vilket fall som helst är kommissionen uppmärksam på problemet och välkomnar en intensifiering av sina diskussioner om motåtgärder med medlemsstaterna. Undersökning av sysselsättningseffekterna av en reducerad mervärdesskattesats i valda sektorer För att beräkna effekten av en reducerad mervärdesskattesats i jämförelse med andra skatteåtgärder uppdrog kommissionen åt en utomstående konsult att studera den "potentiella effekten av skatteinstrument (nämligen av en reducerad mervärdesskattesats för valda sektorer) på skapandet av sysselsättning"16. Detta gjordes även för att uppfylla ett åtagande av Europaparlamentet i samband med debatten på hösten 1995 om den mervärdesskattesats som skulle tillämpas på blomster- och trädgårdsodlingsprodukter17. Undersökningen granskar följande tre möjligheter att öka sysselsättningen med hjälp av skatteåtgärder: en reducerad mervärdesskattesats för valda (förmodat arbetsintensiva) sektorer, en minskning av de direkta skattesatserna och en minskning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter. Samtliga möjligheter utformades för att vara intäktsneutrala och för detta ändamål undersöktes två kompenserande åtgärder: en allmän höjning av mervärdesskattesatsen och en ökning av bränsleskatterna. Sammanlagt framställdes alltså totalt sex scenarier för fem utvalda medlemsstater (Belgien, västra Tyskland, Italien, Spanien, Förenade kungariket. Analysverktyget var en ekonometrisk input-output-modell på region- och sektornivå som omfattade medlemsstaterna före 1995 års utvidgning. Modellen har anpassats till undersökningens specifika syften. De samlade resultaten av undersökningen är naturligtvis beroende av ett antal antaganden som ingår i modellen eller som behövs för att möjliggöra jämförelser av olika simuleringar (med avseende på storlek och land). Undersökningen resulterar dock i en tydlig slutsats med följande lydelse: "Strategin med en kompenserad minskning av mervärdesskatten för valda tjänster (simulering 1) kan generellt sägas ha endast marginella effekter på sysselsättningen, medan inga iakttagbara effekter uppnås genom strategin med en kompenserad sänkning av den direkta beskattningen (simulering 2). Däremot av socialförsäkringsavgifterna (simulering 3), totalt sett, de mest positiva effekterna på sysselsättningen. " kompenserade sänkningen uppvisar den 16 17 "Potentiella sysselsättningsskapande effekter av skatteinstrument (nämligen av en reducerad mervärdesskattesats i vissa utvalda sektorer)" av Cambridge Econometrics Ltd. och Institute of Employment Research, University of Warwick - september 1996. Det ifrågavarande direktivet har godkänts av ministerrådet 1996. Se fotnot 3. 18 För samtliga fem medlemsstater som undersökts visar de tre grundläggande åtgärderna följande resultat som varierar mycket lite i förhållande till den kompensationsmetod som valts: 1. En 50% minskning av mervärdesskatten för valda sektorer resulterar i en liten total ökning av sysselsättningen på 0,1% mer än i basfallet (ingen förändring av skattepolitiken). Den sektorvisa fördelningen av de små sysselsättningsvinsterna tyder på att andra marknadstjänster, tillverkning och byggnadsverksamhet drar större nytta, medan bank-, finans- och försäkrings verksamhet samt distribution vidkänns förluster18. Den nationella fördelningen är ojämn. 2. Modellens resultat beträffande en minskning på 5% av de direkta skatterna tyder på att detta politiska alternativ har praktiskt taget ingen effekt alls på sysselsättningen (endast 0,05% över basfallet på lång sikt). 3. En minskning på 5% av socialförsäkringsavgifterna skulle medföra en svag ökning av sysselsättningen (0,3% än basfallet på lång sikt). Den sektorvisa fördelningen av sysselsättningsvinsterna har en slagsida mot tjänster och antagligen mot små och medelstora företag. Det kan dock noteras att sysselsättningsvinsterna i en del länder faktiskt uppväger små förluster i andra. tjänster Liksom vid allt ekonomiskt modellbygge bör man vid bedömningen av studien inte bortse från ett antal förbehåll, och det är uppenbart att ekonomisk forskning inte kan ersätta politiska beslut. Resultaten av undersökningen ger dock inga som helst belägg för att en nedsättning av mervärdesskattesatsen på arbetsintensiva skulle vara ett rekommenderat alternativ i skattepolitiken, vilket skulle motivera de avsevärda problem och svårigheter som är knutna till en sådan åtgärd. Denna bedömning förstärks av en jämförelse med det alternativ som redan förespråkats av kommissionen i dess vitbok om tillväxt, konkurrenskraft en minskning av (kapitel socialförsäkringsavgifterna som i vissa fall kunde kompenseras genom ökningar av beskattningen och i synnerhet genom höjningar av miljö- eller konsumtionsskatter. Kommissionen anser fortsättningsvis att åtgärder som mer direkt berör arbetsmarknaden, som t. ex. sänkningar av arbetsgivarnas och/eller arbetstagarnas socialförsäkringsavgifter, direkta incitament till arbetsgivare osv. sannolikt har gynnsammare effekter på skapandet av sysselsättning än indirekta sådana, som minskningar av mervärdesskatterna. Sådana åtgärder kan också innehålla inslag av statsstöd. IX), nämligen sysselsättning och Andra marknadstjänster omfattar den breda näringssektor som inte är kopplad till distribution, härbärgering och utspisning, transporter, kommunikationer eller bank-, finans- och försäkrings- tjänster. Distribution och andra marknadstjänster har låga lönenivåer och enhetsarbetskostnader, vilket är kännetecknande för lågkvalificerade, arbetsintensiva sektorer. 