title: Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä - (1998-2002) - Altener II

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
action programme
energy policy
international cooperation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 11. 1997 KOM(97) 550 lopull. 97/0302 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002) ja ^ttffiNLIITXYYISTÄ TOIMENPITEISTÄ (komission esittämä) PERUSTELUT JOHDANTO 1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JÄSEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN 1. 1 Yleiset periaatteet 1. 1. 1 Horisontaaliset toimet 1. 1. 2 Aihepiirikohtaiset ohjelmat 1. 1. 3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen 1. 2 Puite-ohjelman rakenne 1. 2. 1 Lainsäädäntö 1. 2. 2 Elimet 8 1. 2. 3 Hallintoja valvonta 1. 3 Toimet ja ohjelmat 1. 3. 1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II) 1. 3. 2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III) 1. 3. 3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano (verta* liite IV) 1. 3. 4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V) 1. 3. 5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön kannustaminen (vertaa liite VI) 1. 3. 6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö Venäjän ja Uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan torjunta (vertaa liite VI)) 1. 4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen 1. 4. 1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen 1. 4. 2 Euroopan laajuiset verkot 1. 4. 3 Muut politiikat tai ohjelmat 1. 5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät 2. YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN ENERGIAA KOSKEVIEN OSUUKSIEN YHTEENSOVITTAMISEN PARANTAMINEN PÄÄTELMÄT LIITTEET -2 3 6 6 7 7 8 8 9 10 10 12 14 16 17 18 21 23 24 EHDOTUS: Neuvoston Päätös energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002) ja siihen liittyvistä toimenpiteistä PERUSTELUT JOHDANTO Energiapolitiikkaa koskevien keskustelujen yhteydessä toimielimissä on esitetty toistuvasti toivomus siitä, että perustettaisiin energiapolitiikan alan toimia koskeva puiteohjelma. Neuvosto esitti lopulta asiaa koskevan virallisen pyynnön1. Tarkastellessaan komission tiedonantoa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin'^ Euroopan parlamentti3 ja talous- ja sosiaalikomitea4 esittivät samanlaisen toivomuksen. tapahtumiin Energia on elintärkeä ala unionin taloudelle ja sen kansalaisten hyvinvoinnille, ja energia- alan strategialla. Denverin sopivalla huippukokouksessa tehty päätös, jonka mukaan Moskovassa järjestetään keväällä 1998 yksinomaan energiakysymyksille omistettu G8-maiden huippukokous, on myös osoitus energia-alan ja kaikkien siihen liittyvien ongelmien vaatiman huomion suuruudesta. on vastattava energia-alan Neuvoston erityisestä pyynnöstä 23. huhtikuuta 1997 annetusta tiedonannosta "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" käy selkeästi ilmi seuraava tilanne: (1) Unioni kohtaa - ja joutuu kohtaamaan yhä enemmän - energia-alan strategiaan liittyviä merkittäviä haasteita: (a) Jos nykyinen suuntaus jatkuu eikä mitään tehdä, energian saannin riippuvuusaste ulkopuolisista maista voi kasvaa vuoteen 2020 mennessä hiilen osalta nykyisestä 50 prosentista 80 prosenttiin, maakaasun osalta 70 prosenttiin ja raakaöljyn osalta 90 prosenttiin. Kaksi viimeksi mainittua pysyvät ennusteiden mukaan Euroopan hyödynnetyimpinä energialähteinä. Lisäksi energian saannin riippuvuus on yhteydessä geopoliittiseen tilanteeseen, jonka kehitysnäkymiä on vaikea arvioida, ja tässä yhteydessä on myös tärkeää huomata, että YUTP:n poliittinen komitea antoi neuvoston analysointi- ja toisella suunnitteluryhmän (COPLAn) tehtäväksi keskittyä vuoden 1997 l Neuvoston päätöslauselma, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1996, valkoisesta kirjasta "Euroopan unionin energiapolitiikka" (EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996) ja neuvoston asetus (EY) N:o 701/97 SYNERGIA-ohjelmasta (EYVL N. o L 104, 22. 4. 1997). 2 KOM(97) 167 lopullinen, 23. 4. 1997 3 4 viite EP viite TSK vuosipuoliskolla tarkastelemaan energia-alan uuden geopolitiikan merkitystä Euroopan unionille. EU tarvitsee toimitusvarmuutta painottavan strategian, ja unionin alueella esiintyvien joka perustuu erilaisiin energialähteisiin taloudelliseen uusiutuvien energiakäyttöön; enemmän kansainvälistä yhteistyötä ja Euroopan laajuisen energiaverkon perusrakenteiden kehittämistä unionin yhdistämiseksi ulkopuolisiin toimittajiin. energialähteiden tämän edistämiseen yhdistettynä tukemiseksi strategian tarvitaan (b) On tarpeen tukea voimakkaasti unionin yritysten kilpailukykyä. Yritykset ovat joutuneet liian usein kärsimään energiakustannuksista, jotka ovat korkeammat kuin niiden muualla kuin Euroopassa olevien kilpailijoiden, erityisesti amerikkalaisten, energiakustannukset (on esimerkiksi arvioitu, että kemian alalla Euroopan teollisuuden energiakustannukset ovat 45 prosenttia korkeammat kuin amerikkalaisten yritysten vastaavat kustannukset). ja yhteisön ja energian säästäminen. (c) Talouselämän nopean maailmanlaajuistumisen ja työpaikkojen luomisen tarpeen vuoksi eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on keskeinen kysymys; on myös edistettävä nettotyöpaikkoja luovia aloja kuten uusiutuvat Ottaen huomioon Euroopan energialähteet kansalaisten huolestumisen kansainväliset allekirjoittamat sitoumukset on huolehdittava siitä, että energiamarkkinoiden kehittyminen sopii yhteen ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa. Euroopan kaupunkien keskustojen hälyttävät saastetasot sekä ilmastonmuutoksen ympäristö- ja terveysvaikutukset muistuttavat että energiavalinnoissa on toteutettava kiireellisiä ja kauaskantoisia toimenpiteitä. Tätä tarvetta korostavat nykyiset ilmastonmuutosyleissopimuksen yhteydessä käydyt keskustelut ja Kioton konferenssin jälkeen toteutettavat toimenpiteet. Tällaiset päätökset edellyttävät kuluttajakäyttäytyrnisessä syvällistä muutosta, tietoisella joka on saatava aikaan kysyntään ja tarjontaan kohdistuvalla politiikalla. ja kansalaisia hallituksia siitä, 2. Yhteisöllä on käynnissä energia-alalla lukuisia, mutta hajanaisia toimia, jotka jakautuvat. (a) joko itse energiapolitiikan alalla eri aikoina ja eri yhteyksissä laadittuihin eri ohjelmiin5 (b) tai yhteisön eri politiikkoihin, kuten ympäristöä, verotusta, ulkosuhteita6, sisämarkkinoita ja tutkimusta koskeviin politiikkoihin, rakennepolitiikkoihin tai jopa maatalouspolitiikkaan. Tämä tilanne on seurausta yhteisön energia-alan kysymyksiä koskevan lähestymistavan kehittymisestä ajan mittaan sekä pyrkimyksestä käsitellä monimutkaisen ongelman kaikkia osatekijöitä. Tätä tarkoitusta varten käyttöön otetuilla välineillä on voitu vastata tarpeisiin, 5 SAVE, ALIENER, SYNERGIA jne. 6 PHARE-ja TACIS-ohjelmien erityisesti energiaa käsittelevät osat ja välineiden yleistä Hajanaisuuden seurauksena voi kuitenkin olla: toimivuutta voidaan kaiken kaikkiaan pitää tyydyttävänä. • • • • • tietty avoimuuden puute osapuolten välillä päällekkäisten toimintojen vaara eri toimien välisen epäjohdonmukaisuuden vaara hallinnolliset vaikeudet voimavarojen parhaan mahdollisen käytön estyminen • mahdollisuuksien hukkaaminen yhteisvaikutusten luomiseksi ja toimien toisiaan täydentävyyden maksimoimiseksi. Jotta yhteisön energiapolitiikka voisi vastata asianmukaisesti kohtaamiinsa haasteisiin ja vaikeuksiin, sitä on keskitettävä ja yhdennettävä entistä enemmän. Kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttaminen kilpailuun ja avoimuuteen perustuvien markkinoiden periaatteen mukaisesti on näiden vaatimusten kannalta ratkaiseva tekijä. Yhteisön toteuttamien toimien tasolla tehokkaan politiikan ensimmäinen edellytys on toimien keskittäminen. Energia-alalla tämä edellyttää keskittymistä kolmeen ensisijaiseen tavoitteeseen, joita ovat: • • • toimitusvarmuus kilpailukyky ympäristönsuojelu. Jokaisen energia-alan toimen, toteutettiinpa se varsinaisen energiapolitiikan yhteydessä tai jonkin muun yhteisön politiikan alalla, bn edistettävä näiden tavoitteiden toteutumista. Jos kuhunkin tavoitteeseen kuitenkin pyritään ainoastaan "toiminnallisella" tasolla, rajat tulevat nopeasti vastaan ja voidaan ajautua jopa tavoitteiden välisiin ristiriitoihin. Koska energiapolitiikan toimintaympäristö on monimutkainen, tyydyttävän tasapainon löytäminen poliittisten, ehkä yhteiskunnallisten välttämättömämpää kuin muilla aloilla. Ainoastaan todella yhdennetyn lähestymistavan avulla kaikki ratkaistavia ongelmia koskevat tiedot voidaan ottaa asianmukaisella tavalla huomioon, mistä on osoituksena erityisesti auto oil -ohjelman täytäntöönpanoa koskeva strategia. taloudellisten haasteiden välillä on ja Lisäksi on erittäin tärkeää, että Agenda 2000 -asiakirjassa sanotaan, että yhteisön politiikan ulkoiset näkökohdat, esimerkiksi ympäristö- ja energiakysymykset, tulevat olemaan entistä enemmän yhteisön ulkosuhteiden erottamaton osa. Energiapolitiikalle on annettava ensisijainen asema. Jotta unionin myöntämästä tuesta voitaisiin saada mahdollisimman suuri hyöty, energiapolitiikan alaan kuuluvat toimet on toteutettava seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: • • • jokaiseen yhteisön toimen on edistettävä suoraan yhden tai useamman edellä mainitun ensisijaisen tavoitteen saavuttamista, kaikkien sisältyy yhteensovittamista on parannettava merkittävästi, sellaisten toimien, joihin energiaa koskeva osa-alue, eri osapuolten välistä yhteistyötä on edistettävä yhteisön jäsenvaltioissa toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen, toimielimissä ja • tilanteisiin on pystyttävä vastaamaan nopeasti, • menettelyjä on selkeytettävä ja yksinkertaistettava, • toimia on lujitettava tärkeysjärjestyksen ja tarpeiden mukaan. Lisäksi on lähestymistapaa noudatetaan kaikilla tasoilla: tärkeää, että tätä yhtenäisyyteen ja yhteensovittamiseen perustuvaa • yhteisön varsinaisessa energiapolitiikassa: energia-alan puiteohjelma on laadittu tämä huomioon ottaen (vertaa 1 luku), • moniin muihin yhteisön politiikkoihin sisältyvien energiaa koskevien osa-alueiden välillä; lähestymistavan noudattaminen varmistetaan perustamalla komissioon asianmukaiset rakenteet (vertaa 2 luku), ja entistä yhteensovittamistasoa on vahvistettava, ja • jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa7. Lisäksi olisi pyrittävä varmistamaan se, että ohjelmasta muodostuu ulospäin johdonmukainen ja yhtenäinen kuva. Sen vuoksi komissio yksilöi kaikille ohjelman yhteydessä järjestettäville tiedotusta ja viestintää koskeville toimille avainkohdat ja kohderyhmät. Jäsenvaltioissa sijaitsevien tiedotusverkostojen avulla järjestetään myös suurelle yleisölle suunnattuja toimia. 1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JA SEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN 1. 1 Yleiset periaatteet Energia-alan puiteohjelman tarkoituksena on varmistaa energiapolitiikan alalla käynnistettyjen toimien yhtenäisyys ja tehokkuus, ja se muodostaa siten välineen, jolla voidaan järkiperäistää tämän politiikan alaan välittömästi kuuluvia ohjelmia. Kuten edellä mainittiin, kyseiset ohjelmat on ensisijaisena Jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten yhteistyön olisi kehityttävä asianmukaisissa puitteissa, joista määrätään ensinnäkin neuvoa-antavan energiakomitean perustamisesta 8 päivänä marraskuuta 1996 tehdyssä komission päätöksessä 96/642 sekä toiseksi ehdotuksessa neuvoston päätökseksi KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä. määritelty ja toteutettu eri aikoina ja eri yhteyksissä; ne on nyt sisällytettävä entistä yhdennetympään ja avoimempaan, viideksi vuodeksi vahvistettuun puiteohjelmaan. perustuu lähestymistapa horisontaalisten Tämä ja aihepiirikohtaisten toimien tai ohjelmien välisiin yhteyksiin. Nämä kaksi toiminnan luokkaa, jotka esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 1. 3 osassa, ovat toisiaan täydentäviä, ja ne on organisoitu niin, että niissä keskitytään ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka otetaan huomioon jatkossa kaikkien toimien täytäntöönpanossa. toimien Ohjelmaan varatut määrärahat (vertaa 1. 5 osa) määräytyvät nykyisten rahoitusnäkymien jälkeen lujittamistoimien on perustuttava ensisijaisiin uudelleenarviointi- poliittisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. perusteella. Niiden ja/tai ajanjakson kattaman 1. 1. 1 Horisontaaliset toimet Kyseessä olevat toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne koskevat kaikkia erityisohjelmia ja edistävät yleisesti ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. Vaikka jokaisella toimella onkin oma päämääränsä, niiden avulla voidaan myös taata puiteohjelman tasolla aihepiirikohtaisten ohjelmien yhteydessä käynnistettyjen edistää yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen kanssa. Horisontaaliset toimet kattavat. yhteensovitettu toteuttaminen toimien ja • tulevaisuutta koskevat tutkimukset ja markkinoiden seurannan • kansainvälisen energia-alan yhteistyön. 1. 1. 2 A ihepiirikohtaiset ohjelmat Nämä ohjelmat koskevat unionin energiapolitiikan erityisiä ensisijaisia aihepiirejä, ja ne ovat perusteltuja, koska ne myötävaikuttavat kaikkien toteuttamiseen. Niissä ensisijaisten energia-alan poliittisten korostetaan erityisesti ympäristöä säästäviä ja kestävää kehitystä: teknologioita tavoitteiden 1. uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä sekä yhteisön tätä alaa koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa vuoteen 2010 asti, 2. energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämistä, 3. kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistämistä, 4. ydinvoima-ala yhteistyötä turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyötä uusien itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetusta, laittoman kaupan torjunta mukaan lukien. - 7- 1. 1. 3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen Tämä koskee erityisesti kahdenlaisia toimia, jotka ovat energia-alalla erittäin tärkeitä sekä sisältönsä että käytettyjen varojen suuruuden vuoksi, mutta joihin on sovellettava erityistä menettelyä ja joita ei sen vuoksi ole sisällytetty sellaisenaan tähän puiteohjelmaan: • tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tuki • Euroopan laajuiset energiaverkot. Huomiota kiinnitetään kuitenkin myös kaikkien muiden sellaisten politiikkojen tai ohjelmien yhteensovittamisen parantamiseen, joiden toiminta-alaan kuuluu energiakomponentteja, kuten ulkosuhteet (PHARE, TACIS, MEDA), rakennerahastot tai investointituki. 1. 2 Puiteohjelman rakenne 1. 2. 1 Lainsäädäntö Puiteohjelman täytäntöönpano peaistuu • peruspäätökseen, jossa määrillään yleiset puitteet, puiteohjelman toteuttamisajanjakso, tärkeimmät rahoitusta koskevat kysymykset sekä täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Tämän päätöksen liitteessä esitetään resurssien alustava jakautuminen yksittäisten erityistoimien kesken, ja • mahdollisiin erityissäännöksiin, joilla tarkennetaan kunkin kyseessä olevan toimen päämäärät, sisältö ja yksityiskohdat ja jotka tarvittaessa korvaavat vastaavat tällä hetkellä voimassa olevat tai juuri hyväksymismenettelyssä olevat säädökset (vertaa liitteet II - VII). Itse puiteohjelmasta tehtävä päätös perustuu perustamissopimuksen 235 artiklaan. Erityistoimet, jotka kohdistuvat erityisesti ympäristöä säästävien teknologioiden edistämiseen, perustuvat 130 s artiklan 1 kohtaan, ja muut erityistoimet ja määrittelyssä täytäntöönpanossa toimien yhtenäisyyden selkeyden takaamiseksi on tärkeää, että kyseisiä tekstejä pidetään erottamattomana kokonaisuutena. Lähestymistavan tarvittavan artiklaan. sekä 235 1. 2. 2 Elimet Entistä suuremman yhtenäisyyden tavoittelemista koskevan pääperiaatteen noudattaminen edellyttää tehokkuuteen kiinnitetään erityistä huomiota; tehokkuus taas perustuu entistä parempaan yhteensovittamiseen, joustavuuteen ja tiedonkulkuun. sitä, että päätösmenettelyn Tämän vuoksi perustetaan yksi ainoa neuvoa-antava komitea puiteohjelman toimia (horisontaalisia toimia ja aihepiirikohtaisia ohjelmia) varten. Tämä komitea toimii yhdessä kaikkien asianosaisten elimien kanssa, mukaan lukien jäljempänä mainitut komiteat. Komitea edistää aktiivisesti yhteisön eri politiikkojen alalla toteutettujen energia-alan toimien yhteensovittamista ja laatiman toimien yhteensovittamista komission säännöllisesti tarkastelee kertomuksen perusteella. Kun otetaan huomioon käsiteltävien kysymysten moninaisuus ja tekninen monimutkaisuus, on kuitenkin taattava työmenetelmien ja organisaation suurin mahdollinen joustavuus, niin että voidaan turvautua kaikkeen tarvittavaan asiantuntemukseen. Komitean on otettava tämä huomioon työjärjestyksessään. Tietyt erityistä tarkoitusta varten perustetut elimet jatkavat toimintaansa entiseen tapaan. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat komiteat. - energia-alan neuvoa-antava komitea8 - yhteisön energiatavoitteita koskeva komitea9 - suuntaviivoja koskeva komitea (Euroopan laajuiset energiaverkot); - TTK:n hallintoa koskevat elimet, jotka on perustettu neljänteen ja viidenteen TTK-puiteohjelmaan liittyvien menettelyjen yhteydessä. 1. 2. 3 Hallinto ja valvonta Lähestymistavan, välineiden ja elimien yhdentämisen avulla voidaan - erityisesti välttämällä päällekkäiset toiminnot - varmistaa: • määrärahojen paras mahdollinen hallinto, joka taataan myös kustannus hyötyanalyyseilla, • kaikkien osapuolten osalta täydellinen avoimuus (toimielimet, jäsenvaltiot, yritykset). täytäntöönpanoa ja sen erityisosien Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja soveltamiskauden sopeuttaa kolmantena vuonna, ja joka tapauksessa ennen puiteohjelman muutoksia tai uutta puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio antaa riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi yleisen ulkoisen arvion laatimisen puiteohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteuttamisesta. tarvittaessa. Puiteohjelman täytäntöönpanotilannetta 8 Komission päätös 96/642, tehty 8 päivänä marraskuuta 1996, neuvoa-antavan energiakomitean perustamisesta, EYVL N:o L 292, 15. 11 1996 9 Ehdotus neuvoston päätökseksi KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä -9 1. 3 Toimet ja ohjelmat Puiteohjelman toteuttaminen johtaa kaikkien edellä 1. 1. 1. ja 1. 1. 2. kohdissa mainittujen toimien ja ohjelmien tuntuvaan järkiperäistämiseen. Tämän jakson tarkoituksena on esitellä kyseiset toimet ja/tai ohjelmat sekä yksilöidä kehittämis- tai joista voitaisiin päättää poliittisten tarpeiden ja tavoitteiden kehityksen mukaisesti. Agenda 2000 -asiakirjassa mainittujen liittymistä edeltävän strategian vahvistamista koskevien komission suositusten perusteella unionin jäsenyyttä hakeville maille annetaan tilaisuus osallistua kaikkiin tässä puiteohjelmassa toteutettaviin toimiin ja ohjelmiin. lujitta m is toi met, Horisontaaliset toimet 1. 3. 1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II) ottamatta Energiapolitiikan alalla korostuu ennen kaikkea se, että politiikkaa ei voida suunnitella aikavälin muutosnäkymiä. Myös komissio painotti energiaa koskevassa valkoisessa kirjassaan10 tämän seikan tarpeellisuutta, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti vahvistivat saman näkemyksen tarkasteltuaan kyseistä asiakirjaa. keskipitkän huomioon pitkän ja tähän liittyvä työ (tulosten Tutkimukset, analyysit, ennusteet ja muu levittäminen ja niistä keskustelu) on jo olennainen osa energiapolitiikan määrittelyyn liittyvää komission toimintaa. Komissio tukeutuu tässä työssä asiantuntemukseen, jota se on ollut kehittämässä alan maineikkaimmissa eurooppalaisissa keskuksissa. Näin voidaan erityisesti välttää päällekkäiset toiminnot sekä hyödyntää mahdollisimman edullisesti komission eri yksiköiden ja/tai jäsenvaltioiden rahoittamien tutkimusten tuloksia ja asiantuntemusta. sellaisten edellyttävät ajattelumallien seurauksena energiamarkkinoiden Edistystä tarvitaan kuitenkin yhteisten tutkimusten alalla: energia-alan tutkimus on tällä hetkellä muutostilassa, mikä hankaloittaa tutkimuksen tekemistä entisestään. Taloudellisesti merkitseviä muutoksia tapahtuu kaiken asteittaisesta vapauttamisesta, aikaa ympäristövaatimusten merkityksen lisääntymisestä sekä tekniikan näkymistä, jotka erilaisten uusien tutkimusmenetelmien kehittämistä ja soveltamista, joissa otetaan huomioon TTK-ohjelmassa tehty työ. Uuden analyysin on mentävä puiteohjelman suhteen entistä pidemmälle, ja sen on lujitettava komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä liitettävä yhteiseen tutkimustyöhön yritykset, akateemiset tahot ja muut tahot, joilla on alan tietoa ja kokemusta. Ohjelman ja ehdotettujen toimien olennaisena päämääränä tähän tarpeeseen vastaamiseksi on se, että kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla tehtävät energia-alan päätökset voitaisiin tehdä yhteiseen analyysiin perustuen. Päämääränä ei ole suinkaan yhdenmukaistaminen vaan näkemyksien yhdistäminen, niin että päättäjillä olisi samanlaiset viitetiedot seuraavista aiheista: tekemisessä ennusteiden ja ja 10 "Euroopan unionin energiapolitiikka", KOM(95) 682 lopullinen, 13. 12. 1995 - 10 • talousalan tutkimukset ja analyysit • energia-alaa koskevat ennusteet • energiajärjestelmien dynamiikka. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisen rahan käyttöönottoon ottaen huomioon öljyn "euro-hinnoittelun" odotettavissa oleva positiivinen vaikutus kilpailukykyyn. Tämä toimi, jonka tarkoituksena on tarkasteltavien tekijöiden entistä parempi yhteensovittaminen, perustuu komission, jäsenvaltioiden ja muiden energia- alan toimijoiden väliseen aktiiviseen kumppanuuteen, ja siksi on kehitetty työohjelma, joka on laajasti ottaen koko energia-alalle tärkeä. Yhtenäisten analysointimenettelyjen käyttöönoton ansiosta voidaan entistä helpommin yksilöidä ensisijaisia ja - ympäristönsuojelu - koskevat tärkeimmät kysymykset. toimitusvarmuus, kilpailukyky tavoitteita Tämän ohjelman tärkeimmät toiminta-alat ovat siten (a) energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien tärkeimpien ongelmien yksilöiminen Euroopan tasolla; pääpaino on tällöin seuraavissa seikoissa: • ilmastonmuutoksen energia-alalla mahdollisiin ratkaisuihin liittyvien kustannusten arviointi) ja yleisemmin ympäristökysymykset synnyttämiin haasteisiin vastaamisen (mukaan strategiat lukien • energiamarkkinoiden vastaavien dynamiikka, erityisesti yritysten tulevaisuuden ja käyttäytymisen kannalta rakenteiden vapauttamisen ja • energiamarkkinoiden maailmanlaajuiset suuntaukset ja niiden vaikutukset Euroopan unionin ulkoiseen ja Latinalaisessa Amerikassa odotettavissa oleva energian kysynnän merkittävä kasvu) (erityisesti Aasiassa riippuvuuteen (b) analyysien kehittäminen siten, että energia-alan suuntaukset ja mahdolliset skenaariot voidaan määritellä vertailukelpoisesti kaikissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon erityisesti markkinoiden rakennemuutoksen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat haasteet. Näitä kysymyksiä koskevan toimen tarpeellisuus liittyy selkeästi energia-alan ensisijaisiin tavoitteisiin, erityisesti ympäristönäkökohtiin (neuvosto painotti niitä vielä kerran 27. toukokuuta 1997 pidetyssä kokouksessa) ja energia-alan sisämarkkinoiden toteuttamiseen; energia-alan sisämarkkinat muodostavat eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tekijän. Tämän toimen avulla voidaan edistää valkoisessa kirjassa hahmoteltujen energia-alan tavoitteiden saavuttamista, ja se pohjautuu jo käynnissä olevaan toimintaan. Näiden tarvittavat vuosimäärärahat esitetään liitteessä II olevassa rahoitusselvityksessä. panemiseksi täytäntöön toimien - 1 1- 1. 