19 Kommissionen är medveten om att vare sig alla medlemsstater eller alla ekonomiska aktörer delar denna uppfattning. Exempelvis har UEAPME genom sin nederländske medlem MKB beställt en "mot-studie", en "andra uppfattning" till den ovannämnda undersökningen av Cambridge Econometrics/University of Warwick. Denna undersökning, som publicerades helt nyligen, utfördes av det nederländska institutet EIM och går under namnet "Stimulation of labour-intensive services - The employment effects of a reduction of VAT rates"19. På grundval av denna undersökning har MKB även ställt samman ett informationshäfte under namnet "White on black"20. Metodologin i den här undersökningen skiljer sig från den i Cambridge/Warwick- undersökningen. Den är också baserad på en ekonometrisk modell men väger inte in åtgärder för att kompensera budgeteffekterna, eftersom det hävdas att verksamma åtgärder för att skapa sysselsättning får kosta pengar. Effekterna av mervärdesskattereduktionen för Nederländerna beräknas i förhållande till ett basscenario (som återger den förväntade utvecklingen vid en oförändrad policy) samt en nedbrytning på olika sektorer av ekonomin. För Tyskland, Italien och Förenade kungariket, som har medtagits i undersökningen men med betydligt grövre beräkningar, jämförs den förväntade sysselsättningsökningen med den totala industrisysselsättningen. För Nederländerna testas tillämpningen av en reducerad mervärdesskattesats på 6% ( i stället för nuvarande normalskattesatsen på 17,5%) i maximalt 24 utvalda sektorer i fem scenarier som fastställer olika begränsningar i fråga om arbetskraftsintensitet (samtliga 24 sektorer, minst 60,70, 80 eller 90%). För övriga länder tillämpades nederländska elasticiteter och relationstal på nationell statistik över omsättning i olika branscher, sysselsättningsnivåer, mervärdesskattesatser osv. De viktigaste resultaten av denna undersökning är att arbetslösheten i Nederländerna skulle minska med omkring 0,5% fram till år 2004 om den reducerade mervärdesskattesatsen tillämpas i samtliga 24 sektorer. Samtidigt skulle underskottet i den offentliga sektorns finanser bli 0,4% större. Liknande (men mindre tillförlitliga) effekter förväntas i Tyskland och, vad gäller byggbranschen, i Italien. För Förenade kungariket är den relativa sysselsättningseffekten betydligt större. Kommissionen anser att det är svårt att direkt jämföra resultaten av de båda undersökningarna. Kravet på inkomstneutralitet leder självfallet till mycket stora skillnader i undersökningsresultaten. Självfallet ger ofinansierade skattelättnader betydligt större effekter på ekonomierna än finansierade, men detta gäller inte bara i fråga om mervärdesskatt. Det grundläggande resultatet av Cambridge-undersökningen, som fastslår att en sänkning av de indirekta lönekostnaderna (det vill säga socialförsäkringsavgifterna) utan tvekan är den mest effektiva och verksamma skattepolitiska åtgärden för att öka sysselsättningen, ifrågasätts därför inte alls av resultaten av MKB/EIB-undersökningen. 19 20 Economisch Instituut voor het Midden- en Kleinbedrijf Som därigenom är inriktad på den illegala ekonomin 20 Kommissionen är i alla händelser beredd att intensifiera diskussionen, både den teoretiska diskussionen om sambandet mellan beskattning och sysselsättning och om den politiska och praktiska skälen för att använda sig av mervärdesskattesänkningar i det här sammanhanget. 4. 4 Granskning av det särskilda fallet i artikel 12. 3 b I artikel 12. 3 b i det sjätte mervärdesskattedirektivet föreskrivs att " Medlemsstaterna får tillämpa en reducerad skattesats på tillhandahållande av naturgas och elektricitet, under förutsättning att ingen risk för snedvridande verkningar på konkurrensen föreligger. En medlemsstat som avser att tillämpa en sådan skattesats skall underrätta kommissionen innan så sker. Kommissionen skall fatta beslut beträffande förekomsten av risk för snedvridning av konkurrensen. " Enligt nuvarande gemenskapslagstiftning är inga andra energileveranser än de som nämns i till en reducerad artikel 12. 3 b samt brännved mervärdesskattesats. Artikel 12. 3 b tolkas i allmänhet restriktivt. Vissa medlemsstater har även rätt att fortsatt tillämpa en lägre skattesats på detta område under övergångsperioden innan det nya gemensamma mervärdesskattesystemet träder i kraft. i21) berättigade (artikel 28. 2 Till följd härav är förekommer det olika uppfattningar om sambandet mellan mervärdesskatt och energiförbrukning, både medlemsstaterna emellan och inom medlemsstaterna. • I Förenade kungariket och en del andra medlemsstater förespråkas aktivt en reducerad mervärdesskattesats på energisparande material och dylikt. Förenade kungarikets regering meddelade i sin budget för 1997 att en av dess mål är att hjälpa låginkomsttagare att spara energi, och att regeringen kommer att samråda om hur detta mål bäst uppnås. Enligt den brittiska uppbördslagen för 1997 (the Finance Act 1997) skall finansministeriet sammanställa en rapport om konsekvenserna för statskassan av införande av skattebefrielse för energisparande material från och med maj 1998. Denna rapport kommer emellertid även att innehålla en uppskattning av andra skatteåtgärder än mervärdesskatt för att gynna energibesparande material. • Nederländerna avser att utnyttja artikel 12. 3 b genom att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats för elektricitet som producerats av "vindkraft, solenergi, energi från små vattenkraftverk, energi från biomassa (grön energi eller energi som produceras med icke-förorenande metoder)". Detta förväntas uppmuntra privathushållen att använda energi som framställs på detta sätt. 21 Infört genom direktivet om beskattning av jordbruksprodukter andra än dem som omfattas av kategori 1 i bilaga H, se fotnot 3. 21 • Förenade kungariket har också, från och med den 1 september, reducerat mervärdesskattesatsen på inhemska bränslen och kraft från 8% till 5% , på grundval av artikel 28. 2 b. Avsikten med denna åtgärd är att lätta skattebörden på en socialt sett känslig vara. • Tyskland har fört fram tanken på en särskild mervärdesskattesats på energiförbrukning. Tanken bakom detta är att införa en miljöaspekt i mervärdesskattesystemet genom att tillämpa en särskild skattesats på alla energileveranser som skulle vara högre än grundskattesatsen. • I gemenskapen varierar nivån på de mervärdesskattesatser som tillämpas på energileveranser (gas,el) från 5% till 25%. Av det ovanstående framgår att beskattningen av energi är ett mycket komplext område genom att miljömässiga och social aspekter står i motsats till varandra när det gäller att bestämma den "befogade" skattesatsen, där den ena aspekten talar för en generellt sett högre skattesats och den andra aspekten för en generellt sett lägre skattesats. För närvarande finns det föga utrymme för snedvridning av konkurrensen på energimarknaderna eftersom dessa i stor utsträckning kännetecknas av nationella distributionsmonopol. Dessa nationella monopol är emellertid stadda i snabb förändring på en förverkligad inre marknad. Denna tendens kommer säkert att öka sannolikheten av en snedvridning av konkurrensen i en snar framtid och det är nödvändigt att ta hänsyn till denna tendens vid överväganden om det framtida mervärdesskattesystemet på detta område. Enligt kommissionens uppfattning är de nuvarande ordningarna som beskrivs ovan svåra att fa att fungera och skapar inte något sammanhängande synsätt, vare sig ur social, miljö- eller beskattningssynpunkt. De bör därför ses över inom ramen för det nya gemensamma systemet för mervärdesskatt samtidigt som man i första hand bör följa de allmänna riktlinjer man enats om för det arbetet. Det är emellertid värt att notera att punktskatter faktiskt är mycket mer riktad pålaga på energileveranser av alla slag. Dessutom är inverkan på konsumentpriserna mycket högre eftersom nivån på skattesatserna är relativt hög (särskilt jämfört med mervärdesskattesatser) och eftersom det är en ingående skatt har inte företagen möjlighet att dra av den (vilket är logiskt att, snarare än kännetecknande för mervärdesskatt). Därför förefaller det mervärdesskatten, om nödvändigt använda denna typ av pålaga som ett politiskt styrmedel. Kommissionens förslag till helhetssyn på beskattningen av energiprodukter utgör ett första i denna riktning [KOM(97) 30 slutlig]. Det här förslaget fastställer nya steg minimiskattesatser för samtliga energiprodukter och ger därigenom medlemsstaterna möjlighet att differentiera skattenivåerna efter produkternas grad av miljövänlighet. Det fastställer också en rad valmöjligheter som ger dem möjlighet att undanta bränslen (såsom , förnyelsebara energikällor) från beskattning eller att tillämpa en reducerad skattesats i fråga om bränslen (exempelvis de som härrör från förnyelsebara energikällor) eller miljövänlig energianvändning. 