3. 2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III) Kansainvälisellä ulottuvuudella on yhä suurempi merkitys unionin energia-alaan liittyvissä kysymyksissä. Unionin entistä suurempi riippuvuus ulkopuolisista energian toimittajista tuo esiin ennen kaikkea kysymyksen toimitusvarmuudesta. Tilannetta vaikeuttaa lisäksi se, että kehitysmaihin on syntynyt markkinat, joilla energian kysyntä kasvaa nopeasti, kun taas Euroopan markkinat laajenevat enää vain hitaasti. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on avainkysymys ottaen huomioon nämä uudet markkinat. Energiankulutukseen liittyvien suurten ympäristöongelmien laajentuminen maailmanlaajuiselle tasolle on tehnyt välttämättömäksi tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, jossa otetaan huomioon kaikkien osapuolten tilanne ja erityisesti energian asema kestävän taloudellisen kehityksen avaintekijänä. Lisäksi olisi välittömästi ryhdyttävä valmistautumaan muutoksiin, joita unionin laajentuminen väistämättä tuo mukanaan unionin energiapolitiikkaan. SYNERGIA-ohjelma muodostaa energia-alan puiteohjelman ulkoisen osan. tärkeimmän Se on yhteisön sisäisen politiikan ja ulkoisten toimien yhdysside ja eräs tärkeimmistä välineistä yhteisön yritysten tukemisessa niiden pyrkiessä suurille ulkomarkkinoille. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa sitä, että uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät teknologiat muodostavat unionille merkittävän teollisen voimavaran ja mahdollisuuden luoda työpaikkoja. Näitä mahdollisuuksia edistäisi se, että jäsenvaltioille avautuisi uusia markkinoita kolmansissa maissa. kolmen Verrattuna muihin yhteisön välineisiin, joiden avulla voidaan toteuttaa ulkoisia energia-alan toimia, SYNERGIA-ohjelma keskittyy erityisesti energia-alan puiteohjelman kilpailukyvyn, toimitusvarmuuden ja ympäristönsuojelun - saavuttamiseen kansainvälisesti. Lisäksi SYNERGIA-ohjelman tarkoituksena on lujittaa yhteisön energia-alalla toteuttamien eri kansainvälisten toimien yhteensovittamista entistä suuremman tehokkuuden saavuttamiseksi sekä varmistaa näiden toimien yhtenäisyys alan kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa. - maailmanlaajuisen tavoitteen tuetaan liittyvien yhteistyötoimien energiapolitiikan muotoiluun, Kun puiteohjelmassa toisaalta otetaan entistä paremmin huomioon kaikki energianäkökohdat ja toisaalta keskipitkän aikavälin strategia, SYNERGIA- ohjelmalla ja rahoitusta yhteistä etua täytäntöönpanoon koskevilla aloilla. Ohjelman varoista ei kuitenkaan rahoiteta tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, esittelyhankkeisiin tai energiainfrastruktuureihin tehtäviin investointeihin liittyviä toimia. Tällaisia hankkeita voidaan todellakin rahoittaa muiden yhteisön välineiden avulla. SYNERGIA-ohjelma ei ole myöskään kolmansia maita hyödyttävä taloudellisen tuen tai yhteistyön väline. SYNERGIA-ohjelman toimet koskevat ensisijaisesti energia-alan haasteiden suunnitteluun 12- tehdä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen edessä olevia kolmansia maita, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita, uusia itsenäisiä valtioita, Välimeren alueen kolmansia maita, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maita sekä Lornen yleissopimuksen allekirjoittaneita Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita. Lisäksi SYNERGIA-ohjelman yhteydessä voidaan (esimerkiksi Kansainvälisen energiajärjestön, Latinalaisen Amerikan energiajärjestön), kansainvälisten rahoituslaitosten tai kehittyneiden maiden (USA:n, Japanin, Norjan ja niin edelleen) kanssa yhteistä toimien aloittamiseksi kolmansissa maissa. Ohjelmassa etua koskevien suuntaudutaan entistä selkeämmin yhteisön etujen huomioonottamiseen. Unioni voi näin ollen käynnistää toimet useimmissa tapauksissa pelkästä omasta aloitteestaan, myös energian tarjonnan eikä ainoastaan kysynnän alalla. (EIP:n, Maailmanpankin, EBRD:n) SYNERGIA-ohjelmaa koskevan päätöksen liitteenä on edellä mainittujen suuntaviivojen mukaan käynnistettävä monivuotinen toimintaohjelma sekä luettelo tärkeimmistä edunsaajamaista. Kyseisen monivuotisen ohjelman nojalla laaditaan vuosittain erityisiä toimintasuunnitelmia, joissa otetaan huomioon: • yhteisön muut ohjelmat ja välineet • jäsenvaltioiden tietyissä kolmansissa maissa toteuttamat toimet • jäsenvaltioiden kansallisten teollisuusalojen esittämät toiveet • edunsaajamaiden esittämät toiveet. täydentävyyksien huomioon ottamiseksi toimintasuunnitelmat Erilaisten laaditaan komissiossa kuullen asianomaisia yksiköitä, minkä jälkeen ne toimitetaan energia-alan puiteohjelmaa koskevalla neuvoston päätöksellä perustetun komitean käsiteltäväksi. Komitealle esitetään myös säännöllisin väliajoin kertomukset eri ohjelmien täytäntöönpanosta. Seuraavat yhteistyömuodot ovat mahdollisia: • energiapolitiikan alan neuvonta • asiantuntijoiden lähettäminen kolmansien maiden elimiin • energia-alan tulevaisuutta koskevat tutkimukset • kansainvälisten energiapolitiikan alan tutkimus- ja neuvontaverkkojen tukeminen koulutustoimet (kurssit, seminaarit, tekninen konsultointi) energia-alan kansainvälisiä yhteensovittaminen toimia koskevien yhteisön välineiden tiedottaminen (esitteet, jäsenlehdet) 13 • vuoropuhelun sekä tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen esimerkiksi konferenssien ja seminaarien avulla. SYNERGIA-ohjelman varoista voitaisiin kattaa tietty yksittäinen hanke kokonaisuudessaan silloin, kun hanke koskee ainoastaan yhteisön etua, tai ohjelma voisi olla osana yhteisrahoitusta, jossa on mukana toinen osapuoli. Tämän ohjelman rahoituksen on oltava riittävä, jotta sillä olisi merkitystä unionin politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien yhtenäisyyden ja -asiakirjan11 täydentävyyden parantamisessa komission Agenda 2000 yhteydessä korostamalla tavalla. Tarvittava rahoitus eritellään liitteessä III olevassa rahoitusselvityksessä. Aihepiirikohtaiset ohjelmat 1. 3. 3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano (vertaa liite IV) edistävät energialähteet Uusiutuvat energian toimitusvarmuutta monipuolistamalla käytössä olevia energialähteitä. Niiden käytön yleistyminen edistää myös muiden yhteisön tärkeimpien tavoitteiden saavuttamista, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, työllisyyttä ja kilpailukykyä. ympäristönsuojelua aluekehitystä, taloudellista kuten ja ja jo pääkohdat, ehdotuksessa Tämän toiminnan, johon sisältyvät komission ALTENER II -ohjelmaa12 koskevassa on esittämät myötävaikuttaa uusiutuvien energialähteiden käytön kasvuun ja lisätä siten uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön energiataseessa edistämällä muun muassa valkoisen kirjan13 sekä uusiutuvia energialähteitä vuonna täytäntöönpanossa tarvittavien oikeudellisten, sosiaalis-taloudellisten ja hallinnollisten edellytysten luomista. Komissio hyväksyy kyseisen toimintasuunnitelman vuonna 1996 julkaistun vihreän kirjan14 synnyttämien laajojen keskustelujen jälkeen. toimintasuunnitelman tavoitteena koskevan 2010 Kun edellytykset on määritelty, on entistä helpompaa kannustaa uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon sekä sen käytön edistämiseen suunnattuja yksityisiä ja julkisia investointeja. Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien joiden tarkoituksena on lisätä toimijoiden luottamusta hankkeiden valmistelun ja tuetaan kohdennetuilla lisäämistä toimilla, 11 Agenda 2000, nide I, ensimmäinen jakso, luku IV. 2 "Vahva ja yhtenäinen Eurooppa" 12 KOM(97) 87 lopullinen, 12. 03. 1997 13 KOM(97). 14 "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja", KOM(96) 576 lopullinen, 20. 11. 1996 - 1 4- esittelyn kautta sekä kehittämällä uusia rahoitusmahdollisuuksia kolmansien osapuolten rahoitus). (kuten Rahoituskelpoiset erityistoimet, joihin sisältyy innovatiivisten ja ympäristöä säästävien, teknologioiden markkinaosuuksien lisääminen, koskevat seuraavia aloja: osoittaneiden arvonsa tehonsa ja jo • uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman sekä tämän ohjelman yhteydessä seuranta- ja täytäntöönpanotoimet toteutettujen toimenpiteiden arviointitoimet, • uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien lisääminen helpottamalla muun muassa asiantuntijoiden neuvojen saamista, markkinanäkymien tarkastelua, ja sijoituspaikkaan rahoitussuunnitelmien laadintaa; hankkeet koskevat erityisesti biomassaa ja jätteitä, sähköä ja lämpöä tuottavia aurinkoenergiajärjestelmiä, rakennusten vesivoimahankkeita, aurinkoenergiajärjestelmiä, tuulienergiaa ja geotermistä energiaa, pienimuotoisia hankkeiden valintoja liittyviä • tuotteiden ja laitteistojen standardoinnin edistäminen, • uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen infrastruktuurien ulottaminen koskemaan paikallista ja alueellista suunnittelua, arviointia ja suunnittelua, tiedottamista, opetusta ja koulutusta; liittyvien • • levittäminen yhteensovittamisen kansallisella, lisäämiseksi yhteisön tasolla, tietojen kansainvälisellä, tasolla paikallisella toteutettujen toimien välillä sekä kokemuksen ja tietämyksen saattamiseksi yhteiseen käyttöön; alueellisella ja tai muut tutkimukset toimet erilaisten uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi tai täydentämiseksi. Uusiutuvien energialähteiden osuus energia-alan ensisijaisista energiatarpeista kattaa tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja vastaa noin 70:tä miljoonaa ekvivalenttiöljytonnia. Komissio ehdotti edellä mainitussa vihreässä kirjassa uusiutuvien energialähteiden käytön huomattavaa lisäämistä vuoteen 2010 mennessä. Ohjeelliseksi tavoitteeksi on ehdotettu uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistamista vuoteen 2010 mennessä: Tämä on vahvistettu kuulemismenettelyissä ja sisällytetty valkoiseen kirjaan. keskeisen täytäntöönpanon Tämä ohjelma muodostaa uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman Toimille myönnettävien määrärahojen on oltava merkittäviä, jotta toimilla voitaisiin myötävaikuttaa merkittävästi kyseisen yhteisön tavoitteen saavuttamiseen. olevassa Yksityiskohtainen rahoitusselvityksessä. Vuodesta 2000 alkaen myönnettäväksi kaavaillun lisäyksen ja toimintasuunnitelman tarjoamat edut uusien rahoitusnäkymien rajoissa. Lisäksi on korostettava sitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö esitys määrärahoista hyödyntää valkoisen tarkoitus liitteessä avulla kirjan osan. IV on on - 1 5- edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erityisesti paikallisten energiavarojen hyödyntämisen kautta. 1. 3. 4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V) Energiavarojen varovainen ja järkevä loppukäyttö on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kustannustehokkuussuhdetta ajatellen paras mahdollinen ratkaisu hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. II joulukuussa teknologian alaan 1996 hyväksymä SAVE tehokkaaksi muuhun kuin -ohjelma15 on Neuvoston liittyväksi osoittautunut ohjelmaksi edistettäessä energian taloudellista käyttöä kaikilla käyttöaloilla. Edellinen ohjelma (SAVE I) oli jo osoittautunut tärkeäksi tukivälineeksi toteutettu toteuttamisessa; yhteisön energiatavoitteiden monenlaisia toimia, kuten lainsäädäntötoimia, pilottihankkeita, tutkimuksia, energiatehokkuuden alalla saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia, tietojen ja hankintasopimusten tekemistä koskevia järjestelmiä. rahoitusjärjestelmiä sen avulla on innovatiivisia levittämistä sekä Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet SAVE-ohjelman yhteydessä yhdeksän direktiiviä kodinkoneiden, rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuudesta. Tätä lainsäädäntöohjelmaa ja muiden alojen toimenpiteitä on jatkettava. (yhteisön merkittäviä toiminnassa loppukäyttöön kaikessa PACE-ohjelma (kotitalouksissa sähkön Sähköllä on erityinen merkitys energia-alalla, sillä sen osuus primaarienergian kulutuksesta on noin 35 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä 30 prosenttia. tehokkuuden sisältyy Sähkön ja parantamismahdollisuuksia teollisuudessa). käytön Entinen tehostamiseen tähtäävä toimintaohjelma), jonka neuvosto hyväksyi vuonna 1989, on sisällytetty kokonaan SAVE II -ohjelmaan. PACE-ohjelmassa määrättiin joukosta toimia, joiden tarkoituksena oli muun muassa parantaa erilaisten laitteiden (kodinkoneiden, sähkömoottorien) energiatehokkuutta sekä edistää kuluttajille suunnattua tehokkaiden sähkölaitteiden ostamiseen ja käyttöön vaikutus hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen on merkittävä, on jatkettava uuden energia-alan puiteohjelman yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä ja erityistä huomiota paikallisella tasolla, ja näiden toimien kehittämisessä voitaisiin hyödyntää yhteistyötä "Huomisen kaupunki" -hankkeen kanssa. energianhallinnan edistämistoimiin tiedottamista alueellisella liittyvää toimia, joiden Näitä laajentumisen Unionin liittyvien toimenpiteiden todelliset hyödyt tulevat entistä ilmeisemmiksi sitä mukaa kuin hakijamaiden hintapolitiikka ja niissä käytetyt mittarijärjestelmät lähentyvät markkinatalouden mekanismeja. energiatehokkuuteen yhteydessä 15 Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön energiatehokkuuden edistämistä koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (SA VE II), EYVL N:o L 335, 24. 12. 1996 16 ovat jotka tavoitteiden toteuttaminen, Näiden tärkeitä ympäristönäkökohdille annetun suuren merkityksen takia, edellyttää, että SAVE II -ohjelmalle (jonka soveltamiskautta, sellaisena kuin se vahvistettiin 16 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä, muutetaan energia-alan puiteohjelman soveltamiskauden mukaisesti) myönnettyjä määrärahoja lisätään asianmukaisesti uusien rahoitusnäkymien mukaisesti. Arvioidut rahoitustarpeet esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä V olevassa rahoitusselvityksessä. erityisen 1. 3. 5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen kannustaminen (vertaa liite VI) ja tehokkaaseen käyttöön Kiinteät polttoaineet vaikuttavat merkittävästi unionin energiataseeseen, ja niillä tuotetaan 30 prosenttia sähköstä. Niillä on ensiarvoinen merkitys toimitusvarmuuden kannalta ja koska ne ovat olennainen osa sisämarkkinoiden toteuttamista, ne itse asiassa säätelevät muiden polttoaineiden, kuten maakaasun, hintoja. Energiataseen moninaisuuden ja kaikkien energialähteiden toimitusvarmuuden käyttömahdollisuuksien kannalta, mutta myös unionin energiapolitiikassa noudatettavan kolmen ensisijaisen tavoitteen välisen tasapainon kannalta. Edellytyksenä tälle on kuitenkin kiinteitä polttoaineita hyödyntävien puhtaampien ja tehokkaampien saastepäästöjä voitaisiin teknologioiden markkinaosuuden kasvu, vähentää. on oleellista ylläpitäminen jotta Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen palamiseen perustuviin teknologioihin sisältyy runsaasti mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä sekä happamoitumisongelmia aiheuttavia rikkidioksidi- ja typpioksidipäästöjä. Energia-alan puiteohjelmassa ehdotettu toimi (CARNOT) on suunniteltu tämän tavoitteen toteuttamiseksi Yhteisöltä vaaditaan huomattavaa panosta kyseisten teknologioiden yleistymisen edistämiseksi, ja sen on kannustettava alan yrityksiä laatimaan tarvittavia pitkän aikavälin strategioita erityisesti nykyisten lämpövoimalaitosten korvaamiseksi. tuottajia tai kuluttajia: Puolassa kivihiili Kannustaminen kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön on lisäksi erityisen ajankohtaista unionin tulevan mahdollisen laajentumisen vuoksi. Suurin osa hakijamaista on nimittäin merkittäviä kiinteiden ja ruskohiili polttoaineiden muodostavat 76 prosenttia primaari energian kulutuksesta ja 94 prosenttia sähköntuotannosta. T zekin tasavallan osalta nämä luvut ovat 62 prosenttia ja 76 prosenttia ja Unkarin osalta 19 prosenttia ja 27,5 prosenttia. Vaikka näissä maissa onkin toteutettu uudistuksia energialähteiden monipuolistamiseksi, on todennäköistä, että kiinteiden polttoaineiden tuotannon suuri osuus säilyy. Näitä polttoaineita käyttävien voimalaitosten muuntaminen käyttämään muita polttoaineita on sekä hakijamaiden että unionin etujen mukaista niin taloudelliselta kannalta kuin ympäristön kannaltakin. Ruskohiilen polttamiseen tarkoitettujen voimaloiden muuntaminen Saksan uusissa osavaltioissa on hyvä esimerkki Keski- ja Itä-Euroopan maiden ruskohiilivarojen laajentuneen Euroopan energianhankinnalle tarjoamista mahdollisuuksista. Teknologinen yhteistyö "puhtaan hiilen" käytön alalla edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden yhdentymistä Euroopan unioniin 17- Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen laajentumiseen suuresti vaikuttanut EHTYn perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002. EHTYstä saatu kokemus muodostaa perustan, jota yhteisön on hyödynnettävä että EHTYn kokonaisuudessaan. Erityisen perustamissopimuksen olevan tutkimuksen tulokset hyödynnetään riittävästi. Tässä ehdotettavassa toimessa saatetaan uusia ympäristöä lähemmäksi markkinoita. tärkeää on varmistaa, tai meneillään teknologioita säästävämpiä perusteella rahoitetun Kiinteiden polttoaineiden puhdasta ja tehokasta käyttöä edistävät toimet ovat kasvua ja työllisyyttä käsitelleessä Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa tehtyjen päätelmien mukaisia. Neuvosto myönsi varoistaan rahoitusta hiili- ja teräsalan tutkimukselle EHTYn perustamissopimuksen päättyessä. Energia- tulevaa alan puiteohjelmassa ehdotettu CARNOT-toimi tutkimustoimintaa. täydentää tätä On myös osoittautunut, että kyseisten teknologioiden osalta ulkoisten Intian markkinoiden, kuten esimerkiksi Kiinan, ASEAN-maiden kasvunäkymät eurooppalaisille runsaasti mahdollisuuksia yrityksille, ja kasvu voi myös edistää maailmanlaajuisen ongelman muodostavien kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä. tarjoavat ja Tähän ohjelmaan tarvittavaa rahoitusta koskevat yksityiskohdat esitetään liitteessä VI olevassa rahoitusselvityksessä. 1. 3. 6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan torjunta) (vrt. liite VII) useita käynnissä on tutkimuksen, radioaktiivisten aineiden kuljetuksen komission teknologisen kehittämisen toimintaohjelmia, Ydinvoima-alalla pääasiallisesti ja koulutuksen, ydinturvallisuuden, terveyden suojelemisen, teknisen avun ja Keski- ja Itä- Euroopan maiden sekä uusien tehtävän yhteistyön, turvavalvonnan {ydinmateriaalivalvonnan) täytäntöönpanon aloilla. Suurin osa näistä toimista ei kuulu ensisijaisesti varsinaisen energiapolitiikan alaan, mutta kolme tointa (yhteistyö turvavalvonnan alalla, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus, laittoman kaupan torjunta mukaan lukien) sitä vastoin kuuluu suoraan tämän politiikan alaan ja muodostaa siten energia-alan puiteohjelman erityisosan. itsenäisten valtioiden kanssa sekä Kun otetaan huomioon Euratomin perustamissopimukseen sisältyvät täytäntöönpano ei edellytä erityisten määräykset, näiden muodollisten säädösten hyväksymistä. On kuitenkin varmistettava, että näiden kiistatta tarpeellisten toimien rahoitus jatkuu keskeytyksettä. toimien Yhteistyö ydinaineita koskevan kirjanpidon (ydinmateriaalivalvonta) uusille annettavan teknisen avun yhteydessä itsenäisille valtioille ja valvonnan alalla ja Mongolialle 18 toimien tavoitteena on edistää ydinmateriaalien kirjanpito- Näiden ja valvontajärjestelmän kehittämistä ja sen tietokoneistamista kaikilla tasoilla, voimalaitoksen ja laitosalueen, alueellisten keskusten, yritysten pääkonttorien ja kansallisten järjestelmien tasolla. seitsemän toteutunut Euratomin turvavalvonnan johto aloitti vuonna 1993 yhteistyön Venäjän ydinvoima-alasta vastaavien tahojen kanssa, ja vuodesta 1994 alkaen on laadittu konkreettisia ohjelmia. Tämän yhteistyön tulokset ovat eittämättä rohkaisevia, mutta toimia on jatkettava vielä kauan tavoiteltujen päämäärien saavuttamiseksi. Venäjän osallistuminen on koulutuksen ja perehdyttämisen lisäksi kahden toimenpidetyöryhmän muodossa. On havaittu, että venäläisten osallistujien tekninen kokemus ovat huomattavia, mutta uudenaikaisiin tiedot organisaatiomenetelmiin, arviointiin ja logistiikkaan liittyvät koulutustarpeet ovat Venäjällä edelleen merkittäviä. Seitsemän venäläistä asiantuntijaa opiskeli järjestelmäsuunnittelua kukin kahdeksan viikon ajan Luxemburgissa lokakuun 1993 ja maaliskuun 1994 välisenä aikana. Tämän jälkeen heidän panoksensa ja johtopäätöksensä tutkittiin ja arvioitiin. Euroopan unionissa järjestettiin kaksi seminaaria ja Pietarissa ydinturvallisuuden valvontaa koskeva konferenssi. valvontaharjoituksen ja ja jatkaa ydinturvallisuutta koskeviin On siis hyödyllistä tekniikkoihin, menetelmiin, kuljetus- ja huolintajärjestelyihin ja arviointiin liittyviä koulutus- ja perehdyttämistoimia. Tämän vuoksi on jatkettava Venäjän ja Euratomin välistä tämän alan yhteistyötä erityisesti radioaktiivisten aineiden laittoman kaupan torjumiseksi. Näitä toimintoja laajennetaan edelleen, kun uusien itsenäisten valtioiden kanssa solmittavat kumppanuus- ja yhteistyösopimukset tulevat voimaan. Talousarvion osalta kyseiset toimet rahoitetaan TACIS-ohjelman varoista, mutta koska komissio on päättänyt16, että toimien hallinnon olisi kuuluttava energiapolitiikasta vastaaville yksiköille, on ehdotettu, että tarkasteltaisiin vastaavien määrärahojen erityisesti energiapolitiikan alaan kuuluvaan budjettikohtaan. uudelleen mukaan ottamista Teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa. osan sähkönkulutuksesta, Ydinenergia kattaa nykyisin, välttämättömät turvallisuusehdot huomioon ottaen, merkittävän sen yhteisön ympäristövaikutukset ovat merkittävät. Ydinenergian käyttö ei kuitenkaan ole mahdollista, elleivät asianmukaiset teollisuuden turvallisuutta ja toimintakykyä koskevat vaatimukset täyty. Tällainen tilanne vallitsee yhteisössä, mutta on perusteltua kysyä, mikä on tilanne tietyissä unionin naapurimaissa, erityisesti Venäjällä, Ukrainassa ja tietyissä jäsenyyttä hakeneissa maissa, jotka saattavat tulevaisuudessa taloudellisessa kehityksessä tapahtuvan edistyksen mukaisesti. On siis tärkeää, että nykyisin lyhyen toiminnassa olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta parantavien käyttöä maiden ydinenergian lisätä ja 16 Komission päätös C(97) 2879, 24. 9. 