22 5 HARMONISERING AV OMFATTNINGEN AV DEN REDUCERADE MERVÄRDESSKATTESATSEN: VÄGEN FRAMÅT När bilaga H framförhandlades av medlemsstaterna och godkändes av ministerrådet inte på ett fullt konsekvent och bindande grundades den valda kompromissen tillvägagångssätt22. Medlemsstaterna stod således för vad de uppskattade vara ett absolut minimum för att övergångsordningen skulle kunna fungera. Det är dock uppenbart att en del av de problem som nämnts ovan härrör från denna inkonsekvens beträffande omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen. Det är därför uppenbart är att det nya ursprungsbaserade gemensamma mervärdesskattesystemet kommer att kräva nivån på skattesatserna ses över och att omfattningen av de reducerade skattesatserna ges en konsekvent struktur. En sådan konsekvent skattesatsstruktur och framtida harmonisering kan inte endast grundas på dagens diskussioner och önskemål. Detta kapitel försöker ge några antydningar från ett bredare perspektiv och överväger möjliga vägar framåt för harmoniseringen av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen. De relevanta förslagen från kommissionen åberopas i de olika etapperna av harmoniseringen av mervärdesskattesatserna som planerats i kommissionens arbetsprogram för det nya gemensamma mervärdesskattesystemet. Då bedömningen av harmoniseringen av skattesatserna till slut står på dagordningen ankommer det i första hand på rådet och medlemsstaterna att avgöra i vilken mån tillnärmning av skattesatserna är nödvändig för att undvika större snedvridningar av konkurrensen. När kommissionens arbetsprogram därefter förverkligas är det sannolikt att sådana snedvridningar kommer att dyka upp, men de kan förbli begränsade eller möjligen kommer medlemsstaterna eventuellt att betrakta dem som helt enkelt som ett positivt inslag av skattekonkurrens. I denna mening är kommissionens planer inte partiska åt vare sig det ena eller andra hållet. Det är dock för tidigt att granska denna situation i detalj. Oaktat detta tillvägagångssätt anser kommissionen att dess översyn av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen borde innehålla en förberedande utvärdering och stimulera till diskussioner i medlemsstaterna. 5. 1 Analys av den rådande situationen i medlemsstaterna Medlemsstaterna tillämpar artikel 12. 3 b i det sjätte mervärdesskattedirektivet och dess bilaga H på mycket olika sätt. De uppgifter som ges i tabellen i bilaga 2 visar i vilken utsträckning medlemsstaterna utnyttjar möjligheten att pålägga de olika kategorierna i bilaga H en reducerad skattesats. Uppgifterna i tabellen är dock alltför detaljerade för att kunna ge en översikt över de grundläggande beslut eller allmänna tendenser som ligger bakom de skattesatser som tillämpas i olika medlemsstater. 22 Det historiska sammanhanget skisseras i kapitel 2 i den föregående rapporten från år 1994. 23 Följande tabell utgör ett "utdrag" , en översiktsbild av läget 1996 och försöker att ge en del information som är väsentlig i detta sammanhang: Nr Kategori Antal medlemsstater med reducerad skattesats (art. 12. 3 b) Antal medlemsstater med en särskild övergångsskattesats (art. 28. 2)23 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Livsmedel Vattenförsörjning Farmaceutiska produkter Medicinsk utrustning Passagerartransporter Böcker, tidningar, tidskrifter Inträden till shower och kultur evenemang TV- och radioutsändningar Tjänster som tillhandahålls av eller royalties till författare, kompositörer och uppträdande artister Socialt bostadsbyggande Insatsvaror i jordbruket Hotellinkvartering Inträden till idrottsevenemang Utnyttjande av idrottsanläggningar Sociala tjänster Begravningsentreprenörs- och kremeringstjänster Lakar- och tandvård, värmebehandling Gaturenhällning. sophämtning och avfallshantering 11 9 6 7 11 8 K) 7 5 9 9 6 4 5 4 7 3 5 - 6 4 2 9 5 1 4 3 2 1 2 2 1 1 4 23 Förutom undantagen enligt artikel 13 i det sjätte mcrvärdesskattcdircktivct. 24 Det framgår att en majoritet av medlemsstaterna (dvs. 8 eller fler av 15) utnyttjar endast sju av sjutton möjliga kategorier för tillämpning av en reducerad mervärdesskattesats. Vidare framgår det av en fortsatt analys av tabellerna i bilagorna 1 och 2 enligt de tillgängliga uppgifterna att • fa medlemsstater tillämpar medlemsstaterna en reducerad skattesats på samtliga produkter i någon av kategorierna i bilaga H, • tillämpar tre medlemsstater överhuvudtaget inte bilaga H, • har fyra medlemsstater två reducerade mervärdesskattesatser24, • varierar nivåerna på de reducerade skattesatserna mellan 5% och 12,5% (respektive temporärt 17% i Finland), • utnyttjar en del medlemsstater i stor utsträckning de "särskilda" skattesatser som tillåts av det nya gemensamma införandet fram till under en övergångsperiod mervärdesskattesystemet, • finns det beträffande elva av de sjutton kategorierna en faktisk koppling till skatteundantag (i den meningen att inom dessa kategorier undantar en del medlemsstater åtminstone vissa av de vederbörliga transaktionerna från beskattning), • • faller, allmänt sett, kategorierna 6, 7 och 8 under vad man kunde kalla "kulturpolitik", • faller, allmänt sett, kategorierna 3, 4 och 16 under vad man kunde kalla "hälsovårdspolitik", • faller, allmänt sett, kategorierna 1, 2, 5, 9, 12, 13, 14 och 15 under vad man kunde kalla inordna kulturella och (om man så ville kunde man även "socialpolitik" hälsovårdsaspekter under denna rubrik), • faller, allmänt sett, kategorierna 1 och 10 under vad man kunde kalla "jordbruksolitik", • faller, allmänt sett, kategorierna 2, 5, 9, 10 och 17 in under "miljöpolitik" eller får betydelse för densamma, • är det svårt att klassificera kategori 11 ur allmänpolitisk synvinkel,. har hittills inga andra politikområden nämnts, som t. ex. ekonomisk politik eller dylikt. 24 Vad beträffar de tre olika skattesatserna i Finland, se fotnot 5. 25 För att fullborda bilden kan det vara nyttigt att repetera de tre centrala resultat som hittills framkommit: • Den frivilliga karaktären hos bilaga H och bristen på gemensamma definitioner av dess kategorier leder, åtminstone under vissa förhållanden, sannolikt till snedvridningar av konkurrensen. • Det finns i medlemsstaterna en växande tro på att mervärdesskattesatserna kan användas instrument för den ekonomiska politiken, förutsatt att snedvridningar av som konkurrensen undviks. • På vissa områden synes nya teknologiska utvecklingsmönster leda till en ojämlik behandling av jämförbara varor och/eller tjänster vad beträffar den tillämpliga mervärdesskattesatsen. Av det föregående framgår att det i allmänhet inom gemenskapen finns ett ett behov av en reducerad mervärdesskattesats och att, allmänt sett, en rationalisering av dess tillämpningsområde är nödvändig även av förenklingsskäl och för minskningen av kostnaderna för att uppfylla reglerna. En sådan rationalisering gäller nivån på den reducerade skattesatsen, de politiska kriterierna för tillämpningen av den, dess lämplighet för den inre marknaden och den övergripande frågan om moderniseringen av mervärdesskattesystemet. Kommissionen har redan ställt upp ramen för denna rationalisering genom att anta sitt arbetsprogram för det nya gemensamma mervärdesskattesystemet, som tar upp bl. a. just dessa frågor. 5. 2 Bedömning mot bakgrund av det nya gemensamma mervärdesskattesystemet I alla mervärdesskattesystem som grundar sig på beskattning i ursprungslandet och som möjliggör för skattskyldiga personer att företa leveranser till alla destinationer inom gemenskapen kommer mervärdesskattesatsen att vara en väsentlig prisfaktor vid bestämningen av aktörernas konkurrensläge. För uppläggningen av det nya gemensamma mervärdesskattesystemet måste det därför avgöras vad som fortfarande kan anses vara acceptabla skillnader mellan skattesatserna för att undvika större snedvridningar av konkurrensen. En av mervärdesskattens väsentliga egenskaper är, som framhölls ovan, dess neutralitet i förhållande till konkurrensvillkoren. Följaktligen skulle bevarandet av möjligheten att tillämpa alltför många olika skattesatser i olika medlemsstater äventyra denna neutralitet och skulle även kunna påverka företagslokaliseringarna, vilket även det skulle strida mot den inre marknadens fundamentala principer. Det står också klart att ju fler mervärdesskattesatser som medges medlemsstaterna, desto mer komplex blir övervakningsfunktionen. 26 Det är i detta sammanhang värt att erinra om det åtagande kommissionens gjort i sitt arbetsprogram: Allmänt talat och oaktat det faktum att det på kort sikt inte krävs en slutgiltig bedömning av frågan, anser kommissionen att en tillnärmning inom ett ganska smalt band (t. ex. två eller tre procentenheter) kunde vara tillräckligt för normalskattesatsen. Trots det borde frågan om införande av en enda normalskattesats inte läggas åt sidan eftersom det skulle vara det enda sättet att garantera att skatten är fullständigt neutral och skulle kunna ge betydande vinster för bekämpandet av skattebedrägeri och skatteflykt. Frågan om nivån på normalskattesatsen måste avgöras med ett politiskt beslut, som inte kan övervägas oberoende av det mycket större sammanhanget rörande de totala skatteintäkterna och utan att beakta Europeiska unionens allmänna mål och i synnerhet dess övergripande skattestrategi. I detta avseende finns det övertygande argument som talar för ökade mervärdesskatteintäkter för att uppväga riktade sänkning av lönebikostnaderna. Vad beträffar de reducerade skattesatsernas omfattning, som är ämnet för denna rapport, föreligger exakt samma begränsningar som för normalskattesatsen. Kommissionen förblir övertygad om att mervärdesskattesystemets enkelhet, och därigenom dess sårbarhet för bedrägerier såväl som dess effekt på företagen, är direkt beroende av att det finns ett så litet antal skattesatser som möjligt. Utifrån en rent teknisk synvinkel anser kommissionen därför att det borde finnas endast en reducerad skattesats och att dess omfattning borde definieras restriktivt och i enlighet med konsekventa kriterier. Det behöver knappast framhållas att en reducerad skattesats av detta slag i idealfallet borde vara obligatorisk för alla medlemsstater. Denna skattesats skulle sedan kunna tillämpas på det stora flertalet av alla varor och tjänster som för närvarande är befriade från mervärdesskatt eftersom undantag hämmar skatteneutraliteten i beskattningen. Vad gäller de miljömässiga aspekterna på strukturen på mervärdesskattesatserna, är det svårt att se hur regressivitet kan fa betydelse för att motivera tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser på vissa varor och tjänster. Det är emellertid bekräftat att, då mervärdesskatt påverkar priset på varor och tjänster, denna skatt kan bidra till att ändra konsumenternas beteende, dels genom att fa de som smutsar ner att betala, och genom att uppmuntra ett mera miljövänligt beteende. Till skillnad från "sociala" skäl för tillämpning av reducerad skattesats på grundläggande behov, som dessutom även gynnar de rika, är fossila bränslen till exempel, lika skadliga för miljön, oberoende av vem som förbrukar dem. Praktiska definitionsproblem skulle emellertid uppstå. Det är inte alltid lätt att kategorisera produkter och tjänster mellan "bra" och "dåliga". En mera nyanserad uppskattning av de relativa miljömässiga fördelarna eller nackdelarna kan inte utan svårighet införas i ett mervärdesskattesystem där onödig komplexitet skall undvikas. 