1997 Euratomin ydinturvallisuuden valvontatoimien rahoittamisesta 19 aikavälin erityistoimenpiteiden lisäksi selvitetään, miten voidaan varmistaa pitkällä aikavälillä, että ydinvoiman käyttöön liittyy kaikki Euroopan unionissa vaadittaviin turvallisuustakuisiin verrattavat turvallisuustakuut. edustajien eurooppalaisten ydinvoimateollisuuden Komissio on muutaman vuoden ajan suorittanut tutkimuksia ja johtanut työryhmiä kanssa keskittyen tässä vaiheessa pääasiassa Venäjään, ja sen tarkoituksena on lisätä paikallisen ydinvoimateollisuuden nykytilanteen tuntemusta ja määritellä mahdollinen lähestymistapa turvallisuuden perusteelliseksi parantamiseksi. Lähestymistapa perustuu ydinturvallisuusperiaatteen levittämiseen teollisuuden alalla tapahtuvan yhteistyön kautta, mikä kiinnostaa erityistä valtioita, jotka haluavat käyttää enemmän ydinvoimaa. Komissio ja Venäjän viranomaiset tarkastelevat toteutettavan tällä hetkellä teollisuuden edustajien kanssa yhteistyön teknisiä, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä esteitä. Tämän on määrä johtaa vuoden 1998 alkuun mennessä toimintaa koskevien suuntaviivojen toteuttamatta määrittelyyn jättäminen olisi vahingollista. Työ edellyttää tutkimusten tarkemmin erityisongelmia rahoittamista, (esimerkiksi erityisiä edellytyksiä vaadittavia lainsäädännöllisiä vaikeuksia) ja pyritään löytämään keinoja yleisluonteisten helpottaa ongelmien teollisuusyhteistyön aloittamista mahdollisimman laajalti; tämä ei tarkoita kuitenkaan teollisuusyhteistyötä koskevien erityishankkeiden toteuttamista, mikä kuuluu kyseessä olevien toimijoiden vastuulle joissa investoinneilta ratkaisemiseksi. Komission ja sellaisten ehdotusten tarkastellaan aiempaa joiden sellaisten päämääränä tekemiseen, on ja Radioaktiivisten materiaalien kuljetus Ydinenergian käyttö sähkön tuotannossa ja radioaktiivisten aineiden lisääntyvä käyttö terveydenhoidon, teollisuuden ja tutkimuksen alalla edellyttävät sitä, että varmistetaan näiden aineiden kuljetus väestön ja alan työntekijöiden turvallisuusolosuhteissa. Radioaktiivisten aineiden kannalta tietämyksen kehityksen sekä kuljettamisen kehityksen, radiologista suojelua koskevien entistä tiukempien velvoitteiden huomioon ottamiseksi kansainvälinen sekä yhteisön ja kansallinen lainsäädäntö on mukautettava uusiin olosuhteisiin ja vaatimuksiin. tyydyttävissä lainsäädäntö teknologian ja Komissio perusti vuonna 1982 Euroopan parlamentin pyynnöstä pysyvän asiantuntijaryhmän, jonka jäsenet ovat radioaktiivisten aineiden kuljetuksen asiantuntijoita ja jonka tehtävänä or. antaa komissiolle neuvoja suoritettavien tutkimusten ja kokeilujen alalla sekä lainsäädännön kehittämisen suhteen. Ryhmän viimeisimmässä suosituksessa edellytettiin asianmukaisella tavalla rahoitetun monivuotisen ohjelman toteuttamista. Ohjelman olisi jakauduttava kuuteen toiminnan alaan, jotka voisivat saada rahoitusta yhteisön tason toimien puitteissa. Ohjelman tarkoituksena on: • sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen yksilöimällä tarpeelliset yhdenmukaistamistoimenpiteet 20 • • lainsäädännön myöhemmän kehityksen edistäminen kokeilutoiminnan ja tietojen kehittämisen avulla kuljetuksen aikana ilmenneiden tapahtumien arviointi ja siitä saatujen kokemusten hyödyntäminen tulevaisuutta varten • hätätoimenpiteiden ja sitä koskevan koulutuksen yhteensovittamisen parantaminen • yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa, jotta niitä autettaisiin parantamaan kyseisissä maissa tapahtuvien kuljetusten turvallisuutta • yleisölle suunnatun tiedottamisen parantaminen ja kansalaisten auttaminen ymmärtämään alan tapahtumia entistä paremmin. toimien eri Edellä mainittujen ydinvoima-alan ajanjaksoksi ehdotetut määrärahat hahmotellaan rahoitusselvityksessä. tarkasteltavaksi luokille liitteessä VI olevassa 1. 4 Muiden yhteisön politiikkojen osuuksien yhteensovittaminen ja ohjelmien energiaa koskevien 1. 4. 1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä sekä esittelyllä on merkittävä osuus korkean energiahyötysuhteen tarjoavien menetelmien sekä fossiilisten ja uusiutuvien energialähteiden ja ydinenergian käytön hyödyntämiseen tekniikkojen kehittämisessä. Perustamissopimuksen tarkoitettujen uusien 130 f- p artiklan nojalla perustettuun tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan neljänteen puiteohjelmaan sisältyy muita energiamuotoja kuin ydinenergiaa koskeva tutkimus- ja kehittämistoimi (JOULE-ohjelma) sekä esittelyä koskeva toimi (THERMIE-ohjelma). Näiden toimien avulla voidaan toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä uusien energiatekniikkojen alalla yhdessä jäsenvaltioiden teollisuusalojen, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa. Lisäksi on käynnistetty EUKATOM-sopimukseen perustuva TTK-ohjelma lämpöydinfuusion alalla yhdessä yhteisen ydinturvallisuuden tutkimuskeskuksen liittyvät toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen huomioon niiden toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. On kuitenkin selvää, että energia-alan TTK-toimet liittyvät tiiviisti tämän puiteohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jotka kohdistuvat enemmänkin markkinoihin. On siis ponnisteltava erityisesti komission yksiköiden ja muiden asiaankuuluvien elinten välisen yhteensovittamisen lujittamiseksi asianmukaisella tasolla. Tämä tarkoittaa erityisesti virallisen yhdyselimen perustamista energia-alan komitean ja viidennen TTK-puiteohjelman yhteydessä perustettavan vastaavan rakenteen välille. kanssa. Näiden toteuttamiseen ja hallitun toimien -21 - 1. 4. 2 Euroopan laajuiset energiaverkot Euroopan laajuiset verkot ovat taloudellisen kehityksen, sisämarkkinoiden toimivuuden ja yhteisön yhteenkuuluvuuden lujittamisen keskeisiä tekijöitä. Euroopan yhteisö on perustamissopimuksen (129 b, c ja d artikla) nojalla antanut itselleen verkkoja koskevan toimivallan, ja se on aloittanut energia- alalla sähköä ja maakaasua koskevien infrastruktuurien kehittämispolitiikan ottaen huomioon myös ne myönteiset vaikutukset, jotka tällä politiikalla on yhteisölle energian toimitusvarmuuden ja kansainvälisen yhteistyön kannalta. Yhteisön yhteenkuuluvuusperiaatteen johdosta komissio kiinnittää erityistä huomiota alueiden ja saaristojen erikoisolosuhteista aiheutuviin energia-alan ongelmiin17. syrjäisimpien yhteisön saarten, tutkimuksen yhteydessä, Kuten liittyvät tämän toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen huomioon toimen toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. Tämänhetkiset erityisponnistelut koskevat komission yksiköiden ja muiden asianomaisten elinten välisen yhteensovittamisen parantamista asianmukaisella tasolla. toteuttamiseen toimen 1. 4. 3 Muut politiikat tai ohjelmat tai MEDA-ohjeimien Joihinkin muiden politiikkojen kuten ulkosuhteiden (esimerkiksi PHARE-, TACIS- tai investointitukien toiminta-alaan kuuluu myös huomattava energia-alaa koskeva osa. Tällöin kiinnitetään erityistä huomiota myös komission kyseisistä asioista vastaavien osastojen yhteistyön ja yhteensovittamisen parantamiseen. rakennerahastojen yhteydessä), 1. 5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät Energiapolitiikan määrärahat sellaisenaan ovat eittämättä vähäiset, eivät ainoastaan otsakkeeseen 3 kuuluviin muihin lukuihin verrattuina vaan myös tiettyjen yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutetuille energia-alan toimille myönnettyihin määrärahoihin verrattuina. toimien kaikkea Energiapolitiikkaa koskevan yhtenäisen lähestymistavan tarkoituksena on paras mahdollinen järkeistäminen ennen yhteensovittaminen. Monivuotisen puiteohjelman perustaminen sen keskittäminen kolmeen ensisijaiseen päätavoitteeseen helpottaa voimavarojen hallintoa ja niiden entistä avoimempaa ja tarkempaa käyttöä, jotka johtavat siten entistä tehokkaampiin toimiin käytettävissä olevan rahoituksen avulla. ja ja On kuitenkin tärkeää, että unionilla on asianmukaiset välineet sen energia-alan ensisijaisten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi ja että tiettyjä lisäyksiä suunniteltaisiin jo nyt seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä. Tämä panoksen suurentaminen onkin komission Agenda 200018 - 17 Vertaa esimerkiksi komission kertomus POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanosta, KOM(94) 476 lopullinen, 09. 12. 1994 18 Agenda 2000, nide I, "Uusi rahoituskehys" - 2 2- asiakirjaa koskevassa tiedonannossaan määrittelemän rahoituskehyksen mukaista, jonka otsakkeessa 3 määrätään yksityiskohtaisesti tietyistä kaikkien jäsenvaltioiden yhteisiin tavoitteisiin kuuluvien ja ilmeistä lisäarvoa sisältävien sisäpolitiikkojen kehittämisestä; tässä yhteydessä esitetään tiettyjä ensisijaisia ohjelmia, jotka koskevat erityisesti laajentumista, innovaatiota ja ympäristön joille myönnettyjä huomioonottavien määrärahoja saatetaan lisätä BKT:n kasvua enemmän. Koska uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuteen kannustamisella (SAVE-ohjelma) voi olla myönteisiä vaikutuksia ympäristönsuojelun alalla ja myös työpaikkojen luomisessa, näitä ohjelmia korostetaan aivan erityisesti. tekniikkojen käyttöönottoa (ALTENER-ohjelma) edistämistoimilla ja Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään - ohjeellisesti ja rajoittamatta sitä, mitkä ensisijaiset poliittiset tavoitteet hyväksytään - eri toimien ja ohjelmien jakautuminen. Talousarviot esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä olevassa rahoitusselvityksessä. Energia-markkina- analyysit ja seuranta Energia-alan kansainvälinen yhteistyö 1998 1,50 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 Uusiutuvat lähteet Energia tehokkuus energian 14,4 > 15,6 17 17 17,1 81,1 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 Kiinteät polttoaineet Ydinturvalli-suus Yhteensä 0,81 0,5 36,7 0,81 0,51 0,82 0,52 0,83 0,53 0. 84 0,54 4,1 2,6 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4 Ydinturvalli-suus B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 2. YHTEISÖN YHTEENSOVITTAMISEN PARANTAMINEN POLITIIKKOJEN ERI ENERGIAA KOSKEVIEN OSUUKSIEN Kuten johdannossa mainittiin, huhtikuussa 1997 annetussa tiedonannossa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" korostettiin moniin yhteisön tärkeisiin politiikkoihin liittyvän energiaa koskevan osa-alueen merkitystä myös rahoitukselliselta kannalta. Yhteensovittamismenettelyt toimivat jo esimerkiksi rakennepolitiikassa. Todellinen yhdentyminen on kuitenkin mahdollista käynnistää ainoastaan siten, että kiinnitetään erityistä huomiota kaikki osapuolet kattavan 23 yhteensovittamisen sekä kaikkien toimien yhtenäisyyden lujittamiseen erityisesti komission ja sen yksiköiden tasolla. Tämän vuoksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä: (1) Sisäisten menettelyjen mukaisesti komissio on tehnyt virallisen päätöksen tähän alaan liittyvien pääjohtajien verkoston perustamisesta. Verkoston tehtävänä on taata se, että • poliittiset tai toiminnalliset suuntaviivat, joihin sisältyy energiaulottuvuus, määritellään kaikkien osapuolien kuulemisen ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti ja • näiden suuntaviivojen toteuttamiseen ja niihin osoitettavia voimavaroja sovitetaan jatkuvasti yhteen, ja niitä arvioidaan sen mukaan, miten ne vaikuttavat, energiapolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin. tarkoitettuja toimia (2) Pääjohtajien verkosto laatii vuosittain yhteenvedon yhteisön eri politiikkojen perusteella käynnistetyistä energia-alan toimista. Kertomus annetaan tarkasteltavaksi energia-alan puiteohjelman perusteella perustetulle komitealle sekä muille asianosaisille komiteoille, ja kertomus julkistetaan sitten. Täten varmistetaan myös, että muut Euroopan unionin toimielimet saavat tietoja. Otetaan käyttöön virallisemmat menettelyt, jotta yhteistyö ja yhteensovittaminen kaikkien komiteoiden välillä, jotka käsittelevät energiaulottuvuuden omaavia politiikan aloja tai ohjelmia, olisi parempi. Käyttöön otetaan myös automaattisia tiedonvaihtotapoja. Yhden komitean perustamisen tämän puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvia energia-alan toimia ja ohjelmia varten odotetaan helpottavan yhteisön tasolla toteutettavien toimien yhteensovittamista ja yhdenmukaisuutta Olisi tärkeää, että jäsenvaltiot tarkastelisivat omia järjestelmiään parantaakseen yhteyksiä kansallisten ja yhteisön elinten välillä. PÄÄTELMÄT Komission tiedonanto kokonaiskatsauksesta energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin muodosti ensimmäisen vaiheen komission vastauksissa neuvoston ja energiapolitiikan yhtenäistä jäsenvaltioiden lähestymistapaa koskeviin toiveisiin. ilmaisemiin, yhteisön selkeästi Kun otetaan huomioon energia-alan ratkaiseva merkitys Euroopan unionin taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä se, miten tärkeää on määritellä unionille johdonmukainen, avoin ja tehokas energiapolitiikka, komissio katsoo, että energia-alan monivuotisen puiteohjelman toteuttamisella ehdotetulla tavalla tämä lähestymistapa muunnetaan käytännön toimiksi, ja se vastaa toiminnallisella tasolla asianmukaisesti toimielimissä ja jäsenvaltioissa todettuihin tarpeisiin. 24- EUROOPAN KOMISSIO Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA PUITEOHJELMASTA (1998-2002) O r Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA PUITEOHJELMASTA (1998-2002) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 97/0302 (CNS) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4, sekä katsoo, että komissio esitti 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan unionin energiapolitiikka5 energiapolitiikasta neuvostolle näkemyksensä yhteisössä, tulevasta komissio esitti. 1997 antamassaan valkoisessa kirjassa6 neuvostolle näkemyksensä uusia teknologioita korostavan yhteisön strategian sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan, vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja seurannasta, neuvosto hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 19967 SAVE Il-ohjelman, jolla pyritään pienentämään C02-päästöjä vahvistamalla liittyviä aloitteita yhteisössä, energiatehokkuuteen KOM(95)682, 13. 12. 1995 6 KOM(97). 7 Neuvoston päätös (EY) 16. 12. 1996, EYVL No L 335, 24. 12. 1996 2 - ~ ^ neuvosto ja Euroopan parlamentti tekivät 26 päivänä huhtikuuta 1994 päätöksen Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998)8 sekä päätöksen Euroopan atomienergia yhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta9; komissio teki 30 päivänä huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidennestä TTK-puiteohjelmasta10, komissio hyväksyi ja antoi neuvostolle 14 päivänä toukokuuta 1997 tiedonannon ilmaston muutoksiin liittyvistä energianäkökohdista11, puhtaamman tekniikan käyttö edistää osaltaan niiden tavoitteiden toteutumista, jotka sisältyvät yhteisön strategiaan happamoitumisen estämiseksi12, energia-alalla on keskeinen merkitys yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta, energiansaannin riippuvuus yhteisön ulkopuolisista tuottajista kasvaa yhteisössä lähi vuosina merkittävästi, energian hintataso on erityisen tärkeä eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta, kansalaisten elämänlaadun kannalta on tärkeää valvoa energian tuotannon ja kulutuksen kehityksen yhteensovittamista ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa, on erityisesti tärkeää vähentää C02~päästöjä, ulkoisiin hankintamarkkinoihin liittyvän poliittisen epävarmuuden vuoksi yhteisön täytyy luoda yhtenäinen ja tehokas energiapolitiikka, jossa otetaan huomioon talouden keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysnäkymät, tätä tarkoitusta varten on keskitettävä energiapolitiikkaan ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen, liittyvät toimet tiettyjen erityisesti ottaen huomioon yhteisöön kohdistuvat strategiset haasteet energiapoliittisten tavoitteiden on energiamarkkinoiden yhdentämiseen, eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen sekä kestävään taloudelliseen kehitykseen, jossa otetaan huomioon myös ympäristönsuojelun vaatimukset, toimitusvarmuuteen, liityttävä näiden päämäärien kiinnittämistä kaikkien energiaan koordinointiin, toteuttaminen tasapainoisesti erityisen huomion edellyttää liittyvien toimien avoimuuteen, yhtenäisyyteen ja 8 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EY) 1110/94, EYVL N:o L 126, 18. 5. 1994, s. 1 9 Neuvoston päätös 268/94 (Euratom), EYVL N:o L 115, 6. 5. 1994, s. 31 10 KOM(97) 142 lopullinen 11 KOM(97) 196 lopullinen 12 KOM(97) 88 lopullinen, 12. 3. 1997 -3- on /S* J neuvosto korosti tätä tarvetta 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemässään, edellä mainittua valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikka koskevassa päätöksessä13, energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman14 hyväksymisen yhteydessä neuvosto piti tarpeellisena, että komissio laatii tiedonannon kaikista yhteisön energiaan liittyvistä ohjelmista, minkä jälkeen voitaisiin tehdä ehdotus energia-alan puiteohjelmasta, komission laatimasta tiedonannosta Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin15 kävi ilmi, että yhteisössä on käynnissä lukuisia energia-alan toimia, mutta näitä toimia toteutetaan hajanaisesti joko itse energiapolitiikkaan kuuluvissa eri ohjelmissa tai yhteisön eri politiikkojen yhteydessä, on tärkeää huolehtia budjettivarojen hallinnosta, yhteensovittamisesta ja optimaalisesta käytöstä, vain aidosti yhtenäisen lähestymistavan avulla voidaan ottaa riittävästi huomioon kaikki ratkaistaviin ongelmiin liittyvät näkökohdat, tätä yhdenmukaisuutta ja koordinointia painottavaa lähestymistapaa on sovellettava niin energiapolitiikan alalla kuin muihinkin yhteisön politiikkoihin sisältyviin energiaan liittyviin tekijöihin, tätä varten on määriteltävä ja käynnistettävä monivuotinen puiteohjelma yhteisön energiapolitiikkaan liittyville toimille, tämä puiteohjelma on toteutettava horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten ohjelmien avulla, horisontaalisiin toimiin kuuluvat markkinaennusteet ja -analyysit ja kansainvälinen energia- alan yhteistyö, aihepiirikohtaiset ohjelmat koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja näitä energialähteitä suosivan strategian käyttöönottoa yhteisössä, energiatehokkuuden edistämistä, ydinenergian käyttöturvalli suutta, polttoaineiden elvyttämistä kiinteiden alan ja TTK-puiteohjelmaan liittyvien energia-alan toimien asiayhteyden ja erityisrakenteiden vuoksi säilytetään nykyiset rakenteet ja täytäntöönpanomenettelyt tämän puiteohjelman menettelytapojen mukaisina, mutta yhteistyötä ja koordinointia muiden rakenteiden kanssa on vahvistettava, edellä mainitut toimet tai ohjelmat on tarvittaessa pantava täytäntöön yksittäisillä toimenpiteillä, jotka tarpeen vaatiessa korvaavat tällä hetkellä voimassa olevat säädökset, 13 EYVL N:o C 224, 1. 8. 1996 14 14. 4. 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, EYVL No L 104, 22. 4. 1997 15 KOM(97) 167 lopullinen, 23. 4. 1997 28 yhdenmukaisuuden lisäämisen periaate edellyttää yhden ainoan neuvoa-antavan komitean perustamista koko puiteohjelmaa ja siihen kuuluvia toimenpiteitä varten, koska käsiteltävät kysymykset ovat monenlaisia ja teknisesti monimutkaisia, on komitean samoin kuin komissionkin varmistettava, että soveltuvia asiantuntijoita käytetään apuna tarpeen mukaan, komitea avustaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden ja parhaan mahdollisen tiedonkulun eri tahojen välillä sekä valvomaan yhteisön eri politiikkojen yhteydessä toteutettavien energia-alan toimenpiteiden yhtenäisyyden vahvistamista, riippumattomien asiantuntijoiden on toimien järjestelmällisen ja säännöllisen arvioinnin lisäksi arvioitava puiteohjelman puolivälissä energia-alan puiteohjelmaa ja sen erityis ohjelmia, toimien keskittäminen toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevan aiempaa kolmen avoimempaa ja tehokkaampaa hyödyntämistä, saavuttamiseen helpottaa voimavarojen ensisijaisen tavoitteen poliittiset valinnat ja tavoitteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen saattavat johtaa lisärahoitukseen, erityisesti uusiutuvia energialähteitä (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuutta (SAVE- ohjelma) koskevien ensisijaisten alojen rahoitusta voidaan joutua harkitsemaan uudelleen seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä, peaistamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus periaatteen mukaisesti edellä selostetut energiapolitiikan ensisijaiset tavoitteet sekä energia-alan toimien vahvistaminen ja koordinointi niin itse energiapolitiikan alalla kuin muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä on niiden luonteen takia pyrittävä saavuttamaan yhteisön tasolla, ja tässä päätöksessä rajoitutaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeellisiin vähimmäisvaatimuksiin, ja perustamissopimus ei tarjoa tämän energiapolitiikan kaikkien osatekijöiden koordinointiin tähtäävän päätöksen hyväksymiseksi muita kuin 235 artiklassa tarkoitettuja toimi valtuuksia; erityisohjelmat, joiden avulla tämä puiteohjelma toteutetaan, hyväksytään niiden tavoitteiden kannalta sopivimman oikeusperustan pohjalta; tämä koskee erityisesti erityisohjelmia, joiden tavoitteena on perustamissopimuksen 130 r artiklassa tarkoitettu luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. 2. Perustetaan yhteisön energia-alan toimien monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä "puiteohjelma", ajanjaksolle 1998-2002. Puiteohjelman avulla pyritään ensinnäkin toteuttamaan seuraavat ensisijaiset tavoitteet: 5- 29 - energian toimitusvarmuus, - kilpailukyky, - energiamarkkinoiden kehityksen ja ympäristönsuojelun tavoitteiden yhteen sovittaminen. Puiteohjelmalla pyritään myös vahvistamaan kaikkien energiapolitiikkaan kuuluvien yhteisön energia-alan toimien avoimuutta, yhtenäisyyttä ja koordinointia sekä niveltämään ne tehokkaasti muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutet tuihin toimiin. 2 artikla Ilman että tällä olisi vaikutusta tutkimuspolitiikkaan tai Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluviin energia-alan toteutetaan seuraavien kuuden horisontaalisen tai aihepiirikohtaisen erityisohjelman avulla: toimenpiteisiin, puiteohjelma a) b) c) d) e) ohjelman kehittäminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa markkinoiden kehi tyksen ja suuntausten säännölliseen seurantaan, jotta energiapolitiikkaa koskevat päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin pohjalta; energia-alan kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen puiteohjelman soveltamisalan rajoissa yhtäältä energialähteiden monipuolistamiseksi ja vakauden toisaalta kansainvälisten markkinoiden lisäämiseksi, etenkin kaasun ja bensiinin osalta; avoimuuden ja uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja uusiutuvia energialähteitä koskevan, vuoteen 2010 ulottuvan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman laatiminen; energiavoimavarojen järkevän ja tehokkaan käytön edistäminen; myötävaikuttaminen hiilialan säästävää tekniikkaa; elvyttämiseen käyttämällä ympäristöä f) ydinenergian käyttöturvallisuuden vahvistaminen. Kunkin erityisohjelman kesto on sama kuin tämän puiteohjelman soveltamisaika, ja kussakin ohjelmassa päätetään, miten se toteutetaan. täytäntöönpano voi johtaa Puiteohjelman täydentäviin ohjelmiin jäsenvaltion toteuttamiin ohjelmiin. Se voi myös johtaa yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. ja yhteisön osallistumiseen useamman soveltamisalueen rajoissa sen 3. 1. 2. 3. 3 artikla 1. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat asettamissa rajoissa. rahoitusnäkymien 30 2. 1. 2. 1. 2. sovelletaan Euroopan Yhteisön osallistumiseen puiteohjelman rahoitukseen yhteisöjen yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä. 4 artikla Komission tehtävänä on puiteohjelman toteuttaminen ja kuhunkin erityisohjelmaan liittyviin toimiin ja toimenpiteisiin sovellettavien suuntaviivojen määritteleminen. Komissiota avustaa puiteohjelman osalta neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 5 artikla Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteutumisen edistymistä. Se arvioi puiteohjelman yleistä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta samoin kuin sitä, miten puiteohjelma osaltaan edistää yhteisön politiikan tavoitteiden toteutumista. Se arvioi myös sitä, vastaavatko tavoitteet, tärkeys järjestys ja rahoitusvarat yhä tilanteen kehitystä. Tarpeen vaatiessa komissio tekee ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentä miseksi. Puiteohjelman kolmannen soveltamisvuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen seuraavaa puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio pyytää riippumattomilta asiantuntijoilta kokonaisarviota puiteohjelmaan liittyvien toimien toteuttamisesta. Tämän arvioinnin tulokset esitetään yhdessä komission huomau tusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 3. Komissio valitsee edellisissä kohdissa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat tasa puolisesti. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja - 7- 3 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus päätöksiksi energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman ja siihen liittyvien toimenpiteiden määrittelemiseksi ja toimeenpanemiseksi (1998-2002). 2. BUDJETTIKOHDAT: B4-1 ja osittain B7-535 3. OIKEUSPERUSTA: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s tai 235 artikla (ks. yksittäiset päätökset) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Energia on elintärkeä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Kuitenkin tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan joko eri aikoina ja eri yhteyksissä tai yhteisön eri politiikoissa, kuten laadituissa ohjelmissa tai tutkimuksessa. Tämä esimerkiksi ulkosuhteissa, rakennepolitiikoissa hajanaisuus johtaa avoimuuden puutteeseen, toimintojen päällekkäisyyteen tai eri toimien väliseen epäjohdonmukaisuuteen. Yhtenäisen lähestymistavan kehittämisen ja erityisesti yhteisön energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman käyttöönoton tarkoituksena on vastata sekä jäsenvaltioiden että komission havaitsemaan tarpeeseen varmistaa näiden toimien entistä suurempi avoimuus, koordinointi ja tehokkuus. Näin on myös helpompi selvittää, mitä toimintoja on vahvistettava toimitus varmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevien ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Puiteohjelmaan kootaan kaikki ne ohjelmat ja toimet, jotka tällä hetkellä kuuluvat energia-asioiden pääosaston alaisuuteen. Juridisesti puiteohjelma sekä muodostuu peruspäätöksestä, erityispäätöksistä, joissa määritellään erityistoimien sisältö ja joilla nämä toimet pannaan täytäntöön (ks. tämän ehdotuksen liitteet II-IV ja niihin liittyvät rahoitusselvitykset). Yhteisön eri politiikkoihin sisältyvien energia- alan toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi komissio perustaa tämän alan pääjohtajien verkoston. joka määrittelee yleiset puitteet, -8 3?. 4. 2 Toimenpiteen kesto 1998-2002 Toimenpiteen uusimista koskevat säännöt on esitetty asiaa koskevan päätösehdotuksen 5 artiklassa. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Mahdolliset tulolajit Eräät assosioituneet valtiot voivat osallistua aihepiirikohtaisten ohjelmien erilliset ohjelmissa määrätyllä rahoitukseen rahoitusselvitykset). tavalla näissä (ks. 6. MENOLAJI: Riippumatta osallistumisesta muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutettaviin energia-alan toimiin, esimerkiksi TTK ja Euroopan laajuiset verkot, Euroopan yhteisö osallistuu seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen: - energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet - energia-alan kansainvälinen yhteistyö - uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja tätä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman laatiminen yhteisön tasolla - energiatehokkuuden edistäminen - kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistäminen - ydinvoima-ala (turvallisuutta koskeva yhteistyö, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus mukaan lukien laittoman kaupan torjunta). Menettelytavat ja yhteisön rahoitusosuus on esitetty yksityiskohtaisesti näiden eri toimien rahoitusselvityksissä. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Energia-alan koskeva enimmäismäärä sekä sen jakautuminen horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten puiteohjelmassa puiteohjelmaa vahvistetaan koko 33 ohjelmien kesken. Nämä summat kattavat sekä itse toimien rahoituksen että henkilöstö- ja hallintokustannukset. 7. 2 Otsakkeeseen 3 kuuluvien kustannusten jakautuminen (miljoonaa ecua) Energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet Energia-alan kansainvälinen yhteistyö Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen Energiatehokkuuden edistäminen Kiinteiden energialähteiden puhtaan polttotekniikan markkinaosuuden kasvattaminen Ydinturvallisuus YHTEENSÄ 7,8 36,4 81,1 68,4 4,1 2,6 200,4 I 7. 3 Maksumäärärahojen aikataulu Energia-alan puiteohjelman jakautuminen suunnitellaan koko ohjelmakaudeksi. tehokas täytäntöönpano edellyttää, että maksujen Kehittämällä yhtenäinen lähestymistapa energiapolitiikkaan pyritään ensisijaisesti järkeistämään ja koordinoimaan entistä paremmin eri toimenpiteet. Luomalla energia-alalle monivuotinen puiteohjelma ja keskittämällä se kolmen ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseen voidaan helpottaa hallintoa ja selkeyttää ja tarkentaa voimavarojen käyttöä, mistä on seurauksena toimenpiteiden tehokkuuden lisääntyminen nykyisellä rahoituspohjalla. tapauksessa tavoitteiden saavuttamiseksi tärkeää, että unioni varaa energia-alan ensisijaisten On joka poliittisten että eräitä vahvistuksia kaavaillaan jo tässä vaiheessa otettavaksi huomioon seuraavien lisääminen on myös rahoitusnäkymien komission Agenda 2000-tiedonannossa16 esittämän uuden rahoituspuitteen suuntaviivojen mukaista. Kyseisen tiedonannon otsakkeessa 3 mainitaan nimenomaisesti sellaisten sisäisten politiikkojen kehittäminen, joiden tavoitteet ovat loisi yhteisiä kaikille jäsenvaltioille ja joiden kehittäminen yhteisön laatimisen yhteydessä. Ponnistelujen tarvittavat varat tasolla ja 16 Agenda 2000, nide. I "Uusi rahoituspuite" -10 34 innovaatioon laajentumiseen, jotka lisäarvoa. Tässä yhteydessä mainitaan muutamia ensisijaisia ohjelmia, tekniikan liittyvät käyttöönottoon, ja joihin suunnattavien varojen tulisi kasvaa BKT:n kasvua nopeammin. Erityisesti ehdotetaan panostamista uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistäviin toimiin (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuuden lisäämiseen (SAVE-ohjelma), sillä näiden ohjelmien avulla voidaan paitsi edistää ympäristön suojelua luoda myös uusia työpaikkoja. sekä ympäristöä säästävän Energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet Energia-alan kansainvälinen yhteistyö Uusiutuvat energialähteet Energiatehokkuus Kiinteät polttoaineet Ydinturvallisuus B4- 1020 Yhteensä Ydinturvallisuus B7- 535 1998 1,50 1999 1,53 2000 1,56 2001 1,59 2002 1,62 YHTEENSÄ 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 14,4 15,6 17 17,1 17,1 81,1 12,5 0,80 0,5 36,7 2,5 12,8 0,81 0,51 13,9 0,82 0,52 14,6 0,83 0,53 14,6 0,84 0,54 68,4 4,1 2,6 38,39 2,5 41,08 2,5 41,97 2,5 42,27 2,5 200,4 12,5 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET: Ohjelmaan liittyy lukuisia rahoituksen ja hallinnon valvontaa koskevia säädöksiä, jotka on mukautettu kulloinkin kyseessä olevan toimen ominaispiirteisiin. Nämä toimenpiteet jakautuvat koko prosessin keston ajalle, ja niihin kuuluu: Ennen sopimuksen allekirjoittamista: - tarjousten, ehdotusten tai tukihakemusten laadun ja rahoituksen analysointi - päällekkäisten yksiköitä toimintojen välttämiseksi työhön osallistuu useita komission Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen: - tositteiden tarkastus usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt) ennen maksujen suorittamista ja komission asianomaisten yksiköiden kuuleminen tulosten suhteen - maksun suorittaminen töistä niiden hyväksymisen jälkeen ennen sopimuksen solmimista määritellyn rahoitusosuuden mukaisesti ja ottaen huomioon toimen - 1 1- 3 F lopullinen rahoitusta koskeva selvitys; matka- ja oleskelukustannuksista voidaan vaatia tositteet - sisäinen rahoitustarkastajan suorittama tarkastus - paikan päällä suoritettu tarkastus, jossa tositteita tutkimalla voidaan havaita virheet tai väärinkäytökset. Työn tuloksesta tehdään selkoa energia-alan puiteohjelman komitealle samoin kuin muille asianosaisille tahoille. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI: 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: Unioni on yhä enenevässä määrin energiastrategiaa koskevien suurten haasteiden edessä: • lisääntyvä geopoliittinen kehitys on vaikeasti ennakoitavissa riippuvuus ulkopuolisista tahoista • tarve tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä • valvoa tarve ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden kanssa energiamarkkinoiden kehityksen tilanteessa, jossa yhteensopivuutta Kuitenkin tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan: • joko yhteisön eri politiikoissa t • tai energiapolitiikan piirissä, mutta eri ajankohtina ja yhteyksissä perustetuissa eri ohjelmissa Tästä hajanaisuudesta on seurauksena avoimuuden puute, päällekkäisten toimintojen vaara ja/tai vaara eri toimien välisestä epäjohdonmukai suudesta, eräitä hallinnollisia ongelmia sekä voimavarojen tehottoman käytön uhka. Monivuotisen energia-alan puiteohjelman perustamisella pyritään: • kohentamaan nykytilannetta niin, että yhteisön energiapolitiikkaa kohtaaviin haasteisiin voidaan vastata vankalta perustalta • lujittamaan unionin energiapolitiikan menestyksekkään harjoittamisen edellyttämiä toimia Nämä toimet pannaan täytäntöön seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: • kaikissa yhteisön toimissa otetaan huomioon toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevat ensisijaiset tavoitteet 12 3(5 • kaikkien energiaan liittyvien toimien välistä koordinaatiota parannetaan merkittävästi • eri tahojen välistä yhteistyötä edistetään niin yhteisön toimielimissä kuin jäsenvaltioissakin • menettelytapojen selkeytetään ja yksinkertaistetaan Tästä yleisestä tilanteen kohentumisesta hyötyvät kaikki asianosaiset tahot, niin toimielimet, kansallinen ja paikallinen hallinto kuin alan yrityksetkin, mukaan lukien lukuisat pk-yritykset. 9. 2 Toimenpiteen perustelut: ja Vuonna 1997 tehdyssä kaikkien energia-alan ohjelmien arvioinnissa todettiin, että näiden ohjelmien tavoitteet on suurelta osin saavutettu. Monivuotisen toimien energia-alan puiteohjelman käynnistäminen on osa pyrkimystä yhtenäisyyden lisäämiseksi ottaen huomioon unionin kohtaamien energia-alan haasteiden strateginen merkitys ja erityisesti ympäristönsuojelun ilmastonmuutosta käsittelevän konferenssin seuranta sekä vuoteen 2010 ulottuvan, uusiutuvia energialähteitä käsittelevän yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpano ovat tässä suhteessa ratkaisevassa asemassa. näkökohdat. Kiotossa tehokkuuden pidetyn 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: ja arvioidaan säännöllisesti Toimia järjestelmällisesti. Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien edistymistä. Tärkeysjärjestyksen muuttuessa tehdään ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi täydentämiseksi. Puiteohjelman tai kolmannen vuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen uutta puiteohjelmaa riippumattomilta koskevan ehdotuksen asiantuntijoita yleisen ulkoisen arvion puiteohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteutuksesta. tekemistä, komissio pyytää 10. HALLINTOMENOT (Yksityiskohtaisempia tietoja on kunkin alaohjelman rahoitusselvityksessä. ) 10. 1 Vaikutus työpaikkojen määrään Työsuhteen laji Toimen hallinnointiin tarvittava henkilöstö vakinaiset virat määräaikai set toimet Virkamiehet määräaikaiset tai A B 30,5 10 joista kesto PO:n tai kyseisen yksikön nykyisestä henkilöstöstä lisähenkilöstöä 22 7,5 8,54 13- n toimenhaltijat C 15 Muut kans. asian tuntijat: 7 asiantun tijat: ulkopuo liset: 6 10 5 2 2 48,5 5 vuotta 2 2,5 2 4 1,5 16 3 16 Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, millä aikatau Yhteensä 55,5 ulia ne tarvitaan. Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset varat. Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyy varainhoitovuodeksi 1998 yksi A-virka. 10. 2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Virkamiehet Määräaikaiset toimenhaltijat Muut (budjettikohta ilmoitettava) AO 1520 kansalliset asiantuntijat AO 1178 palvelujen tarjoajat AO 1175 tilapäinen henkilöstö Yhteensä | Summa (ecua) Laskutapa 1 648 000 103 000 ecua x 16 kansalliset asiantuntijat = 40 000 x 2 palvelujen tarjoajat = 120 000 x 4 tilapäinen henkilöstö = 80 000 x 3 80 000 480 000 240 000 2 448 000 | Summat vastaavat ylimääräisestä henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia koko toimenpiteen ajalta, jos toimenpiteen kesto on määrätty, ja 12 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty. 10. 3 Muiden toimintakulujen lisääntyminen Budjettikohta (numero ja otsake) AO 1300 Työmatkat AO 25 Komiteat, ryhmät, asiantuntijoiden kokoukset Summa (ecua) Laskutapa 420 000 366 200 1996/1997 tilastotietojen perusteella saatavissa olevien Yhteensä 786 200 Summat vastaavat toimen kokonaiskustannuksia, jos toimen kesto on määrätty, ja kustannuksia 12 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty. -14 38 Tarve Nykytilanne Uusi A 2 6 11 10 1 0,5 30,5 B 1 1 3 3 0,5 1,5 10 C 1 4 5 5 0 0 15 A 2 6 6 6,5 1 0,5 22 B 1 1 1,5 2 0,5 1,5 7,5 C 1 4 2 3 0 0 10 A 0 0 2,5 1,5 0 0 4 B 0 0 1 1 0 0 2 energiaseu- rantakeskus Synergia Altener Save Kiinteät polttoaineet Ydinvoima Yhteensä c 0 1 kans. asiant. 0 1 kans. asiant. 1,5 2 kans. asiant. 3 kans. asiant. 1 0 0 2,5 ulkopuoliset 1178 2 asiantuntijaa (Alt) 1175 1 tilapäinen työntekijä (Alt) 1,5 tilapäinen työntekijä (SAVE) + 1,5 asiantuntija 2 asiantuntijaa (SAVE) kans. Kohde 1 AO 1B00 Komiteat energiaseurantakeskus Synergia Altener Save Kiinteät polttoaineet Ydinvoima 1 50 000 120 000 130 000 100 000 10 000 10 000 420 000 1 20 000 46 200 108 000 216 000 0 0_ 390 200" 15 3 f) EUROOPAN KOMISSIO LIITE II ENERGIA-ALAN TUTKIMUKSIA, ANALYYSEJÄ, ENNUSTEITA JA MUITA NIIHIN LIITTYVIÄ TÖITÄ KOSKEVA MONIVUOTINEN OHJELMA (1998-2002) 40 RAHOITUSSELVITYS 1. Toimen nimi "Euroopan energiaseurantakeskus" -Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seuranta 2. Budjettikohta B4-1040 3. Oikeusperusta Tämän toimen edellyttämät määrärahat ovat pienet. 4. 1. Toimen yleistavoite on Yleistavoite säännöllinen energiamarkkinoiden ja energia-alan suuntauksien seurantaohjelma, jotta energia-alaa koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella. jäsenvaltioiden yhteistyössä kehittää kanssa Seurantaohjelman tärkeimmät kohdat ovat alustavasti 1. - tärkeimpien energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien Euroopan tason ongelmien yksilöiminen ja analysointi kiinnittäen huomiota erityisesti a) - ilmastonmuutoksista ja ympäristönsuojelusta energia-alalle aiheutuvien ongelmien ratkaisustrategioihin b) - energiamarkkinoiden vapautumisen dynamiikkaan ja siihen, miten tämä vapautuminen vaikuttaa yritysten tulevaisuuteen ja niiden käyttäytymiseen energian sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä, mikä edellyttää tehokkaita markkinoiden seurantakeinoja c) - ulkoiseen toimitusriippuvuuteen vaikuttaviin maailman energiamarkkinoiden huomattavaan odotettavissa olevaan suuntauksiin energiakysynnän lisääntymiseen Aasiassa ja Etelä-Amerikassa). (erityisesti analyysikapasiteetin lisääminen, jotta voitaisiin arvioida vertailukelpoisella tavalla huomioon ja ympäristöongelmista kaikissa ilmastonmuutoksesta skenaarioita ja 2. - energiasuuntauksia markkinarakenteiden muutokset aiheutuvat haasteet. jäsenvaltioissa ottaen ja Toimen tavoitteena on uusien energiapoliittisten valintojen hahmottelu keskipitkän ja pitkän aikavälin ennustemallien pohjalta sekä sellaisen analyysimenetelmän kehittäminen yhteisön käyttöön, ja tiedonvaihtotarpeita. Erityisesti keskityttäisiin joka vastaisi paremmin Euroopan unionin analyysi- -2 4-1 - komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sekä asianomaisten tahojen kuten yritysten, yliopistojen ja muiden tiedon ja kokemuksen lähteiden välisten yhteyksien luomiseen - huolehtimaan siitä, että nämä työt täydentävät vastaavia selvityksiä, joita tehdään kansainvälisessä organisaatioissa kansainvälisissä kuten tai jäsenvaltioissa energiajärjestössä. Erityistä huomiota kiinnitetään energian sisämarkkinoiden konsolidoimiseen, energian taloudelliseen saannin varmuuteen, kehittämiseen. ympäristönsuojeluun energiateollisuuden ja Jäsenvaltioita koskevat energia-alan analyysit ja ennusteet ulotetaan koskemaan myös unionin jäsenyyttä hakeneita KIE-maita. 4. 2. Toimen kesto ja sen uusimista koskevat säännöt Tämä on tiettyjä tutkimuksia ja niihin liittyviä töitä koskeva toimi, jonka tavoitteena on kehittää yhteisön tasolla analyysien ja ennusteiden laatimista energia-alan toimenpiteistä ja ongelmakentästä. Toimi sisältyy energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002). 5. Menoluokka Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 6. Menolajit - markkinoiden ja niiden kehittymisen analyysiä sekä tämän toimen arviointia ja uusia suuntaviivoja koskevien tutkimusten rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen (tukea saavat järjestöt voivat myös ostaa tutkimus- ja analyysituloksia ja tietokoneohjelmia sekä kustantaa niiden kehittämistä jne. ) - tiedotustoiminnan (konferenssit, seminaarit ja julkaisut mukaan lukien paino- ja käännöskulut jne. ) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen - energia-alaa koskevien tarvittavien tietotekniikkakulujen (esimerkiksi tietojen keruu, talletus tietokantoihin, tilastokäsittely ja julkistaminen) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen. suorittamiseen täydentävien analyysien 7. Taloudelliset vaikutukset 7. 1. Toimen kokonaiskustannusten kustannusten välinen suhde). Näiden töiden luonne ei vaihtele vuosittain. Tutkimukset määritellään komission tavoitteiden mukaan, ja niiden tarkoitus on vastata jäsenvaltioiden, neuvoston ja Euroopan parlamentin esittämiin poliittisiin kysymyksiin. ja yhteenlaskettujen (yksittäisten laskutapa Euroopan energiamarkkinoiden analyysit keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 11 x 5 vuotta, josta useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet 10 000-20 000 ecua ja 42 alakohtaiset tutkimukset aihepiireittäin ja/tai polttoainetta kohti 40 000 - 300 000 ecua, esim. kaasu- ja/tai sähkömarkkinoiden vapautuminen, jalostus, hinnat ja verot Maailmanmarkkinoiden analyysit keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 10 x 5 vuotta, josta useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet alueittain 10 000-20 000 ecua ja aiheen, polttoaineen ja alueen mukaan tehtävät alakohtaiset tutkimukset 40 000 - 300 000 ecua, esim. toimitusvarmuus, geopoliittinen strategia, kuluttajien ja tuottajien vuoropuhelu Taloudellisten analyysiverkkojen tuki osallistumiskustannukset keskimäärin 66 000 ecua x 3 x 5 vuotta, jolla rahoitetaan energiapoliittisia tutkimuskeskuksia ja yhteistyötä teollisuuden kanssa Euroopan tasolla (Eurogas, Eurelectric, Europia) Muut toimintakulut seminaarit tai työpajat 80 000 ecua x 1 x 5 vuotta, konferenssit x 120 000 ecua x 1 x 5 vuotta ja tiedotus- ja julkaisukulut keskimäärin 50 000 ecua x 2 x 5 vuotta, mukaan lukien "Annual Energy Review'n" julkaiseminen 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimen eri osa-alueiden mukaan (miljoonaa ecua) Erittely 1998 1999 2000 2001 2002' Yhteensä Euroopan energiamarkkinoiden analyysit 0,5 0,53 0,56 0,59 0,62 2,8 Maailmanmarkkinoiden analyysit Taloudellisten analyysiverkkojen tuki Muut toimintakulut, mm. lukien puiteohjelman yleisarvioina YHTEENSÄ Huomautuksia. 0,5 0,5 0,5 0,2 0,2 0,2 0,5 0,2 0,5 2,5 0,2 1,0 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 Töiden luonne ei muutu, joten budjettimäärärahat pysyvät ennallaan vuosina 1999-2Q02. 43 7. 3. Budjetin B osaan sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin ym. liittyvät toimintakulut maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä Konferenssit, työpajat, ja julkaisut tiedotus 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 Maksusitoumus määrärahat 8. Petostenvastaiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpano Ennen kuin sopimukset allekirjoitetaan - tarjoukset, ehdotukset tai tukipyynnöt analysoidaan laadun ja rahoituksen suhteen ja - komission muita yksiköitä kuullaan, jotta vältettäisiin töiden päällekkäisyys. Sopimusten allekirjoittamisen jälkeen - kulutositteet tarkastetaan ennen maksua usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt) ja komission muita yksiköitä kuullaan tuloksista - rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen - asiakirjat tarkastetaan paikan päällä virheiden ja väärinkäytösten havaitsemiseksi - energia-alan puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle ja 8. marraskuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä N:o 96/642/EY perustetulle energia- alan neuvoa-antavalle komitealle tiedotetaan käsitellyistä kysymyksistä. 44 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Yhteys yleistavoitteeseen Tällä toimella pyritään parantamaan Euroopan unionin energiatasetta analysoimalla energiatilannetta ja valmistelemalla energiapolitiikan suuntaviivoja, erityisesti niitä, joiden avulla on vastattava ilmastonmuutos- ja ympäristöhaasteisiin. Lisäksi tämän toimen avulla on tarkoitus selvittää, miten voidaan paremmin ennustaa Euroopan unionin energiatalouden kehittymistä kansainvälisessä yhteydessä. Toimi edistää siten energian sisämarkkinoiden toteutumista, energian ja ympäristön välisten suhteiden hallintaa sekä energia-alan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Yhteisön tasolla toimi lisää jäsenvaltioiden suorittamien osa-analyysien arvoa yhdistämällä niistä saatavat tulokset. Kohderyhmä Energiamarkkinoiden seurannan osalta komission ja jäsenvaltioiden päättävät tahot. Energian tuotantoa, kuljetusta ja kulutusta koskevissa asioissa yhteisön ja OECD-maiden ja viime kädessä koko maailman väestö. 9. 2. - Toimen perustelut on Vihreän kirjan (KOM(94) 659 lopullinen, 11. 1. 