27 Generellt sett kan, inom ramen för fortsatt harmonisering, olika alternativ övervägas. Under antagande att en utvidgning av antalet reducerade skattesatser inte är något realistiskt alternativ föreligger enkelt aritmetiskt utryckt följande möjligheter: • den rådande situationen med två reducerad skattesatser som tillämpas på frivillig basis, • två reducerade skattesatser som tillämpas på obligatorisk basis, • den ideala situationen med en reducerad skattesats som tillämpas på obligatorisk basis, • en reducerad skattesats som tillämpas på frivillig basis. Att göra tillämpningen av den reducerade mervärdesskattesatsen obligatorisk kräver samtidigt gemensamma definitioner av de kategorier av varor och tjänster på vilka en sådan skattesats skall tillämpas. Beträffande antalet reducerade skattesatser skulle de nu rådande skillnaderna i fråga om skattesatser inom gemenskapen tala för ett system med två skattesatser som sedan skulle tillämpas på separata förteckningar över varor respektive tjänster. Vad beträffar omfattningen av den reducerade skattesatsen eller skattesatserna verkar det bli nödvändigt att explicit utarbeta och modernisera den nuvarande implicita distinktionerna mellan olika kategorier. Den avgörande underliggande motiveringen i alla dessa kategorier är mervärdesskattens regressiva karaktär, som endast kan hanteras genom att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats i socialt "känsliga" sektorer. Grundproblemet är dock att definiera det sociala motivet för reduktionen och den reducerade skattesatsens exakta omfattning. Detta tycks vara relativt enkelt på områdena för hälsovård, passagerartransporter och livsmedel (och de relevanta insatsvarorna från jordbruket), medan kulturverksamheter förvisso är svåra att särskilja från rena fritidsverksamheter. Hur som helst påverkas beslut om nivån på mervärdesskattesatserna av storleken på de mervärdesskattebetingade snedvridningar av konkurrensen som medlemsstaterna kommer att anse godtagbara i det nya systemet. 28 6 SLUTSATSER Denna rapport syftar till att uppfylla den rapporteringsskyldighet som föreskrivs i artikel 12. 4 i det sjätte mervärdesskattedirektivet för att granska omfattningen av de reducerade mervärdesskattesatserna. Genom att uppfylla denna skyldighet vill kommissionen samtidigt förse rådet och Europaparlamentet med en underbyggd bedömning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas effekt på den inre marknadens funktion, både med avseende på den allmänna ramen för övergångsbestämmelserna för mervärdesskatt och med avseende på den kommande övergången till ett nytt, ursprungsbaserat gemensamt mervärdesskattesystem. På grundval av den tillgängliga informationen, anser kommissionen, som ett allmänt omdöme, att den nuvarande mervärdesskattestrukturen inte utgör ett hinder på gemenskapsnivå för att övergångsbestämmelserna för mervärdesskatt skall kunna fungera. I allmänhet hämmar inte skillnaderna i mervärdesskattesatser den gränsöverskridande handeln men det finns bevis för att i de ibland påverkar konsumentbeslut på ett snedvridande sätt. existerande Återförsäljarna försäljningspotentialerna på andra sidan gränserna. Utom i vissa specifika regioner eller för vissa specifika varor har det på bred gemenskapsnivå inte förekommit någon betydande snedvridning av konkurrensen eller omläggning av handeln på grund av alltför stora skillnader i mervärdesskattesatser mellan medlemsstater. utsträckning fördel högre drar allt de av i Analysen av de rådande mervärdesskattesatserna och av omfattningen av den reducerade mervärdesskattesatsen i synnerhet visar dock på två inneboende problem som har vissa snedvridande effekter på konkurrenssituationen för näringsidkare (som i sin tur förhindrar slutkonsumenterna från att dra full fördel av den inre marknaden). Dessa är följande: den frivilliga karaktären hos bilaga H och bristen på gemensamma definitioner av de kategorier som förtecknas i bilaga H. Båda dessa aspekter kan leda till situationer som strider mot principen om mervärdesskattens neutralitet. I detta sammanhang önskar kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att beakta de potentiella svårigheter som dessa grundläggande problem orsakar. Översynen av de olika kategorierna i bilaga H visar att det för närvarande föreligger meningsskiljaktligheter i fråga om ett antal kategorier, och kommissionen är medveten om att den nuvarande lydelsen av bilaga H inte beaktar all ny teknologisk utveckling som har ägt rum efter att den antogs år 1992. Bilaga H har ingen konsekvent och bindande uppläggning, vilket ibland kan ge upphov till svårigheter i vissa sektorer. Sådana problem kan endast lösas steg för steg i olika etapper med förslag som bör framställas inom ramen för införandet av det nya gemensamma mervärdesskattesystemet. 29 Kommissionen och medlemsstaterna behöver därför utveckla en klarare uppfattning om det som bör uppnås genom harmonisering på kort och lång sikt av tillämpningsområdet för den reducerade mervärdesskattesatsen. Resultaten av denna rapport innebär ett starkt stöd för följande riktlinjer: • en nära tillnärmning av mervärdesskattesatser är en teknisk nödvändighet, • tillämpningsområdet för reducerade skattesatser bör bestämmas av sociala hänsyn (för att uppväga mervärdesskattens i vissa fall regressiva karaktär), • generellt reducerade mervärdesskattesatser är ett mycket inexakt verktyg för att skapa handlingsprogram och bör inte användas som en ersättning för direkta subventioner, • reducerade mervärdesskattesatser bör inte ändra mervärdesskattens generella neutralitet Rådet och Europaparlamentet uppmanas att yttra sig över slutsatserna i denna rapport och kommissionen vill gärna intensifiera den interinstitutionella diskussionen i detta avseende. 30 BILAGA 1: UTVECKLINGEN AV MERVÄRDESSKATTESATSERNA I MEDLEMSSTATERNA 1994-1996 (FÖRUTOM ÖVERGÅNGS SKATTESATSER ENLIGT ARTIKEL 28. 2) Medlemsstat Reducerade skattesatser Normalskattesatser 1994 1995 1996 1994 1995 1996 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike27 Portugal Finland29 Sverige30 Förenade kungariket 6. /. 7 8 6 5,5 12,5 9 6 6 10 5 6. /. 7 8 7 5,5 12,5 1026 6 6 10/12 5 6. /. 7 8 7 5,5 12,5 10 6 6 10/12 5/1228 5/12 6 / 1 2 / 17 6 / 1 2 / 17 12/21 12/21 6 / 12 20,5 20,5 25 15 18 15 25 15 18 16 21 25 15 18 16 18,6 20,625 20,6 21 19 15 21 19 15 21 19 15 17,5 17,5 17,5 20 16 22 25 20 16 22 25 20 17 22 25 8 8 8 17,5 17,5 17,5 25 26 27 28 29 30 Omläggning frän 18,6% till 20. 6% den 1 augusti 1995. Omläggning från 9% till 10% den 24 februari 1995. Medlemsstat sedan den 1 januari 1995. Skattesatsen på 12% har införts med ikraftträdande den 12 juli 1996. Medlemsstat sedan den 1 januari 1995. Ett allomfattande mcrvärdcsskattcsystcm infördes i Finland först den 1 juni 1994. Finland har (till skillnad frän alla andra medlemsstater) inte tillåtelse att tillämpa tre olika reducerade mcrvärdcsskattcsatscr och har redan uppmärksammats av kommissionen beträffande detta (se fotnot 5). Medlemsstat sedan den 1 januari 1995. 31 BILAGA 2: MEDLEMSSTATERNAS TILLÄMPNING AV REDUCERADE MERVÄRDESSKATTESATSER PÅ DE KATEGORIER AV VAROR OCH TJÄNSTER SOM INGÅR IBHAGA HI DET SJÄTTE MERVÄRDESSKATTEDIREKTIVET ex = undantag från beskattning utan rätt att avdra ingående skatt, 0 = undantag från beskattning med rätt att avdra ingående skatt Obs: Reducerade skattesatser enligt artikel 12. 3 a i fetstil, Nr Kategori 1 Livsmedel 2 Vattenförsörjning 3 Farmaceutiska produkter 4 Medicinsk utrustning 5 Passagerartransporter B 6 12 21 6 6 21 ex 6 21 6 ex DK 25 EL 8 D 7 15 25 7 8 25 15 8 18 E 4 7 7 4 F IRL 5,5 20,6 21 0 12,5 5,5 ex 5,5 0 16 20,6 25 7 8 7 5,5 0 I 4 10 16 10 4 10 19 4 L 3 NL 6 A 10 3 3 6 6 15 17,5 10 20 P 5 12 17 5 5 17 3 17,5 20 5 ex 8 7 15 7 16 5,5 ex 10 16 3 ex 6 ex 10 5 6 32 FIN 17 S 12 25 UK 0 22 25 17,5 12 22 ex 0 17,5 0 0 0 0 25 25 ex 12 0 Nr Kategori 6 Böcker, tidningar, tidskrifter 7 Inträden till shower och kulturevenemang, TV- och radioutsändningar 8 Tjänster som tillhandahålls av eller royalties till författare, kompositörer och uppträdande artister 9 Socialt bostadsbyggande 10 Insatsvaror i jordbruket 11 Hotellinkvartering 12 Inträden till idrottsevenemang B 6 ex ex 6 21 ex 6 21 6 12 6 12 21 6 6 ex DK 25 0 25 D 7 EL 4 E 4 F 2,1 5,5 7 16 ex 2,1 5,5 20,6 7 15 ex 4 8 18 ex 8 IRL 12,5 21 0 12,5 21 ex ex 7 7 5,5 21 5,5 12,5 20,6 5,5 12,5 25 15 8 7 7 8 25 25 15 8 ex 15 8 4 7 7 16 7 16 33 I 4 19 4 10 19 10 19 4 10 4 10 L 3 NL 6 A 10 P 5 3 6 15 17,5 10 ex ex 5 17 ex UK 0 17,5 FIN 12 0 6 22 S 6 25 ex 25 ex 6 3 17,5 10 20 17 ex 6 17,5 3 17,5 20 5 22 15 3 6 10 20 5 22 17 25 ex 25 17,5 0 17,5 5,5 12,5 10 3 6 10 5 6 12 17,5 20,6 ex 10 3 ex 6 20 5 6 17,5 ex 6 Nr Kategori 13 Användning av idrottsanläggningar B 6 DK ex D ex EL 8 E 16 ex F IRL I 20,6 12,5 19 L 3 NL 17,5 6 ex 25 7 8 7 20,6 ex 19 3 17,5 14 Sociala tjänster 15 Begravningsentreprenörs- och kremeringstjänster 16 Lakar- och tandvård, värmebehandling 17 Gaturenhallning, sophämtning och avfallshantering 6 21 ex 6 6 21 ex 21 A 20 ex 10 0 P 5 FIN 12 ex 17 ex 15 ex 3 19 19 ex 20 ex ex 3 ex 17,5 ex 10 ex 5 ex ex S ex 6 ex 25 25 ex ex UK 17,5 ex ex ex ex 4 3 17,5 10 ex 22 25 17,5 ex 0 ex 15 8 ex 8 7 ex 7 16 7 20,6 5,5 20,6 25 ex 8 7 20,6 21 ex 21 ex 21 ex 34 ISSN 1024-4506 KOM(97) 559 slutlig DOKUMENT SV 09 06 01 Katalognummer : CB-C0-97-575-SV-C ISBN 92-78-26357-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg * vT