1995) 86 kohdassa sanotaan, että "yhdenmukaisuus tasolla. pyrittävä Energiapolitiikassa on seurattava markkinoiden kehitystä, jotta se voisi joka hetki mukautua siihen. Euroopan unionin sisämarkkinoiden kehitys tulee riippumaan yhä enemmän kulutuksen, tuotannon ja kuljetusten kehittymisestä koko maailmassa. Nämä analyysit tehdään yrityksissä ja kansainvälisissä järjestöissä. takaamaan ensinnäkin analyysien On suotavaa, että myös Euroopan unionilla olisi käytössään analyysimenetelmät yhteisön päätöstenteon ja hallinnon selventämiseksi. Tarkoituksena ei ole tehdä päällekkäistä työtä, vaan hyödyntää edellä mainittujen tutkimusten tuloksia. On selvää, että sisämarkkinoiden toimintasääntöjen soveltamisen ja tutkimuksen, ympäristön, kansainvälisen yhteistyön, painopisteiden verkkojen mukauttamisen ja markkinasuuntauksien analyysiin. Korkeakoulujeen, teollisuuden, kuluttajien ja hallinnon avoin ja julkinen yhteistoiminta takaisi johdonmukaisen analyysin energiapolitiikan kehittämisessä. " sosiaalisen yhteenkuuluvuuden taloudellisen on hyväksyttyyn perustuttava ongelmien yhteisesti sekä ja Vihreää kirjaa koskevan 1. kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman N:o 7802/95 6 kohdassa sanotaan, että "[neuvosto] on sitä mieltä, että sisämarkkinoiden toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden keskinäisen neuvonpidon ja yhteistyön lisäämistä yhteisön puitteissa ja sellaisten analyysimenetelmien käyttöönottoa yhteisön tasolla, joiden avulla erityisesti markkinatalousmekanismien osalta". päätöksentekoprosessia helpottaa yhteisön voidaan Valkoisen kirjan (KOM(95) 682 lopullinen, 20. joulukuuta 1995) 134 kohdassa sanotaan: 45 "Komissio aikoo toteuttaa heti vuonna 1996 seuraavat aloitteet niiden rajoittamatta tulevan hallitustenvälisen konferenssin tuloksia: energia-alan suuntausten säännöllinen seurantaohjelma yhteistyössä jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden tahojen kanssa, jotta energiaa koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella". Tämä ehdotus, joka perustuu voimassa oleviin perustamissopimuksiin, on tarpeen, jotta poliittinen prosessi saataisiin entistä yhteistyöhaluisemmaksi ja avoimemmaksi. Toimi on perusteltu myös siksi, että analyysimenetelmät edistävät osaltaan - yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikan hoitoa siten, että voidaan saavuttaa yhteisiä tavoitteita, kuten energia-alan sisämarkkinoiden toteutuminen, ympäristön laadun parantaminen ja toimitusvarmuus, - Euroopan unionin poliittista yhdentymistä, kun tunnetaan paremmin maailmanmarkkinoiden pitkän aikavälin kehitysnäkymät, - jäsenvaltioiden asiantuntemuksen ja niissä tehtyjen tutkimusten hyödyntämistä asettamalla ne yhteiseen perspektiiviin. avulla voidaan mitata kansallisten Energiamarkkinoita koskevien toimintaperiaatteiden ja yhteisön tavoitteiden yhdenmukaisuutta, ja tutkimukset ovat perusta pitkän aikavälin näkymien tarkastelulle. tutkimusten Komissio tekee analyysejä yhteisön tasolla täydentäen jäsenvaltioissa tehtyjä analyysejä ja kokoaa tutkimukset yhteen. Toimintatavat ja toimenpiteiden Suunniteltujen tai ehdotuspyyntöjä tai myönnetään tukia. Yhteistyöhankkeita suositellaan voimakkaasti, jotta voitaisiin ja hyötyä monitieteisestä asiantuntemuksesta ja siitä syntyvästä luovuudesta ja jotta edistettäisiin yhteisten lähestymistapojen ja yhteisymmärryksen muodostumista. toimintatarpeen mukaan julkaistaan täydentäviä hankkeita suunnitella toisiaan tarjous- 9. 3. Toimen seuranta ja arviointi Energia-alan puiteohjelmassa tarkoitetulle komitealle ja energia-alan neuvoa-antavalle komitealle, jotka perustettiin 8. marraskuuta 1996 tehdyllä päätöksellä N:o 96/642/EY, tiedotetaan säännöllisesti töiden tuloksista. Äskettäisessä vuosia 1993-1995 koskevassa budjettilinjan B4-1040 arvioinnissa esitettiin seuraavat kaksi suositusta: Puitesopimuksia olisi tehtävä entistä useammin sellaisista tehtävistä, joita tehdään toistuvasti. Näitä ovat esimerkiksi tulostietojen mallintaminen sekä konferenssien järjestäminen. Jäsenvaltioiden energiaministeriöt ovat nykyisin melko passiivisia Euroopan tason analyysien ja ennusteiden teossa. Jotta lisäarvoa voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää yhteisön tasolla, jäsenvaltioita olisi rohkaistava toimimaan tiiviimmin yhdessä esimerkiksi pienissä ryhmissä yhteisten alakohtaisten ongelmien käsittelemiseksi. Mallintamisen ja - 7- 40 analyysien teon asiantuntemusta pitäisi entistä enemmän käyttää yhdessä ja levittää. 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset varat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Työsuhteen laji Toimen hallintoon osoitettava henkilöstö joista kesto vakinaisia virkoja määräaikai sia toimia lisähenkilöstöä PO:n tai kyseisen yksikön olemassa olevaa henkilöstöä A- virkamiehiä B- taitoimi- C- henkilöitä Muuta henkilöstöä Yhteensä 2 1 1 4 2 1 1 1 kansallinen asiantuntija 1 kansallinen asiantuntija 1 5 10. 2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Ei vaikutusta. 5 vuotta 5 vuotta 47 10. 3 Muut toimesta johtuvat vuosittaiset toimintamenot Budjettikohta Määrät Laskutapa (N: o ja otsikko) A-1300 Virkamatka-, matka- 50 000 ja muut niihin liittyvät kulut A-2500 Puiteohjelmakomitean asiantuntijoiden kokouskulut 20 000 Rahoitusta, konferensseja ja työpajoja koskevaan tukeen liittyvät virkamatkat varainhoitovuoden 1996 perusteella Yksi kokous, johon osallistuu yksi edustaja kustakin 15 jäsenvaltiosta ja 5 ulkopuolista osanottajaa Määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden nykyisiin määrärahoihin. Yhteensä 70 000 -9 4 8 EUROOPAN KOMISSIO LIITE III Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA OHJELMASTA (1998-2002) ^ EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN MONIVUOTISESTA YHTEISTYÖN OHJELMASTA (SYNERGIA-OHJELMA) ( 1998-2002) EDISTÄMISTÄ KOSKEVASTA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksena), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^2), sekä katsoo, että yhteisön teollisuuden kilpailukykyyn ja toimitusvarmuuteen sekä ympäristönsuojeluun liittyvistä syistä energiakysymysten on oltava tärkeä osa unionin kansainvälistä toimintaa, yhteisössä on laadittu energia-alan toimenpiteitä koskeva monivuotinen puiteohjelma, yhteisö on sitoutunut energia-alan kansainvälisen yhteistyöhön liittymällä energiaperus kirjasta tehtyyn sopimukseen ja ilmastonmuutoksesta tehtyyn yleissopimukseen, kehitys-ja yhteistyöministerien neuvoston päätelmissä 18 päivänä marraskuuta 1992, jotka tehtävän kehitys koskivat puhtaan ja tehokkaan energiateknologian edistämiseksi yhteistyön suuntaviivoja, painotettiin, että kaikkien kehitysmaiden kanssa harjoitettavan energia-alan yhteistyön keskeinen tavoite on tehokkaan energiapolitiikan toteuttaminen, kuten valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka 8 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostettiin, unionin ulkopuolella tapahtuva kehitys vaikuttaa yhä enemmän energia-alan kehitykseen yhteisössä, joten on pyrittävä varmistamaan, että yhteisö kehittää yhdessä kolmansien maiden kanssa yhtenäisen ja johdonmukaisen lähestymistavan energia-alan kysymyksiin, yhteisö osallistuu kansainvälisiin energia-alan toimiin useiden ohjelmien yhteydessä; näiden toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi niiden koordinointia on vahvistettava, on tärkeää koordinoida yhteisön muut energia-alan toimet ja varmistaa, ettei ohjelmassa käsitellä samoja kysymyksiä kuin muissa yhteisön, jäsenvaltioiden, kolmansien valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen energiapoliittisissa ohjelmissa, O) (2) $0 ohjelman tärkeimmät tavoitteet, erityisesti kansainvälisten toimintaohjelmien koordinointi, voidaan niiden laaja-alaisuuden vuoksi saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla, yhteisön energiapolitiikan alalla harjoittamaan kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia varten on tarpeen laatia erityiset oikeudelliset puitteet, valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka annetussa päätöslauselmassa neuvosto muistutti, että poliittiset suhteet ja kauppasuhteet ovat erityisen tärkeitä energiapolitiikan osia, ja tästä syystä yhteisön energia-alan kansainvälistä yhteistyötä koskevat toimenpiteet olisi tehokkaammin otettava osaksi sen harjoittamaa ulkopoli tiikkaa, sisältyvän lisätä ohjelmaan kilpailukykyä, energiatehokkuutta; hankkeiden yhteisrahoituksen avulla, energia-alan yhteistyön toimitusvarmuutta, tällaista yhteistyötä voidaan edistää kestävää kehitystä tulisi parantaa yhteisön yritysten ja parantaa ja toteuttaa yhteistyöhankkeiden tämän yhteistyön on perustuttava suhteellisen väljään ohjelmaan, ja sitä koskevia sopimuksia voidaan tehdä kyseisten valtioiden tai kansainvälisten tutkimuskeskus- verkostojen kanssa, ja koska kyseinen yhteistyö kuuluu unionin ulkosuhteiden alaan, sitä koskevat 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston erityissäännökset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN. 1 artikla Yhteisö toteuttaa energia-alan toimia koskevassa puiteohjelmassa kolmansien valtioiden kanssa yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisen yhteistyöohjelman, jäljempänä ' S YNERGIA-ohjelma,. Tämä ohjelma koskee: • kolmansien valtioiden energiapolitiikan suunnittelun, kehittämisen ja toteuttamisen avustamista, • yhteisön ja kolmansien maiden välisen teollisuusyhteistyön edistämistä energia-alalla, • yhteisön ulkoisten energia-alan toimien koordinoinnin vahvistamista. KI 2 artikla SYNERGIA-ohjelma on tarkoitettu kaikille valtioille, jotka eivät ole yhteisön jäseniä, ja erityisesti niille maille ja alueille, jotka ovat yhteisön ulkosuhteissa ensisijaisen tärkeitä yhteisön poliittisten ja taloudellisten intressien ja energian toimitusvarmuutta koskevien seikkojen vuoksi. 1. 2. 1. 3 artikla SYNERGIA-ohjelma toteutetaan 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat varainhoitovuosittain rahoitusnäky mien rajoissa. 4 artikla tärkeimpien edistää niiden yhteisön tavoitteiden Ohjelma saavuttamista, jotka on esitetty valkoisessa kirjassa Euroopan unionin energiapolitiikka. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö voi myös ylläpitää suhteita kansainvälisiin energia-alan järjestöihin. Ohjelman toteuttamiseksi tehtävistä toimenpiteistä säädetään energia-alan toimenpiteiden monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan säännösten mukaisesti. Tutkimus-, kehitys- ja esittelyhankkeille ei voida myöntää rahoitusta. energia-alan 2. •' Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö osallistuu erityisesti seuraavien toimien rahoitukseen: - energiapolitiikan alan neuvonta ja koulutus, - energia-alan analyysit ja ennusteet, - konferenssien ja seminaarien järjestäminen energiapoliittisen vuoropuhelun vahvistamiseksi ja tietojenvaihdon edistämiseksi, - rajojen yli ulottuvan alueyhteistyön tukeminen, - energia-alan yhteistyön edellytysten parantaminen, - kansainvälisten energia-alan toimien toteuttamiseen käytettävien yhteisön instrumenttien koordinointi sekä muut samankaltaiset kansainväliset ohjelmat. 3. Yhteistyö kattaa myös kyseisten toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seuran taan ja toteuttamisen arviointiin liittyvät kulut sekä tiedottamisesta aiheutuvat kulut. - 4 - *-* *J 1. 2. 3. 1. 2. 3. 4. 1. 2. 5 artikla Yhteisön rahoitusosuudet voidaan antaa apurahoina, jotka myönnetään vaiheittain sitä mukaa kun hankkeet etenevät. SYNERGIA-ohjelman rahoitusta myönnetään vasta kun on tarkistettu, ettei toimia voida rahoittaa muista ohjelmista. Rahoituspäätöksissä sekä kaikissa niihin perustuvissa sopimuksissa määrätään nimenomaisesti muun muassa, että edunsaajat hyväksyvät komission ja tilintarkas tustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamat tarkastukset. 6 artikla Edellä 3 artiklassa mainittuna ajanjaksona toteutettava alustava ohjelma esitetään liitteessä. Ohjelmassa määritellään yhteisön harjoittaman yhteistyön päätavoitteet, suuntaviivat ja tärkeysjärjestys 4 artiklassa ehdotetuilla aloilla. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun ohjelmaan perustuva toimintaohjelma vahvistetaan energia-alan toimien puiteohjelmasta annetun neuvoston päätöksen 4 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä luettelon tärkeimmistä hankkeista, jotka rahoitetaan 4 artiklassa luetelluilla aloilla. Ohjelman sisältö määritellään siten, että jäsenvaltioilla on käytettävissään tarpeelliset tiedot, jotta edellä kuvattua menettelyä noudattaen asetettu komitea voi antaa lausuntonsa. toimintaohjelma sisältää Kolmansien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan tehdä erityissopimuksia 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa ja sen keston ajaksi kyseessä olevien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön pääpiirteiden ja ohjelman toimeenpanoa koskevan neuvottelumenettelyn määrittelemiseksi. Sopimuksia voidaan tehdä myös 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa kansainvälisten tutkimuskeskusverkostojen kanssa, jotta niiden osuus kyseisessä ohjelmassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamisessa voitaisiin määritellä. 7 artikla Komissio huolehtii toimien toteuttamisesta 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toimintaohjelman mukaisesti. Palveluja koskevat sopimukset tehdään pääsääntöisesti Euroopan yhteisön yleiseen sovellettavan varainhoitoasetuksen 118 artiklan mukaisesti talousarvioon rajoitetuilla tarjouspyynnöillä. Neuvottelumenettelyllä tehtäviä sopimuksia voidaan tehdä toimista, joiden kustannukset ovat alle 50 000 ecua. 53 jos niitä Hankintasopimukset, sopimusten täydentämiseksi ja jos ne rajoittuvat SYNERGIA-ohjelman tavoitteisiin, tehdään avointen tarjouspyyntöjen perusteella, lukuun ottamatta mainitun varainhoito asetuksen 116 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia. tarvitaan palveluja koskevien Tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin voivat osallistua yhtäläisin ehdoin kaikki jäsenvaltioiden ja edunsaajina olevien valtioiden luonnolliset ja oikeushenkilöt. ja tapauskohtaisesti hyväksyä muiden maiden Komissio voi oikeushenkilöiden osallistuminen, jos kyseiset ohjelmat tai hankkeet edellyttävät erityisiä avustusmuotoja, joita on erityisesti saatavilla näissä maissa. luonnollisten Yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä kiinteän omaisuuden ostoa. Komissio voi tapauskohtaisesti sallia kyseisten kolmansien valtioiden yritysten osallistumisen yhteisesti rahoitettavia hankkeita koskeviin tarjouspyyntöihin ja tarkoitetussa sopimuksiin; komissio antaa kertomuksessa. selvityksen 9 artiklassa tästä 1. 2. 3. 1. 2. 8 artikla Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ja yksittäisten tehokkaan jäsenvaltioiden edunsaajavaltioissa toteuttamien asiantuntijatoimien yhteensovittamisen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. Koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden rahoittajien kanssa kannustetaan. tarkastelee mahdollisuuksia edistää SYNERGIA-ohjelman, Komissio jäsen valtioiden kahdenvälisen yhteistyön, muiden kansainvälisten järjestöjen ohjelmien ja muiden yhteisön ohjelmien yhteisrahoitusta. Päällekkäisyyksien välttämiseksi komissio varmistaa erityisesti, että SYNERGIA-ohjelman ja muiden yhteisön kansainväliseen energiayhteistyöhön liittyvien instrumenttien puitteissa toteutettava toiminta sovitetaan yhteen ja että ne täydentävät toisiaan. Komissio valvoo myös SYNERGIA-ohjelman ja muiden kansainvälisten järjestöjen toteuttamien energia- alan ohjelmien tai toimien päällekkäisyyden välttämistä. 9 artikla Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä riippumattomien asiantuntijoiden tekemään ulkopuoliseen arviointiin perustuvan kertomuksen ohjelman toteuttamisesta kahden edeltävän varainhoitovuoden ajalta. Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä ohjelman toteuttamista ja sen tuloksia kolmansissa maissa ja jäsenvaltioissa käsittelevän kertomuksen, johon liitetään kertomuksen pohjana oleva, riippumattomien asiantuntijoiden laatima arviointikertomus. £ 54 3. Komissio esittää vuosittain kertomuksen ulkoisista energia-alan toimista, jotka on toteutettu yhteisön eri instrumenttien puitteissa. 4. Nämä kertomukset osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 10 artikla Tämä asetus kumoaa ja korvaa neuvoston asetuksen (EY) N:o /. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 n Liite TOIMINTAOHJELMASUUNNITELMA SYNERGIA-ohjelman toteuttamisessa ja toimintaohjelman huomioon seuraavassa esitetyt suuntaviivat. laatimisessa on otettava SYNERGIA-ohjelman tehtävänä on auttaa toteuttamaan seuraavia yhteisön energia-alan tavoitteita, jotka on esitetty valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka annetussa neuvoston päätöslauselmassa: - yleinen kilpailukyky - toimitusvarmuus - ympäristönsuojelu. Kuhunkin näistä tavoitteista liittyy merkittävä ulkoinen tekijä, kuten valkoisessa kirjassa selvästi osoitetaan. SYNERGIA-ohjelmassa toteutetaan näitä tavoitteita vastaavia toimia yhteisössä harjoitettavien kansainvälisten ja varmistetaan yhteistyötoimien kanssa. samalla koordinointi SYNERGIA-ohjelman suuntaviivat on laadittu tältä pohjalta. I. YHTEISÖN ENERGIA-ALAN TAVOITTEISIIN LIITTYVÄT YHTEISTYÖALAT A. Kaikkiin kolmeen tavoitteeseen tähtäävät toimet: - kolmansille maille annettava energiapoliittinen neuvonta - energiatehokkuuden edistäminen kolmansissa maissa - paikallisten ja erityisesti uusiutuvien paikallisten energialähteiden kehittäminen - energia-alan alueellisen yhdentymisen edistäminen - yhteisön ohjelmien yhdenmukaisuuden edistäminen tietyillä alueilla (esim. Mustanmeren, Välimeren ja Persianlahden alueet) B. Yleinen kilpailukyky: - eurooppalaisten toimijoiden markkina-aseman tähtäävän yhteistyön edistäminen tärkeimmillä energia-alan markkinoilla, erityisesti Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa lujittamiseen - kolmansien maiden energia-alan organisointia koskeva neuvonta - tuki energia-alan vapauttamiselle ja kilpailulle avaamiselle sekä kolmansille maille annettava apu niiden energiapolitiikan laatimisessa tässä uudessa tilanteessa, erityisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen mukaisesti 56 - eurooppalaisten yritysten kolmansiin maihin suunnattujen energia-alan investointien edistäminen C. Toimitusvarmuus: - vuoropuhelu energiaa tuottavien ja vievien maiden kanssa: Persianlahden maat, Venäjä sekä Amerikan, Aasian ja Afrikan tuottajamaat - vuoropuhelun kannustaminen Euroopan ja Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajamaiden, erityisesti kauttakuljetusmaiden ja sellaisten tuottajamaiden, jotka ovat myös kauttakuljetusmaita, välillä siten, että autetaan panemaan Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräykset täytäntöön yhteisön - osallistuminen alan kansainvälisten elinten työn tukeminen, ministeritason sekä tuottajien ja kuluttajien konferenssit, kansainvälinen energiajärjestö (IEA) työhön ja niiden - investointiolosuhteiden suotuisien edistäminen kolmansissa maissa energian tuotannossa ja siirrossa kansainvälisen oikeuden säännösten ja Maailman mukaisesti kauppajärjestön periaatteiden pohjalta ja erityisesti Euroopan energiaperuskirjan D. Ympäristö: - kolmansien maiden energia-alan päättäjille ja työntekijöille annettava ympäristötietoisuutta edistävä koulutus - yhteisön energia- ja ympäristöalan kokemuksen ja tiedon levittäminen - ympäristöä säästävän teknologian käytön edistäminen erityisesti kivihiilen poltossa suurissa kuluttajamaissa, kuten Kiinassa, ottamalla huomioon sen vaikutukset energiapolitiikkaan - sellaisten pyrkimysten vahvistaminen ja tukeminen, joilla pyritään saamaan kolmannet maat ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat energia politiikassa ja -suunnittelussa - kolmansien maiden kannustaminen ja auttaminen sellaisen energian- hankintaa ja -käyttöä koskevan kansallisen energiapolitiikan suunnittelussa ja toteutuksessa, jossa otetaan huomioon ympäristön erityispiirteet II. TÄRKEIMMÄT MAANTIETEELLISET ALUEET JA YHDENMUKAISUUS YHTEISÖN KANSAINVÄLISTEN YHTEISTYÖOHJELMIEN KANSSA A. Tehtävä ja painopisteet: Energia-alan kansainvälisissä suhteissa SYNERGIA-ohjelma: - edistää energia-alan yhteistyötä suhteissa kolmansiin maihin 57 - pyrkii siihen, että sen sisältämät energia-alan tavoitteet otetaan huomioon yhteisön muihin ohjelmiin kuuluvissa ulkoisissa yhteistyötoimissa - helpottaa muista yhteisön yhteistyövälineistä rahoitettavien energia hankkeiden esille kehittämistä. B. Tärkeimmät maantieteelliset alueet SYNERGIA-ohjelmassa keskitytään yhteisön ulkosuhteiden kannalta tärkeimpiin maantieteellisiin alueisiin ja pyritään saavuttamaan tiettyjä näiden suhteiden tärkeimpiä tavoitteita. SYNERGIA-ohjelma koskee seuraavia alueita: - Keski- ja Itä-Eurooppa - uudet itsenäiset valtiot - yhteisön ulkopuoliset Välimeren maat - Latinalainen Amerikka: painopisteitä ovat Mercosur-maat, Chile, Meksiko ja Venezuela - Aasia: Kiina, Intia ja ASEAN-maat - Afrikka. 10- 58 YKSITYISKOHTAINEN RAHOITUSSELVITYS ALAMOMENTTI B4-1041 1. TOIMENPITEEN NIMI: Kansainvälisen yhteistyön edistäminen energia-alalla (SYNERGIA-ohjelma) 2. BUDJETTIKOHTA: B4-1041 3. OIKEUSPERUSTA: Neuvoston asetus (EY) N: o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997, energia- alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA- ohjelma) (EYVL N:o L 104, 22. 4. 1997, s. 1). Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-ohjelma) 14 päivänä huhtikuuta 1997 annetun asetuksen No 701/97 voimassaolon jatkamisesta. Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Euroopan yhteisön sisäistä energia-alan politiikkaa täydentävä kansainvälinen yhteistyöohjelma on entistä tärkeämpi, kun otetaan huomioon energia-alan kehitys maailmanlaajuisesti lähivuosina: - Euroopan lisääntyvä riippuvuus energiansaannissa - energian kysynnän erittäin voimakas kasvu kehitysmaissa - ympäristöongelmien, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvä vaikutus energiavalintoihin. Tavoite on edistää kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelussa ja toteutuksessa yhteistyötä, jonka on määrä edistää Euroopan unionin energia strategian tavoitteiden toteuttamista. Niitä ovat: - maailmanlaajuinen kilpailukyky - energian toimitusvarmuuden takaaminen Euroopassa - ympäristön huomioon ottaminen. Tämä toimi myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteutumiseen siten, että käynnistetään hankkeita, joiden tarkoitus on erityisesti: - parantaa energiatehokkuutta kolmansissa maissa 50 - edistää ympäristöä säästävän teknologian käyttöä - edistää paikallisten ja erityisesti uusiutuvien energiavarojen hyödyntämistä - tukea kolmansien maiden alueellista energia-alan yhdentymistä ja alan avautumista kilpailulle - edistää energiapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteydenpitoa Euroopan, kolmansien maiden - etenkin tuottajamaiden - ja kansain välisten energia-alan järjestöjen välillä - tukea Euroopan energia-alan yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille - vahvistaa energia-alan asiantuntijoiden ja päätöksentekijöiden välisiä yhteyksiä sekä yhteisön sisällä että yhteisön ja kolmansien maiden välillä. Tämä toimi tukee myös Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja auttaa osaltaan luomaan puitteita energiahankkeiden suuntaamiseksi ja valmistelemiseksi sekä valmistelemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä unioniin. Vuosiohjelman laatiminen yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja kohdistaa jäsenvaltioiden edustajien SYNERGIA-ohjelma ensisijaisiin kysymyksiin ottaen huomioon myös Euroopan parlamentin asetukseen ehdottama liite. antaa mahdollisuuden kanssa 4. 