title: VERORDENING (EG) Nr. 2267/97 VAN DE COMMISSIE van 13 november 1997 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1773/97

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats


title: WRITTEN QUESTION No. 3600/97 by José BARROS MOURA to the Commission. Socrates programme

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
EU programme
Portugal
education policy
university

formats: html pdf print

text: C 174/82 EN Official Journal of the European Communities 8. 6. 98 Under the present European Union Treaty, the Commission has no right of initiative regarding police cooperation and judicial cooperation in criminal matters. The Amsterdam Treaty will give it this right of initiative. A Protocol to the Amsterdam Treaty covers the integration of the Schengen acquis into the European Union framework. Integration will take place when the Amsterdam Treaty comes into force, but it will not automatically extend the Schengen arrangements to the Member States not already applying them at the time of the entry into force of the Amsterdam Treaty. In the case of Member States which subsequently acceded to the Schengen Convention but where it was not implemented before that date, the Council will decide in due course when it is to be implemented. In the case of Member States which never acceded to the Schengen agreement, namely the United Kingdom and Ireland, the Protocol integrating the Schengen acquis into the framework of the European Union provides that they may request to participate in some or all of its provisions. The Council will decide on the request by unanimous decision of the Schengen States and the requesting Member State. (98/C 174/131) WRITTEN QUESTION E-3593/97 by Yves Verwaerde (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: High-level group of experts on the social and societal aspects of the information society Would the Commission supply me with an initial summary of the findings of the high-level group of experts on the social and societal aspects of the information society. Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (9 January 1998) The high-level group of experts on the social and societal aspects of the information society has completed its work. It recently produced a final report, a copy of which is being sent directly to the Honourable Member and to the General Secretariat of the Parliament. A summary of the additional analyses which are mentioned in the annex to the final report and were carried out in parallel with the group(cid:146)s work is being prepared and will become available at the beginning of this year. (98/C 174/132) WRITTEN QUESTION E-3600/97 by Jose· Barros Moura (PSE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Socrates programme The Portuguese universities, like their counterparts elsewhere in the EU, have been raising major questions as to the institutional contracts proposed by the Commission for the academic year 1997-1998, in the context of the Socrates programme. In view of this, can the Commission state: 1. what factors explain the criticisms; 2. what aspects of its proposal it has agreed to review; 3. which universities have signed the institutional contract, and which universities have refused to sign? Does the Commission intend to cut the red tape which seems to characterize the Socrates programme by comparison with the Erasmus programme? Does the Commission not consider the average Community funding level of 15% to be insufficient for the objectives of the programme?


title: Règlement (CE) nº 2260/97 de la Commission du 13 novembre 1997 portant dérogation au règlement (CEE) nº 2454/93 en ce qui concerne la définition de la notion de «produits originaires» établie dans le cadre du schéma de préférences tarifaires généralisées pour tenir compte de la situation particulière du Bangladesh en ce qui concerne certains produits textiles exportés de ce pays vers la Communauté

eurovoc_concepts:
Bangladesh
derogation from EU law
generalised preferences
import policy
originating product
textile product

formats: html pdfa1b print


title: Regulamento (CE) nº 2260/97 da Comissão de 13 de Novembro de 1997 que derroga o Regulamento (CEE) nº 2454/93 no que se refere à definição da noção de «produtos originários» estabelecida no âmbito do sistema de preferências pautais generalizadas, a fim de ter em conta a situação específica do Bangladesh no que respeita a determinados produtos têxteis exportados deste país para a Comunidade


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2266/97 of 13 November 1997 fixing the maximum export refund on rye in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1338/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye


title: WRITTEN QUESTION No. 3627/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Finland

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Finland
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/30 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Ita¤vallassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/45) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3625/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Belgiassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Belgiassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/46) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3626/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Tanskassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Tanskassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/47) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3627/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Suomessa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Suomessa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/48) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3628/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Ranskassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3579/97 von Klaus LUKAS an die Kommission. Berlaymont

eurovoc_concepts:
Belgium
European Parliament
asbestos
building industry
building regulations
building safety
chemical pollution
public health
report

formats: html print