2 Toimenpiteen kesto Viisi vuotta: tammikuun 1 päivästä 1998 joulukuun 31 päivään 2002. 5. MENOJEN LUOKITUS: Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI: MENOT ja neuvonta, koulutus-, Tutkimusten rahoittaminen, edistämis- ja tiedotustoimet, konferenssien, seminaarien, workshopien, teknisten vierailujen ja koulutusvierailujen järjestäminen, yhteistyöelinten tai energiapoliittisten elinten tukeminen sekä muut energiapolitiikkaa tukevat toimet. tekninen asiantuntija-apu Ohjelman edistämiseen, sen tulosten levittämiseen, ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaan arviointiin ja energia-alan yhteistyötä tukevien elimien toimintaan liittyvät kulut. Yhteisön osuus ei yleensä ylitä 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja yhteisö voi osallistua rahoitukseen yhdessä kolmansien maiden, jäsenvaltioiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Seuraavissa tapauksissa yhteisön rahoitus voi kuitenkin olla jopa 100 prosenttia: kolmansien maiden viranomaislaitoksiin lähetettyjen kokopäivätoimisten asiantunti- 12 GO joiden rahoitus ja ainoastaan yhteisön etua koskevissa asioissa toteutetut toimet (esimerkiksi energiakeskukset, toimien arviointi). selvitystehtävät, esitutkimukset, eurooppalaiset TULOT Euroopan energiaperuskirjan osallistujavaltioilta takaisinmaksuna saadut mahdolliset tulot käytetään uudelleen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL N:o L 356, 31. 12. 1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7. 10. 1995, s. 12), 27 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1 Toimenpiteen kustannusten ja kokonaiskustannusten välinen yhteys) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten toimien • Horisontaaliset toimet eurooppalaisten tai kolmansien maiden asiantuntijoiden lyhytaikaiset komennukset: matkakulut, palkkiot ja päivärahat: 240 komennusta à 100 000 ecua ohjelman aikana ja sen päätyttyä tehtävä ohjelman arviointi, keskimääräinen kustannus 150 000 ecua = 300 000 ecua • Energia-alan analyysit analyysien keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 64 • Yhteistyö kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemisessa asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (6 kuukautta), keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 63 • Rahoitustuki energia-alan elimille asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (1 vuosi), keskimääräiset kustannukset 200 000 ecua x 30 kolmansista maista Eurooppaan järjestettävät tekniset vierailut ja koulutusvierailut, 25 osallistujaa vierailua kohti, keskimääräiset kustannukset 20 000 ecua x 150 vierailua • Teollisen yhteistyön tukeminen seminaarit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 10 eurooppalaisten valtuuskuntien vierailut kolmansissa maissa, keskimääräiset kustannukset 74 000 x 10 • Seminaarit, konferenssit ja tiedotustilaisuudet seminaarit ja workshopit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 20 konferenssit 200 000 ecua x 15 • Tiedotus- ja koulutustoimet (tuet ja apurahat) 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan - 1 3- 6 Erittely 1998 1999 2000 2001 2002 YH TEENSÄ Horisontaaliset toimet Energia-alan analyysit 0,5 1,2 0,5 1,3 0,58 1,3 0,5 1,3 0,62 1,3 1,2 1,2 1,3 1,3 1,3 Yhteistyö kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemiseksi Teollisuusyhteistyön tukeminen Taloudellinen tuki energia- alan elimille Seminaarit, konferenssit ja tiedotustilaisuudet Tiedotus- ja koulutustoimet 0,3 1,8 1 1 0,34 0,3 1,8 1,8 1 1 1 1 YHTEENSÄ 7,00 7,14 7,28 0,4 1,8 1 1,12 7,42 0,4 1,8 1 1,15 7,57 2,7 6,4 6,3 1,74 9 5 5,27 36,4 Huomautuksia: Budjetin mahdolliset lisävarat vuodesta 2000 lähtien kohdennetaan kolmen tyyppisiin toimiin: - tuki teollisuusyhteistyölle, jolla pyritään kasvattamaan alan eurooppalaisten yritysten markkinaosuutta kolmansissa maissa - kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemiseksi tehtävä yhteistyö, jonka tavoitteena on, että kolmannet maat ottaisivat huomioon yhteisön energia-alan tavoitteet - otsakkeessa "horisontaaliset toimet" esitetty toteutettavien toimien arviointi- ja seurantamenojen kasvu. 7. 3 Osaan B sisältyvien operationaalisiin selvityksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät kulut Tiedotus ja julkaisut Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu - 1 4- 6° Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. Maksusitoumusmäärärahat ja maksumäarähat alustavasti (miljoonaa ecua) 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 7 6 1 Maksusitoumus määrärahat Maksumäärä rahat 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Yhteensä 7. 14 7. 28 7. 42 7. 57 36. 4 6 1. 14 6 1. 28 6 1. 42 6. 5 1. 07 7 7. 14 7. 28 7. 42 7. 57 6 7 7. 14 7. 28 7. 92 1. 07 36. 4 Kolmansien maiden energia-alan elimille suunnattava rahoitustuki vähenee sitä mukaa kun niiden omavaraisuus kasvaa. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET TOIMIEN SEURAUKSET) (JA TOTEUTETTAVIEN Töistä maksetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. Maksuperusteena käytetään taloudellinen tekemistä arvioitua prosenttimäärää, ennen sopimuksen loppukertomus otetaan tässä huomioon. Matkakustannuksista ja päivärahoista voidaan vaatia tositteet. Asiakirjoihin perustuvat tai paikan päällä tehtävät tarkastukset ovat mahdollisia. ja 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Erityistavoitteet Tässä voidaan erottaa: • erityistavoitteet, joihin SYNERGIA-ohjelma myötävaikuttaa olematta ainoa tuloksista vastaava • suoraan SYNERGIA-ohjelmasta johtuvat tavoitteet. 9. 1. 1 Ohjelman tavoitteet • ennustettujen kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta, uusia energialähteitä ja suunnittelua edistävillä toimilla lisääntymisen vähentäminen tekniikoita, uusiutuvia 15 • eurooppalaisten yritysten energia-alan investointien ja viennin lisääminen kolmansiin maihin • kolmansien maiden energiaverkkojen keskinäisen yhteenliittämisen samoin kuin kolmansien maiden ja Euroopan energiaverkkojen yhteenliittämisen helpottaminen • assosioituneiden maiden Euroopan unioniin lähentämällä niiden ja EUn energiapolitiikkaa liittymisen valmistelu • kolmansien maiden Euroopan unioniin suuntautuvan energianviennin säilyttäminen ennallaan tai sen lisääminen huolimatta näiden maiden sisäisen kysynnän kasvusta 9. 1. 2 Yksittäisiin toimiin liittyvät tavoitteet Seminaarien, konferenssien ja tiedotustilaisuuksien sekä yhteistyöelimille myönnettävän taloudellisen tuen osalta: • yhteyksien lisääminen eurooppalaisten ja kolmansien maiden julkisen ja yksityisen sektorin päättäjien välillä • kolmansien maiden vastuuhenkilöiden keskinäisten yhteyksien edistäminen • muiden yhteistyötoimien toteuttaminen yhteisön ja kolmansien maiden välillä • Euroopan energiatilannetta koskevan tiedon levittäminen Kolmansien maiden energiapolitiikan suunnitteluun liittyvän yhteistyön ja energia-alan analyysien osalta: • Euroopan unionin osallistumisen varmistaminen kolmansien maiden energia-alan suunnitelmien ja sääntelyn valmisteluun Koulutus- ja tiedotustoimien osalta: • alan ammattilaisten kouluttaminen kolmansissa maissa esittämällä heille Euroopan unionin näkemykset Kohderyhmä: Kolmansien maiden valtionlaitokset, yritykset ja väestö. ja Euroopan yhteisön valtiot, energia-alan 9. 2 Toimenpiteen perustelut: Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan perusteena ovat seuraavat seikat: • vain yhteisö voi varmistaa, että Euroopan unionin etuja ja yrityksiä tuetaan suosimatta jotakin jäsenvaltiota - 1 6- ff 4 • yhteisö on nimetty neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa nimen omaisesti energia-alaa koskevissa yhteyksissä, mm. G-24:ssä ja tehtäessä sopimuksia tiettyjen kolmansien maiden kanssa, • yhteisön tasolla toteutettavan toimen avulla voidaan täydentää jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia ja vahvistaa niiden vaikutusta • Euroopan yhteisö voi parhaiten edustaa kaikkien jäsenvaltioiden etuja • Euroopan yhteisön tasolla toteutettavan toimen kautta voidaan hyödyntää moniin jäsenvaltioihin hajaantunut asiantuntemus. Verrattuna muihin yhteisön kansainvälisiin yhteistyöohjelmiin SYNERGIA- ohjelmassa voidaan ottaa huomioon yhteisön energia-alan edut ja pyrkiä parantamaan eri maantieteellisiä alueita kattavien ohjelmien välistä koordinaatiota. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: Huomattakoon, että jo nykyään kustakin maantieteellisestä alueesta vastaavat virkamiehet hallinnoivat, seuraavat ja arvioivat vastuullaan olevaa hanketta. Valitut suoritusten osoittimet Koska SYNERGIA on yhteistyöohjelma energiapolitiikan suunnittelemiseksi, on vaikea määritellä määrällisiä osoittimia sen toimien vaikutuksille. Lisäksi energiapoliittisten kulutusluvuissa vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. toimien vaikutukset näkyvät tuotanto- tai On kuitenkin mahdollista käyttää osoittimia, jotka soveltuvat kohdassa 9. 1 esitettyihin kahdentyyppisiin tavoitteisiin. Yleisten tavoitteiden osoittimet: • kasvihuonekaasupäästöjen tason vertaaminen ennusteisiin • energiatehokkuusindeksin kehitys maittain • paikallisen tuotannon, erityisesti uusiutuvien energiamuotojen osuuden lisääminen • eurooppalaisten energia-alan sijoitusten määrän ja eurooppalaisen viennin kehitys • kolmansien maiden energiaviennin kehitys suhteessa niiden kotimaisen kysynnän kehitykseen • kolmansien maiden keskinäisten ja Euroopan unionin ja kolmansien maiden energiaverkkojen yhteenliittämiseen tehdyt sijoitukset. Yksittäisten toimien tavoitteille: -17 o 5 • SYNERGIA-ohjelman avulla järjestettyjen konferenssien tai kokousten osanottajamäärä sekä mahdollisesti näistä kohtaamisista alkunsa saaneiden kaupallisten yhteyksien ja hankkeiden määrä • niiden maiden lukumäärä, kokemuksesta energiapolitiikkansa suunnittelussa jotka ovat hyötyneet eurooppalaisesta • koulutettujen ammattilaisten määrä • eri hankkeista tietoa saaneiden henkilöiden määrä • yhteistyötoimet, jotka on aloitettu SYNERGIA-ohjelmassa toteutetun hankkeen seurauksena. Arviointia koskevat määräykset ja arviointien aikataulu Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään kahta kertomusta, jotka perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemään arviointiin. Ensimmäinen, kahden toimintavuoden jälkeen laadittava kertomus keskittyy lähinnä ohjelman toteutukseen. Toinen kertomus laaditaan ohjelmaan päätyttyä, ja siinä tarkastellaan myös ohjelman vaikutuksia kyseisissä maissa. Riippumattomat asiantuntijat voivat myös suorittaa rahoitettujen hankkeiden tarkastuksia. 9. 4 Kustannustehokkuus Jotta tätä lukua voitaisiin verrata muiden ohjelmien vastaavaan lukuun, on otettava huomioon, että hankkeiden hallinnointi ja seuranta ovat suoraan yksikön virkamiesten vastuulla, eikä niitä anneta tehtäväksi ulkopuolisille. Lisäksi SYNERGIA-ohjelmalle ovat luonteenomaisia yhteisön aloitteesta toteutettavat toimet sekä toimet, joiden avulla hankitaan muissa ohjelmissa käytettäviä tietoja (esim. Euro-Välimeri -foorumi). Virkamiehet osallistuvat tavallista näkyvämmin näiden hankkeiden ja niistä neuvottelemiseen. täsmentämiseen 10. HALLINTOMENOT Tarvittavien hallintovarojen käyttöönotto tapahtuu varojen myöntämistä koskevan komission vuotuisen päätöksen perusteella, ottaen huomioon erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämät lisähenkilöstö ja -määrärahat. 18 66 10. 1 Vaikutus työpaikkojen määrään Työsuhteen tyyppi Toimen hallinnointiin tarvittavat virat pvsvvät virat määräaikaiset toimet joista kesto PO:n tai kyseisen yksikön nyky- henkilöstöstä lisä henkilöstöä Virkamiehet tai A B määräaikaiset C toimenhaltijat Muut 2,5 1 2 0,5 1 kansallinen asiantuntija 3 1 2 1 kansallinen asiantuntija Yhteensä 5,5 1,5 7 10. 2 Henkilöstöä varten varattava kokonaisrahoitus Ohjelman hallinnomtikulujen voidaan siten arvioida olevan 7 x 103 000 ecua = 721 000 ecua. 10. 3 Muut toimintakulut Budjettikohta (numero ja otsake) A-130 Työmatkakulut, matkakulut ja muut niihin liittyvät menot A-2510 Puiteohjelmalla perustetun komitean erityiskokous "kansainvälinen yhteistyö" Summat 120 000 46 200 166 200 Laskutapa Arvio perustuu varainhoitovuoden 1997: n yhdeksän ensimmäisen kuukauden toteutumiseen. Kaksi vuotuista kokousta, joihin osallistuu kustakin jäsenvaltiosta kaksi edustajaa, keskimääräiset kustannukset 770 ecua. Näiden kokousten pitäisi olla yhteisiä muiden erityisohjelmien kokousten kanssa. Yhteensä Ilmoitetut määrärahat yksiköiden nykyisiin määrärahoihin. sisältyvät ohjelman hallinnoinnista vastaavien 19 6*> EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO LIITE IV Ehdotus. NEUVOSTON PÄÄTÖS MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ (1998 - 2002) 68 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ - ALTENER II - EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä4 ja toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa sekä katsoo, että yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan, ja tämä ohjelma edistää osaltaan terveyden suojelua, neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi CO2- kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan yleissopimukseen liittyvää Kioton konferenssia varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna, tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi, erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8 69 prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä, neuvoston päätöksellä 93/398/ETY5, joka tehtiin 24 päivänä kesäkuuta 1993, perustettiin C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä, hallitusten käsittelevän totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että neuvosto toisessa ilmastonmuutoksia arviointikertomuksessa,. joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen; samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, mihin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla, paneelin (IPCC) välisen komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa6 ja 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa7 Euroopan parlamentille ja neuvostolle näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden asemasta, parlamentti Euroopan hyväksymässään päivänä päätöslauselmassa8 komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi, heinäkuuta pyysi 1996 4 komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla9 Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen, yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa lujittamiseksi ja pyrkii toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; nämä toimet kattavat muun muassa energia-alan, neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 1993 tekemällään päätöksellä 93/500/ETY10 yhteisön ohjelman uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämisestä yhteisössä (ALTENER); ohjelman tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian energialähteiden markkinaosuutta kokonaistuotannosta; tämä ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, 5 EYVL N:o L 167, 9. 7. 1993, s. 31 6 KOM (94) 649, 11. 1. 1995 7 KOM(95) 682, 13. 12. 1995 8 A4-0188/96- EP 251. 039 9 KOM (96) 576 lopull. , 20. 11. 1996 10 EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993 70 yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen, komissio on tehnyt ehdotuksen11 neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II), energia-alan toimia varten on laadittu monivuotinen puiteohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemällä päätöksellä 1110/94/EY12 perustettiin neljäs tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn toimien puiteohjelma; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja edistämistä varten; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline, komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille viidettä TTK-puiteohjelmaa koskevat ehdotuksensa13, uusiutuvien energialähteiden käytön sekä ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset, lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä, ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön toimien ja ohjelmien kanssa, jotka edistämiseen, ja on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II -ohjelma Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneille maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston14 päätelmien ja toukokuussa 1994 neuvostolle annetun asiaa koskevan komission tiedonannon15 mukaisesti, sekä Kyprokselle, 1 i KOM(97) 87 lopullinen, 12. 3. 1997 12 EYVL N:o L 126, 18. 5. 1994 13 14 15 KOM 71 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa energia-alan puiteohjelmassa ALTENER II -erityisohjelman, jäljempänä "ohjelma", uusiutuvien edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on: energialähteiden käytön (a) (b) luomaan tarvittavat edellytykset, erityisesti lainsäädännölliset, auttaa sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset, uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle, edistää uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön tehtäviä yksityisiä ja julkisia investointeja. Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden saavuttamista: COs-päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen, energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, jotka ovat tämän päätöksen tavoitteiden mukaisia. ALTENER II -ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä 2002. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoitusnäkymien asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä. 2. 3. 4. 2 artikla Ohjelmasta rahoitetaan toimenpiteitä: seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää liittyvien mahdollisuuksien yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä uusiutuvien kannalta suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu; energialähteiden markkinaosuuden kasvattamisen b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: - paikallis- ja aluesuunnitteluun, 70 - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin, - tiedotukseen, - kasvatukseen ja koulutukseen; komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien koordinointia; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten; muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa toimet, kohdennetut energialähteiden helpotetaan markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja antamalla apua hankkeiden valmistelussa ja esittelyssä sekä niiden toteuttamisessa. uusiutuvien joilla c) d) e) Näiden kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä; uusiutuvia tämä energialähteitä hyödyntävien hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia kustannuksia sekä poistetaan nykyisiä ei-teknisiä esteitä. rahoitustukea, vähennetään antamalla tapahtuu jolla Tällä tuella autetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa, valinnassa, markkinanäkymien laatimisessa, rakennus- laitosten tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, käyttöönotossa jne. rahoitussuunnitelman toteutuspaikan analysoinnissa, hankkeiden toimilupien haussa, ja Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita: - biomassa, mukaan soveltuvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet13 , nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu, lukien energiatuotantoon - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, - tuulienergia, - geoterminen energia; f) toimet: 16 Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull. , 30. 7. 1996 6 uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamisen seuranta toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden tuki, jolla pyritään erityisesti tehostamaan toimien yhteensovittamista ja yhteisvaikutusta mukaan lukien kaikki yhteisön rahoittamat toiminnat yhteisön energialähteiden kehittämisessä tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden vaikutuksen ja kustannustehokkuuden arviointi. Arvioinnissa on otettava huomioon myös ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat. jäsenvaltioiden uusiutuvien edistymisen seuranta sen ja 3 artikla Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden kahden yhdistelmillä. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen osalta 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 1. 2. Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio. 4 artikla Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon: toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen - painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan, - jotka tekijät, kehitysmahdollisuuksiin erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen, sekä niiden liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin, - edellä 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avunannon suhteelliset kustannukset, todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin määrä sekä alueiden ja/tai valtioiden rajojen yli koituvat hyödyt, - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä ympäristönsuojeluun myönnettäviä valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat. 5 artikla 7 7' Komissiota avustaa energia-alan neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea. toimien monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn 6 artikla 1. Komissio esittää ohjelman toisen vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän kertomukseen jotka mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella. liitetään ehdotukset ohjelmaan tarkistuksista, tehtävistä 2. Komissio arvioi ohjelman päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 7 artikla Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai varsinaisissa assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin ja samojen edellytysten mukaisesti kuin ne, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, Kyproksen kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Tämä päätös kumoaa ja korvaa neuvoston päätöksen (EY) N:o 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 9 artikla Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 75 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMEN NIMI ALTENER II. Monivuotinen ohjelma uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä. 2. BUDJETTIKOHTA B4-1030 3. OIKEUSPERUSTA Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993, s. 41). ALTENER I -ohjelma. Monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II) koskeva 22 päivänä toukokuuta 1997 esitetty ehdotus neuvoston päätökseksi (EYVLN:o C 192, 24. 6. 1997, s. 16). Energia-alan toimien puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi. 4. TOIMEN KUVAUS 4. 1. Toimen yleistavoite Komissio pitää ALTENER-ohjelman tarpeellisena. Ohjelma edesauttaa merkittävästi ympäristöä säästävien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymistä ja muodostaa tärkeän osan komission strategiasta C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä tavoite on yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklan mukainen. jatkamista Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisön primaarienergian tarpeesta on tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrä on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja komissio ehdottaa uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävää lisäämistä vuoteen 2010 mennessä. Vihreää kirjaa hyväksyttäessä esitettiin tavoitteeksi uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä. Komissio valmistelee tiedonantoa valkoisesta kirjasta Uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön strategia vuodelle 2010 sekä siihen liittyvästä toimintasuunnitelmasta. ALTENER II - ohjelmalla on tärkeä merkitys tämän strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman toteuttamisessa ja seurannassa. ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että yhteisö asettama tavoite saavutetaan. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen lisää myös yhteisön sisäistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, edistää paikallisten energiavarojen 16 hyödyntämistä ja vauhdittaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty komission rahoituksella) pääsyä markkinoille. Komissio ehdottaakin tämän vuoksi ALTENER-ohjelman jatkamista siten, että uudessa ohjelmassa otetaan huomioon monet riippumattoman asiantuntijaryhmän suosituksista, ALTENER-konferenssin päätelmät sekä ne kokemukset, jotka komissio on saanut toteuttaessaan ALTENER-ohjelmaa ja muita energiaan liittyviä toimia. 4. 2. Toiminnan säädetty kestoaika ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toiminnan kesto on viisi vuotta alkaen tammikuun 1. päivästä 1998 ja päättyen joulukuun 31. päivään 2002. 5. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat. 6. MENO-/TULOLAJI ALTENER II -ohjelmalle ehdotettu talousarvio on 81,1 miljoonaa ecua. ALTENER I -ohjelman talousarvio oli alun perin 40 miljoonaa ecua, mutta rahoitusta lisättiin ohjelman loppuun mennessä noin 46,4 miljoonaan ecuun. Vuosina 1994, 1995 ja 1996 käytettiin kokonaistalousarvioista 72 prosenttia. Vuoden 1993 toiminta jäi käytännössä ainoastaan neljän kuukauden mittaiseksi - ohjelma hyväksyttiin vasta 18. syyskuuta 1993 -ja vuonna 1997 käytettävissä oleva rahoitus on 8,2 miljoonaa ecua. ALTENER II koostuu kuudesta toimi- ja toimenpidetyypistä, jotka koskevat uusiutuvia energialähteitä: A (a) (b) ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN: tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä lainsäädäntö; kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: - paikallis- ja aluesuunnitteluun, - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin, - - kasvatukseen ja koulutukseen; tiedotukseen, 10 77 (c) (d) B (e) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten; muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa; UUSI MARKKINAOSUUDEN KASVATTAMISEKSI UUSIUTUVIEN TOIMI ENERGIALÄHTEIDEN kohdennetut markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja seuraavilla aloilla: uusiutuvien helpotetaan toimet, joilla energialähteiden - biomassa, mukaan soveltuvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu, lukien energiatuotantoon - aurinkolämpöjärjestelmät ja auringon fotoenergiajärjestelmät, - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, - - geoterminen energia, tuulienergia, C. UUDET TOIMET UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN YHTEISÖN STRATEGIAN TOTEUTTAMISEKSI, SEURAAMISEKSI JA VALVOMISEKSI (f) toimet, joiden tarkoitus on: - uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja - toimintasuunnitelman täytäntöönpanon valvominen toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi tehtyjen aloitteiden tuki erityisesti edistämällä toimien yhteisvaikutusta jäsenvaltioiden sen valvominen uusiutuvien edistymisen ja - yhteisön energialähteiden kehittämisessä tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden arviointi. - Rahoitustukea myönnetään seuraavasti: - 100 prosenttiin asti kuluista, jotka liittyvät a, c ja f kohdassa tarkoitettuihin toimiin - 30-50 prosenttia b ja d kohdassa tarkoitettujen toimien kokonaiskustannuksista, jolloin jäljelle jäävistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot tai yksityiset yritykset. Rahoitustuen määrä 2 artiklan e kohdan perusteella toteutettaville toimille määrätään vuosittain. Ohjelma on valittujen toimien kannalta luonteeltaan ohjeellinen, ja sen painopistealueet ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain. Vuotuisista suuntaviivoista pyydetään koostuu jäsenvaltioiden edustajista. lausuntoa neuvoa-antavalta komitealta, joka - i l- 78 rahoituksesta on Kaikesta vastuuhenkilön tai koordinoijan välillä. tehtävä sopimus komission ja rahoitettavan toimen 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Vuosittaiset maksusitoumusmäärärahat osoittaa budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain määrärahojen suuruuden. toteuttamista ohjelman varten Ehdotettu ohjeellinen talousarvio on 81 100 000 ecua. Määrärahat riippuvat tällä hetkellä voimassa olevista rahoitusnäkymistä. Vahvistettaessa seuraavia edistämiseen tarkoitettujen ensisijaisten toimien rahoitusta mahdollisesti harkita uudelleen. rahoitusnäkymiä energialähteiden uusiutuvien voidaan 7. 1. Kustannusten arvioiminen (yksikkökustannusten määrittely) Yksityiskohtaisista taulukoista ja erittelyistä sekä toimien perusteluista käy ilmi, kuinka toiminnan kokonaiskustannukset on laskettu. 2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen Alakohtaiset tutkimukset: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset, mutta tutkimusten on nyt katettava kaikki jäsenmaat sekä KIE-maat. (Tutkimukset koskivat aiemmin tehty 12 jäsenmaata, ja ne on nyt laajennettava käsittämään 15 jäsenmaata. ) Yhdenmukaistaminen: Sama tutkimuksissa. Tutkimuskohteina ovat muun muassa sähköverkkoon liittymisen hyväksymismenettelyjen ja ehtojen sekä jäsenvaltioissa voimassa olevien määräysten yhdenmukaistaminen hankekohtaisesti strategian toteuttamisessa. lähestymistapa alakohtaisissa kuin Standardit: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset eli noin 500 000 ecua/valtuutus. 70 tuhatta ecua | 1998 2001 2000 Kustannusten jakautuminen | 1999 Yhteensä 2 artikla a alakohta: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen * Alakohtaisia ja markkinastrategioita koskevat tutkimukset * Yhdenmukaistaminen * Normien ja standardien kehittäminen Välisumma (2 artiklan a alakohta) 500 1000 1000 500 10 000 6 000 4 000 6 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 1500 1500 1000 1500 1500 1500 1500 1000 1000 2002 500 500 2 artiklan b alakohdan mukaiset toimet: infrastruktuurit ja välineet uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten Infrastruktuurit ja suunnittelu: Vähintään yksi hanke vuodessa 10 valtiossa ja vähintään kaksi hanketta viidessä valtiossa kolmen infrastruktuurityypin alalla. Paikallis- ja aluetason suunnittelua sekä koulutus- ja tiedotusinfrastruktuureja on voimistettava. Kustannusten jakautuminen 1998 2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä 2001 2002 1999 tuhatta ecua | 2000 Yhteensä tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin 1500 1600 1900 1900 1900 8 800 * Paikallis- ja aluetason suunnittelu * Hankkeet, joissa kehitetään välineitä suunnittelua, seurantaa ja arviointia varten * Uusiin rahoitusvälineisiin ja markkinavälineisiin liittyvät hankkeet * Tiedotukseen sekä kasvatus- ja koulutusohjelmiin liittyvien infrastruktuurien kehittäminen Välisumma (2 artiklan b alakohta) 1000 1 100 1000 1000 1000 5 100 1000 1 100 1 100 1 100 1 100 5 100 1000 4 500 1 100 4 900 1 100 5 000 1 100 5 000 1 100 5 000 5 400 24 400 2 artiklan c alakohdan mukaiset toimet: Tiedon levittäminen tapahtumat Yhteisön infrastruktuureja käsittelevää ja neljä alakohtaisia kysymyksiä käsittelevää sopimuspuolten kokousta. Edistämiskustannukset, tiedotteet, esitteet jne. "Käynnistyskampanjan" edistäminen. julkaisut: Vuosittain järjestetään neljä ja Erityistehtäviä varten luotavat tilapäiset verkot: ALTENER I -ohjelmassa rahoitusosuus kolmen biomassaverkoston kustannuksista oli ainoastaan 30 prosenttia, ja kustannukset olivat 1,2 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja miljoona ecua vuonna 1996. Toimea on laajennettava muihin energiamuotoihin ja rahoitusosuutta on lisättävä. -13 o O 0 Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten (virtuaalisen keskuksen 'Agores' perustaminen): Koska tämä on uusi toimi, kustannusarvio perustuu niihin kokemuksiin, joita saatiin EnR-verkoston kerätessä ja käsitellessä jäsenvaltioilta saatua tietoa ALTENER-ohjelmaa varten, sekä toiminnan kustannuksiin. Lisäksi kustannusarviossa on otettu huomioon ohjelman piiriin kuuluvien maiden, tehtävien ja kysymysten määrän lisääntyminen. Toimea vahvistetaan asteittain laajentamalla sitä uusiin valtioihin ja kohdennettuihin toimintoihin. tämän Kansallisten, alueellisten ja paikallisten tiedotustoimien tuki, jota toteutetaan yhdessä mm jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa: Tukea myönnetään vähintään kahdelle kansalliselle tapahtumalle vuodessa (tuen enimmäismäärä 50 %). Verkoille, yhteenliittymille ja muille toimijoille myönnettävä tuki: Lähes kaikki alan teollisuuden eri yhteenliittymät tai liitot järjestävät tapahtuman kerran vuodessa ja muutamat niistä kansainvälisen tapahtuman joka toinen vuosi. Rahoitustuki on 30 000 - 100 000 ecua. Lisäksi voidaan tukea julkaisuja tai tiedotustoimia. tuhatta ecua Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 500 750 500 750 750 400 2 artiklan c ja d alakohta: tiedonlevitys + yhteisrahoitettu tiedonlevitys * Yhteisön tapahtumat ja julkaisut, "käynnistyskampanjan" edistäminen * Tilapäiset verkostot, jotka luodaan biomassaan, jätteisiin, nestemäisiin biopolttoaineisiin, auringon lämpöenergiaan, auringon fotoenergiaan, rakennuksiin ym. liittyviä erityistehtäviä varten * Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten * Tuki yhteistyössä jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa toteutettaville kansallisille, alueellisille ja paikallisille toimille, mukaan lukien ETA, KIE-maat ja Kypros * Tuki olemassa oleville verkostoille, yhteenliittymille ja muille toimijoille Välisumma (2 artiklan c ja d alakohta) 3 000 2 800 3 000 400 750 750 750 500 500 500 500 500 500 750 500 750 2 400 3 750 750 500 750 500 3 750 2 500 500 i 500 2 400 3000 3000 14 800 2 artiklan e alakohdan mukaiset toimet: Kohdennetut toimet, joilla edistetään uusiutuvien vauhditetaan investointeja energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja Rahoitusta annetaan oheistoimiin, energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja helpotetaan investointeja. Tätä toimintaa varten ehdotetut rahoitussummat perustuvat teollisuuden tekemiin laskelmiin, ja niissä on otettu huomioon eri alojen kehitysennusteet sekä arviot eri oheiskustannuksista. Tästä ohjelmasta joilla edistetään uusiutuvien 14 Si oheiskustannuksiin myönnettävän tuen määrän päättää komissio ehdotuspyyntövaiheessa. Tällä toiminnalla on hyvin tärkeä merkitys "käynnistyskampanjan" toteuttamisessa, jota komissio suunnittelee uusiutuvia energialähteitä koskevassa valkoisessa kirjassa. Tarkoituksena on mm. täydentää esittelyhankkeiden jälkeen ohjelmissa havaittuja aukkoja sekä edistää investointeja. tuhatta ecua Kustannusten jakautuminen 1998 2 artikla e alakohta: Kohdennetut toimet, 1999 Yhteensä joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden 2000 2002 2001 markkinaosuuden kasvua ja investointeja 100 100 100 100 100 500 * Vuosittaiset tarjous- ja ehdotuspyynnöt, muutokset, uudet tavoitteet * Kohdennetut toimet: -Alue 1 : biomassa, biokaasu, biopolttoaineet -Alue 2: auringon lämpöenergia ja fotoenergia -Alue 3 : aurinkoenergian käyttö rakennuksissa -Alue 4: pienvesivoima -Alue 5: tuulienergia -Alue 6: geoterminen energia Välisumma (2 artiklan e alakohta) 1000 1000 1500 1 500 1500 6 500 750 1000 1 500 1500 1 500 6 250 500 1000 1 100 1 100 1200 4 900 500 500 250 3 600 500 500 300 4 400 500 500 300 5 50 500 500 300 5 500 500 500 300 5 600 2 500 2 500 1450 24 600 tuhatta ecua Kustannusten jakautuminen Yhteensä 2 artiklan f alakohta: Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman 1999 1998 2001 2002 2000 toteuttaminen * Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden seuranta; toimintasuunnitelman toteuttamisen edistymistä koskevat selvitykset * Tuki toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehdyille aloitteille * Yhteisön, jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisen seuranta; tilastot * Ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta YHTEENSÄ 500 500 500 500 500 2 500 250 450 450 450 450 2 050 300 300 300 300 300 2 500 250 250 250 250 250 1250 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 -15 82 7. 2 (maksusitoumusmäärärahat) Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan tuhatta ecua Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 2 artiklan a alakohta: uusiutuviin 2 000 2 000 2 00d 2 ooq 2 oori îoood energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen 2 artiklan b alakohta: uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin liittyvät toimet 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 24 40A artiklan c ja d alakohta: tiedon 3 000 2 800 3 000 3 00CH 3 000 14 80Q levittäminen 2 artiklan e alakohta: kohdennetut toimet, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja investointeja 3 600 4 400 5 500 5 500 5 60fl 24 60d 2 artiklan f alakohta: uusiutuvia 1300 1 500 1500 1 5001 1 50d 7 30d energialähteitä koskevan jäsenvaltioiden ja yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman seuranta ja edistymistä koskevat selvitykset Yhteensä 14 400 15 600 17 00d 17 00d 17 lOOl 81 10Q Sijoitusten ja oheiskustannusten vertailu Uusiutuvan energianlähteen tyyppi Kokonais- yksikkö- kustannukset Oheis kustan nukset (prosent teina) Oheis kustan nukset (ecuina) ecu/kW % ecua/k\V Biomassa Auringon fotoenergia Auringon 800 4 000 250/m2 80 800 25/m2 10 20 10 16 Tukikelpoisten oheiskustan nusten arvio ennakoitujen resurssien mukaan milj. ecua 18 6 8 Sijoitus ten arviointi (ei tukikel poista) milj. ecua 180 30 80 Tuotan tokapa siteetti MW 225 7,5 320 milj. 83 lämpöenergia Aurinkotalot Pienvesivoima Tuulienergia Geoterminen energia Yhteensä 100 1 100 800 2 000 20 25 15 10 20 275 120 200 40 14 26,5 20 392,5 50 m 400 14,5 33,5 10 2 artiklan f alakohdan mukaiset toimet: Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden valvominen; toimintasuunnitelman edistymisen seuranta: seurantajärjestelyt on luotava ja otettava käyttöön asteittain kansallisten laitosten (energiavarastojen) muodostamalle perustalle. Kustannukset ovat arviolta 200 000 - 300 000 ecua vuodessa. Selvitysten kustannuksiksi arvioidaan 15 000 ecua vuodessa maata kohti. Järjestelmää laajennetaan asteittain KIE-maihin. Toimintasuunnitelman aloitteille myönnettävä tuki: Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 15 000 ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin. Yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisen seuranta: Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto on arvioinut tilastoja varten tehtyjen selvitysten kustannuksiksi 20 000 ecua maata kohti vuodessa. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja muille osa-aloille kuten työllisyys ja koulutus. Ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta. Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 15 000 ecua vuodessa; järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja tehostetaan ohjelman ja strategian edistymisen mukaan. lisäksi koordinoinnin 7. 3 Osaan B kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, kokouksista ym. aiheutuvat toimintakustannukset tuhatta ecua Erittely Talousarvio - Tutkimukset - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset - Konferenssit ja kongressit - Tiedotus- ja julkaisutoiminta Yhteensä i - 1 7- 50 000 25 000 25 000 , ™ 0 00 250 000 84 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 8. TOIMENPITEET TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET) PETOSTEN EHKÄISEMISEKSI (JA Tehtyjen sopimusten osalta korvaukset maksetaan todellisten kulujen perusteella (lukuun ottamatta tutkimusten aiheuttamia kustannuksia, joista maksetaan kiinteä korvaus hyväksyttyjen valtaosa ALTENER-hankkeiden kustannuksista ei liity investointeihin, kustannuksia korvataan useimmissa tapauksissa hyväksyttyjen tulosten perusteella. perusteella). Koska tulosten 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 ALTENER II -ohjelmassa toteutettavan toiminnan erityistavoitteet 1. Yhteisö toteuttaa toimia ja toimenpiteitä käsittävän viisivuotisen ohjelman edistääkseen uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisön alueella. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: Erityistavoitteet Toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä, joilla pyritään kehittämään uusiutuviin energialähteisiin liittyviä mahdollisuuksia Yhdenmukaistaa uusiutuvien energialähteiden markkinoita Lisätä luottamusta uusiutuviin energialähteisiin ja kasvattaa niiden markkinaosuutta sekä parantaa alan kansainvälistä toimintavalmiutta ja kilpailukykyä tukemalla infrastruktuureja Keinot Alakohtaiset markkinastrategiat Kohderyhmä Päättäjät, teollisuus, hankkeiden toteuttajat Normien ja standardien kehittäminen ja lainsäädän nöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten yhdenmukaistaminen Kansallinen, alueellinen ja paikallinen suunnittelu Suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittavien välineiden ja menetelmien kehittäminen Teollisuus, tuottajat, käyttäjät Kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, päättäjät Päättäjät, hankkeiden toteuttajat, teollisuus, tuottajat Uusien rahoitus-ja markkinavälineiden kehittäminen Rahoituslaitokset, hankkeiden toteuttajat, sijoittajat, tuottajat, käyttäjät Tietoinfrastruktuurit Päättäjät, käyttäjät 18 85 Opetuksen ja koulutuksen infrastruktuurit. Lisätä luottamusta uusiutuviin energialähteisiin ja kasvattaa niiden markkinaosuutta tehostamalla kansainvälisellä, yhteisön, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla saadun kokemustiedon levittämistä sekä eri tasoilla toteutettavien toimien koordinointia Yhteisön laajuiset, kansalliset ja alueelliset tapahtumat ja julkaisut Tilapäiset ja erityisverkostot taitotiedon vaihtoa varten Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten Tuki nykyisille verkostoille Yliopistojen ja teknillisten oppilaitosten opiskelijat, uudelleenkoulutukseen osallistuvat työntekijät, teknikot, arkkitehdit, insinöörit, koulut, käyttäjät Päättäjät, teollisuus, hankkeiden toteuttajat, tuottajat, käyttäjät Hankkeiden toteuttajat, suunnittelijat Kansainväliset, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, päättäjät, teollisuus, hankkeiden toteuttajat, tuottajat, käyttäjät Teollisuus, tuottajien ja käyttäjien yhteenliittymät Vauhdittaa investointeja lisäämällä uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon toimintakapasiteettia Toteuttaa uusiutuvia energialähteitä koskevaa yhteisön strategiaa Hankkeille annettava rahoitustuki, jolla vähennetään oheiskustannuksia ja palveluista koituvia kustannuksia Julkiset ja yksityiset hankkeiden toteuttajat, sijoittajat, tuottajat ja käyttäjät - Yhteisön strategioiden valvonta jäsenvaltioissa ja selvitykset toimintasuunnitelman edistymisestä - Toimintasuunnitelman toteuttaminen siten, että pyritään erityisesti tehostamaan yhteisvaikutusta yhteisön ja jäsenvaltioiden muiden toimien kanssa - Yhteisön ja jäsenvaltioiden edistymisen seuranta uusiutuvien energialähteiden -19 Yhteisön toimielimet, jäsenvaltioiden viranomaiset, päättäjät Yhteisön toimielimet, jäsenvaltioiden viranomaiset Yhteisön toimielimet, jäsenvaltioiden viranomaiset, päättäjät, teollisuus, hankkeiden toteuttajat, tuottajat, käyttäjät 86 kehittämisessä 9. 2. Toiminnan perustelut Kustannukset osuutta yhteisön uusiutuvien energian energialähteiden Jotta kokonaiskulutuksesta voitaisiin kasvattaa merkittävästi, on enemmän investointeja. Lisäinvestoinnit olisivat TERES II -kertomuksen mukaan 180 miljardia ecua vuoteen 2020 mennessä. Näin mittava rahoitus Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioista ei tule kysymykseen. Ainoa mahdollisuus on riippumaton rahoitus, johon osallistuvat yhteisön puitteissa kaikki taloudelliset toimijat. Komissio osallistuu työhön luomalla yhdenmukaiset markkinaolosuhteet sekä tukemalla toimia, joiden liitännäis- ja kerrannaisvaikutukset voidaan osoittaa objektiivisesti. sisäisestä tehtävä Tuloksiksi odotetaan, että - markkinoilla olevien uusiutuvien energialähteiden laatu paranee, - hankkeiden toteuttajien ja sijoittajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa, - käyttäjien ja kuluttajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa, - erityisolosuhteet huomioon ottavia ratkaisuja kehitetään ja riittäviä infrastruktuureja rakennetaan, - uusiutuvat energialähteet ovat riittävän hyvin saatavilla markkinoilla, - - uusiutuviin energialähteisiin liittyviä tehokkaita strategioita otetaan käyttöön ja niitä toteutetaan laajamittaisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, valvotaan, - varmistetaan, että toimet täydentävät toisiaan. 9. 3. Toiminnan seuranta ja arviointi Komissiota avustaa hankkeiden arvioinnissa ja valintaperusteiden määrittämisessä neuvoa- antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja eri maiden asiantuntijoista. Päätöksen 2 artiklan e kohdassa tarkoitettuja toimia varten muodostetaan neuvoa-antavan komitean jäsenistä tekninen työryhmä, joka kokoontuu vuosittain. Valitut suoritusosoittimet ovat seuraavat: Yleiset osoittimet: - C02-päästöjen vähentäminen, - uusiutuvien energialähteiden osuuden kokonaiskulutuksessa, lisääminen yhteisön sisäisessä energian - uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon kapasiteetin lisääminen, strategian - edistyminen energialähteitä toimintasuunnitelman toteutuksessa Euroopan yhteisössä ja jäsenvaltioissa. uusiutuvia koskevan yhteisön 20 ja 87 Erityisosoittimet: - kehitettyjen normien ja standardien määrä (2 artiklan a kohta), - luottamusta lisäävien rahoitus- ja markkinavälineiden määrä ja kattavuus (2 artiklan a ja b kohta), luottamusta lisäävien tiedotteiden ja tiedotustoimien määrä ja kattavuus (2 artiklan c ja d kohta), toiminnassa olevien infrastruktuurien määrä ja tyyppi (2 artiklan b kohta) (tehdään selvitys), - - - paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien määrä ja kattavuus (2 artiklan b kohta), - edistämiskampanjoiden tai tiedotustoiminnan laajuus ja niiden kohderyhmät (2 artiklan c ja d kohta) (tehdään selvitys), - käyttöön otettu uusi kapasiteetti (2 artiklan e kohta) (ks. kohta 7. 1, 2 artiklan e kohta), - kohdennettujen hankkeiden onnistumisaste (2 artiklan e kohta), - hankkeissa mukana olevien pk-yritysten osuus (2 artiklan e kohta), - jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet (2 artiklan f kohta). Suunnitellaan seurantajärjestelmä, jossa esitetään, miten edellä lueteltuja osoittimia varten kerättyjä tietoja käytetään ja miten tulokset todennetaan. * Oheiskustannukset vaihtelevat tuen määrästä kohdennettujen toimien (2 artikla) tukikelpoisille kustannuksille päätetään vuosittain kunkin teknologian osalta 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan mukaan. teknologiasta riippuen. Yhteisön Arviointimenetelmät ja -jaksot Komissio arvioi jatkuvasti uusiutuvien energialähteiden kehittämistä jäsenvaltioissa ja esittää tietyin väliajoin kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Lisäksi komissio laatii jatkuvasti kertomuksia ALTENER-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu kolme tai neljä kertaa vuodessa. Komissio on antanut puolueettoman konsulttiryhmän tehtäväksi arvioida ALTENER I - ohjelma. Uudessa ALTENER II -ohjelmassa on otettu huomioon lukuisia tämän asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia. Komissio on laatinut kertomuksen tuloksista, joita oli saavutettu ALTENER I -ohjelman kolmannen toimintavuoden loppuun mennessä. Tämä kertomus toimitetaan neuvoston 13. syyskuuta 1993 tekemän päätöksen (93/500/ETY) 8 artiklan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille. lisäksi ALTENER II -ohjelman toisen toimintavuoden aikana käynnistetään ohjelman arviointi siten, että välikertomus tuloksista voidaan esittää ennen uuden budjettikehyksen esittelyä. saavutetuista 10. HALLINTOMENOT tehtävästä varojen Tarvittavan hallintohenkilöstön osoittaminen riippuu vuosittain kohdentamista koskevasta komission päätöksestä, jota tehtäessä otetaan erityisesti 21 88 huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymät ylimääräisen henkilöstön määrä sekä ylimääräiset varat. 10. 1 Vaikutus henkilöstötarpeeseen joiden tuloksia tiedonannot lisäämistä. Esihankkeita, ALTENER-ohjelmassa kehitetään yhteisön strategia uusiutuvia energialähteitä varten, ja se on ainoa yhteisön ohjelma, jonka tarkoitus on yksinomaan edistää uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden tutkimuksia, normeja, tiedonlevitystä ja erityisverkkojen seurantaa koskevien sopimusten teknisestä hallinnosta vastaavien hallintovirkamiesten on myös valmisteltava komission ja säädösehdotukset uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi sekä laadittava yhteisön strategia ja toimintasuunnitelma ja seurattava ja valvottava niitä. Menettelyjä ja neuvotteluja, esitettävät säädösehdotukset, voidaan pitää mittavana työnä, joka vie noin 30 % henkilöstön työajasta. Loput 70 % kuluvat ALTENER-ohjelmassa toteutettavien hankkeiden tekniseen hallinnointiin (lokakuussa 1997 meneillään on noin 190 hanketta). ALTENER- hankkeet koskevat seitsemää tärkeää energia-alaa - biomassa, pienvesivoima, tuulienergia, aurinkolämpövoima, auringon fotoenergia, rakennusten aurinkosähkö ja geoterminen energia ja koulutusinfrastruktuurit, uudet markkinarahoitusvälineet ja menetelmien kehittäminen suunnittelutyöhön ja arvioinnin seurantaan. ALTENER-ohjelman hallintoon on varattava ainakin yksi vastuuhenkilö kullekin osa- alalle, jotta voitaisiin kehittää kunnolla aluekohtaisia strategioita ja seurata kaikkia toimintoja. sekä neljää esihanketta ja aluesuunnittelu, unionin muille - paikallis- toimielimille tieto- ovat - Viran tai toimen tyyppi Toiminnan hallintoon osoitettu henkilöstö Vakinaiset virat A B C 8,5 2,5 3,5 Virkamiehet tai määräaikainen henkilöstö Muu henkilöstö josta Kesto Määrä aikaiset toimet pääosaston henkilöstöä 6 1,5 2 2 tilapäistä työntekijää 2 kansal lista asian tuntijaa 2 asian tuntijaa 2 tilapäistä työntekijää 22 lisähenkilöstöä tai pääosaston muuta henkilöstöä 2,5 1 1,5 kansallista 2 asiantuntijaa 2 asiantuntijaa 5 vuotta 8i) 10. 2 Lisähenkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus Ohjelman hallinnon kokonaislisäkustannukset voidaan arvioida seuraavasti: Virkamiehet: 5 x5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (katso kohta 10. 1) 1 802 500 ecua Asiantuntijat (A0-1178) 2 x5 vuotta x 120 000 ecua = Kansalliset asiantuntijat (AO-1520) 2 x5 vuotta x 40 000 ecua = YHTEENSÄ = 1 200 000 ecua 400 000 ecua 3 402 500 ecua 10. 3 Muut toimintakulut Budjettikohta (otsikon n:o) A-1300 Virkamatka-, matka- ja muut niihin liittyvät kulut A-2510 Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät puiteohjelmakomitean erityiskokoukset (neljä kertaa vuodessa) Määrä vuodessa Laskutapa 130 000 ecua 108 000 ecua Sopimuspuolien kokoukset kunkin toimen osalta, hankkeiden seuranta 900 ecua x 30 henkilöä x 4 kokousta Yhteensä 238 000 ecua Kokonaiskustannukset koko ohjelman ajalle ovat 238 000 x 5 = 1 190 000 ecua. Nämä määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden määrärahoihin. 23 90 EUROOPAN KOMISSIO LIITE V EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIATEHOKKUUTTA EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA OHJELMASTA (1998-2002) 91 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä4 yhteistoiminnassa Euroopan parlamentin kanssa, sekä katsoo, että perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, neuvosto energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta5, teki 16 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen N:o 737/96 yhteisön neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi C02- kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä istunnoissaan liittyvää Kioton konferenssia varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna, puitesopimukseen ilmastonmuutosta koskevaan tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi, erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8 prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä, päätöksellä 93/389/ETY6 otettiin käyttöön yhteisön C02-päästöjen kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmä, ja muiden komissio korosti 8 päivänä helmikuuta 1990 antamassaan energiaa ja ympäristöä koskevassa tehtävien aloitteiden kulmakivenä pyrittäessä vähentämään energian haitallisia ympäristövaikutuksia, tiedonannossa energiatehokkuutta tulevaisuudessa l 2 3 4 5 EYVL N:oL 335, 24. 12. 1996 6 EYVL N:o L 167, 9. 7. 1993, s. 31 32 energianhallinnan ympäristönsuojelua, kehitystä, kehittämistä edistettäisiin lisättäisiin energian saannin varmuutta ja tuettaisiin kestävää kiireellisesti, tarvitaan jotta komissio on esittänyt 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa sekä 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa neuvostolle ja Euroopan parlamentille näkemyksensä Euroopan yhteisön energiapolitiikan tulevaisuudesta ja energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteiden merkityksestä, perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystasoeroja sekä muita heikommassa sisällytettävä näihin asemassa olevien alueiden pyrkimyksiin, jälkeenjääneisyyttä; energia olisi neuvosto hyväksyi päätöksellä 91/565/ETY7 yhteisön energiatehokkuusohjelman (Save), jolla pyrittiin energiatehokkuutta suosivien infrastruktuurien vahvistamiseen yhteisössä; kyseisen ohjelman voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995, tärkeäksi tunnusti Save-ohjelman yhteisö tekijäksi C02-päästöjen vähentämistä koskevassa yhteisön strategiassa; Euroopan yhteisön alueellisista energiaohjelmista 8 päivänä toukokuuta 1991 annetussa komission tiedonannossa, neuvoston kyseisestä tiedonannosta tekemissä päätelmissä sekä 16 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että näitä toimintoja olisi jatkettava, laajennettava ja käytettävä yhteisön energiastrategian tukemiseen; tämä alueellista toimintaa koskeva aloite olisi kokonaisuudessaan sisällytettävä uuteen Save II -ohjelmaan, ja neuvoston päätöksellä N: o 1110/94/EY8 vahvistettiin Euroopan parlamentin teknologista tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien neljäs puiteohjelma; energiatehokkuuspolitiikka on tärkeä väline käytettäessä ja edistettäessä puiteohjelmassa kehitettävää uutta energiateknologiaa; Save II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä toimintaväline, komissio on esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle viidettä TTK-puiteohjelmaa koskevat ehdotuksensa9, Save II -ohjelman tavoitteena on parantaa loppukulutuksen energiaintensiteettiä vielä yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu, neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään istunnossa, että tavoitteena oleva C02-päästöjen vakiinnuttaminen voidaan saavuttaa vain yhteensovitetuilla, energiatehokkuutta ja taloudellista energian käyttöä edistävillä toimenpiteillä, jotka perustuvat energian tuottamisen, muuntamisen, siirtämisen ja kuluttamisen kaikilla tasoilla ilmenevään kysyntään ja tarjontaan ja joissa hyödynnetään uusiutuvia energiamuotoja; paikalliset energianhallintaohjelmat kuuluvat tällaisiin toimenpiteisiin, 7 EYVL N:oL 307, 8. 11. 1991, s. 34 8 EYVL N:oL 126, 18. 5. 1994, s. 1 9 KOM (97) 93 energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa Euroopan parlamentti kehotti määrittelemään tavoitteet ja laatimaan energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevan yhteisen ohjelman siten, että ne sopivat yhteen Rio de Janeirossa (1992) ja Berliinissä (1995) sovittujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien tavoitteiden kanssa, kehotti laatimaan Save II -ohjelman ja kehotti komissiota selventämään tehtäväänsä energian säästön ja energiatehokkuuden alalla suunnittelemalla käytännön hankkeita, energiatehokkuuden parantamisella on myönteinen vaikutus sekä ympäristöön että energiahuollon varmuuteen; nämä vaikutukset ovat luonteeltaan yleismaailmallisia; tämän vuoksi tarvitaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä mahdollisimman hyvien tulosten saavuttamiseksi, C02-päästöjä voitaisiin vähentää 180-200 miljoonaa tonnia vuoteen 2000 mennessä parantamalla loppukysynnän energiaintensiteettiä viisi prosenttia enemmän, kuin on normaalisti arvioitu, Save II -ohjelma on tärkeä ja tarpeellinen väline aiempaa paremman energiatehokkuuden edistämiseksi, päällekkäisyyden välttämiseksi ja synergian saavuttamiseksi ohjelman täytäntöönpanossa on huolehdittava siitä, että tehdään tiivistä yhteistyötä muiden energiatehokkuuden edistämiseen suoraan liittyvien yhteisön ohjelmien kanssa, on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata Save II -ohjelma assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994 antaman tiedonannon mukaisesti, sekä assosioituneille Välimeren maille ja Kyprokselle, yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että hankkeet arvioidaan perusteellisesti etukäteen, sekä seuraa ja arvioi järjestelmällisesti tukea saavien hankkeiden edistymistä ja tuloksia, ja aiotaan toteuttaa energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN. 1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa osana energia-alan puiteohjelmaa monivuotisen erityisohjelman, jossa valmistellaan ja toimenpiteitä energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman yleistavoitteena on: toteutetaan kustannustehokkaalla toimia ja tavalla a) edistää energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä kaikilla aloilla, b) edistää energiansäästöön tähtääviä yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden investointeja c) luoda olosuhteet loppukulutuksen energiaintensiteetin parantamiselle. QA 2. Yhteisön rahoitusta myönnetään osana yhteisön energiatehokkuutta edistävää Save II - ohjelmaa, jäljempänä "ohjelma", tämän päätöksen tavoitteiden mukaisiin toimiin. Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia energiatehokkuuteen liittyviä toimia ja toimenpiteitä: 2 artikla a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia, standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi, tähtääviä yhteisön toimenpiteitä b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, tarkoituksena on nopeuttaa energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja ja joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla, joiden c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon edistämiseksi ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintojen koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin, d) edellä c alakohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin komission ehdottamina, e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta, f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla. 3 artikla 1. Kaikki 2 artiklan a, c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvät kustannukset maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 2. Yhteisön osuus 2 artiklan b, d, ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. 3. Jäljellejäävä osuus 2 artiklan b, d ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta voidaan järjestää julkisista varoista tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä. 4 artikla 1) Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002. 2) Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 95 5 artikla 1. Komissio vastaa ohjelman rahoitusjärjestelyistä ja ohjelman toteuttamisesta. Komissio myös varmistaa, että ohjelman toimiin sovelletaan ennakkoarviointia, seurantaa ja jälkiarviointia, mihin hankkeen päätyttyä sisältyy myös vaikutusten, toteuttamisasteen ja alkuperäisten tavoitteiden toteutumisen arviointi. 2. Rahoituksen saajien on puolivuosittain sekä hankkeen päätyttyä annettava komissiolle kertomus. 3. Kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden tukemiseen sovellettavat edellytykset ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain ottaen huomioon: - kustannustehokkuuden arviointiperusteet, säästömahdollisuudet ja ympäristövaikutukset, erityisesti C02-päästöjen vähentäminen, - jäljempänä 7 artiklassa mainittu luettelo ensisijaisista kohteista, - jäsenvaltioiden välinen koheesio energiatehokkuuden alalla. Jäljempänä 6 artiklassa tarkoitettu komitea auttaa komissiota määrittelemään kyseiset edellytykset ja suuntaviivat. 6 artikla Komissiota avustaa ohjelman toimia koskevasta täytäntöönpanossa monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea. energia-alan 7 artikla laatii vuosittain Komissio luettelon ohjelman ensisijaisista rahoituskohteista. Tässä luettelossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion vuosittain toimittamien yhteenvetojen perusteella, miten Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan. Ensisijaisina pidetään niitä aloja, joilla Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan eniten. Edellä 6 artiklassa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen laatiessa ensisijaisista kohteista. luetteloa 8 artikla 1. Ohjelman jokaisen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman edistymisestä sekä sellaiset ehdotukset 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti määriteltyjen suuntaviivojen muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen edellisen vuoden tulosten perusteella. kertomuksen 2. Ohjelman kolmannen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle toteutetuista ja energiatehokkuutta edistävistä toimenpiteistä sekä saavutetuista tuloksista erityisesti 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden osalta. Kertomukseen liitetään ohjelmaa koskevat muutosehdotukset, jotka voivat olla tarpeen näiden tulosten perusteella. jäsenvaltioiden yhteisön tasoilla 96 3. Ohjelman voimassaolon päätyttyä komissio tekee kokonaisarvion tämän päätöksen toimien soveltamisessa yhdenmukaisuudesta. Komissio antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ja ilmoittaa erityisesti, missä määrin 1 artiklassa esitetyt tavoitteet on saavutettu. sekä kansallisten ja yhteisön saavutetuista tuloksista 9 artikla Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin Euroopan vapaakauppaliiton maihin sovellettavin säännöin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 10 artikla Tällä päätöksellä kumotaan ja korvataan 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston päätös N:o 737/96. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 11 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 97 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma; uudet toimet energiatehokkuuden parantamiseksi Euroopan unionissa. 2. BUDJETTIKOHTA B4-1031 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohta. Neuvoston päätös 91/565/EY, tehty 29. lokakuuta 1991 (EYVL N:o L 307, 8. 11. 1991, s. 34). SAVE I-ohjelma. Neuvoston päätös 96/737/EY, tehty 16. joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 335, 24. 12. 1996, s. 50). SAVE II -ohjelma. Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta puiteohjelmasta (1998-2002). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite on tehostaa yleistavoitteena Toimenpiteen jäsenvaltioiden energiatehokkuusalotteita, jotta lopullinen energiansäästö olisi 100 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä merkitsee energian loppukulutuksen vähentämistä 12 prosentilla ja C02-päästöjen vähentämistä 15 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Jos Euroopan unionin tasolla ei ole otettu käyttöön sopivaa verotoimenpidettä, tämä puiteohjelman osa eli energiatehokkuuteen liittyvä SAVE-ohjelma on yksi harvoista yhteisön välineistä, jolla C02-päästöjä voidaan vielä tuntuvasti vähentää vuoteen 2010 mennessä. Päästöjen vähentäminen riippuu suoraan siitä, miten toteutetaan. Koska SAVE-ohjelman sääntelytoimenpiteet lisäksi rajoittuvat olennaiseen, on suotavaa tehostaa ohjelman muita toimintatapoja. Näistä syistä ja EU:n tulevaa laajentumista silmällä pitäen aikaisempaa tuntuvasti suurempi talousarvio on tarpeen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. tehokkaasti ohjelmaa SAVE I ja II -ohjelmia toteutettaessa havaittiin, että mitä lähempänä kuluttajaa toimia toteutettiin, sitä tehokkaampia ne olivat. 98 4. 2 Toimenpiteen kesto Toimenpide kestää viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun). 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Ohjelma koostuu kuudentyyppisistä toimista: a) b) c) d) e) f) joiden toimet, ja muut toimenpiteitä tutkimukset tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä sopimuksia, yhteisön ja standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi, (esimerkiksi vapaaehtoisia alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai kehittää energian käyttömuotoja ja joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla, joita komissio toimenpiteet, kokemustenvaihdon edistämiseksi ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten toimintojen koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin, ja paikallisten ehdottaa edellä c kohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin komission ehdottamina, energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta, energianhallinnan erityistoimet kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla. edistämiseksi alueellisesti ja ja alueiden välisen Tuen osuus on 100 % 4 artiklan a, c ja e alakohdissa tarkoitettuihin toimiin liittyvien kustannusten osalta. Yhteisrahoitusosuus on 30-50 % 4 artiklan b, d ja f alakohdissa tarkoitettujen jäsenvaltioille suunnattujen tukitoimien osalta. Tuettavat painopisteet ja toimintaohjelmat vahvistetaan vuosittain. sisällytetään alustavaan monivuotiseen ohjelmaan, toimet jonka 99 Jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea antaa ohjelmista lausuntonsa. Kaikesta rahoituksesta tehdään sopimus komission ja rahoitettavan hankkeen vastuuhenkilön tai koordinaattorin välillä. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Ehdotetut määrät hyväksytään voimassa olevien rahoitusnäkymien puitteissa. Tulevia rahoitusnäkymiä vahvistettaessa energiatehokkuuteen tähtäävien ensisijaisten toimien rahoitusta voidaan tarkistaa. Alustava talousarvioesitys on 68,4 miljoonaa ecua. 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Globaali ilmastonmuutos on vaikea haaste meille kaikille. Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen sopimuspuolten kolmas konferenssi pidetään Kiotossa joulukuussa 1997. Neuvosto on vahvistanut konferenssia varten teollistuneiden maiden neuvottelukannan, jonka mukaan tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä 15 % vuoteen 2010 mennessä ja vähintään 7,5 % vuoteen 2005 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. Päästöjen tämänhetkinen kehitys viittaa siihen, että nykyisen politiikan ja toimenpiteiden jatkuessa CO2- päästöt kasvavat arviolta 8 % vuoteen 2010 mennessä, minkä vuoksi päästöjen reaalinen vähentämistarve voi hyvinkin olla 23 %. Toimia tarvitaan useilla politiikan alueilla, erityisesti energian tuotannossa ja käytössä, kuten tuoreessa komission tiedonannossa Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä todetaan. SAVE II on lyhenne sanoista Specific Actions (erityistoimet energiatehokkuuden parantamiseksi). Euroopan unionin neuvosto hyväksyi SAVE II -ohjelman 16. joulukuuta 1996 (päätöksellä 96/737/ETY) yhtenä kolmesta unionin laajuisesta energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävästä ohjelmasta. Toiset kaksi ohjelmaa (JOULE ja THERMIE) suuntautuvat teknologiaan ja ulottuvat tutkimuksesta energiateknologian esittelyyn ja levittämiseen. Näissä ohjelmissa energiatehokkuus on vain yksi edistettävistä tekniikan aloista. SAVE on ainoa yhteisön ohjelma, joka keskittyy pelkästään energiatehokkuuden parantamiseen. for Vigorous Energy Efficiency 7. 1. 1 Tutkimukset joiden toimet, ja muut toimenpiteitä tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä sopimuksia, yhteisön ja standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi (esimerkiksi vapaaehtoisia Tutkimukset ovat tarpeen niiden teknisten selvitysten valmistelemiseksi, joita tarvitaan pätevien energiatehokkuusstandardien ja tarvittaessa lainsäädännön kehittämiseksi. Merkintöjen ja laitestandardien aloilla tehtävää työtä on jo osittain viety päätökseen, mutta toimia olisi edelleen jatkettava. Yksin 10 100 (12 vuodessa (92/42/ETY) potentiaaliset hyödyt vastaavat kuumavesisäiliödirektiivin 11 ecua miljardia öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 saakka). Jäljempänä olevassa taulukossa esitetyt budjettimäärärahat ovat viime vuosien kokemuksiin perustuvia arvioita. On tehtävä arviolta 30 tutkimusta, joiden kustannukset ovat keskimäärin 200 000 ecua tutkimusta kohti, jotta SAVE-toimia voitaisiin jatkaa seuraavilla aloilla: energiansäästö jäsenvaltion yli • rakennukset, liikenne ja kysynnänhallinta, • lämmön ja sähkön yhteistuotanto, • laitemerkinnät ja energian loppukäytön EY-tehokkuusstandardit, • vapaaehtoiset sopimukset, • energian loppukäytön kansainväliset tehokkuusstandardit, • muihin lainsäädäntötoimiin johtavat tutkimukset, • tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus EU:n nykyisten strategisten ohjelmien yhdeksi perusteeksi. Toiminta on kehittynyt yhteisön ohjelmien myötä. Sellaisilla ohjelmilla kuin Euroopan kehitysrahaston tukema VALOREN (nykyään osa INTERREG- ohjelmaa) on erinomaiset mahdollisuudet luoda energiatehokkuudesta paikallisen kehityksen moottori. Tämän hyvin myönteisen kokemuksen pohjalta pitäisi jatkaa eteenpäin. 7. 1. 2 Alakohtaiset kohdennetut kokeilutoimet SAVE-ohjelmassa on annettu vuoden 1997 loppuun mennessä tukea arviolta 350 alakohtaiselle kokeilutoimelle. Ohjelmassa on keskitytty koulutukseen, tiedotukseen, integroituun resurssi suunnitteluun, liikenteeseen, rakennuksiin, lämmön ja sähkön yhteistuotantoon sekä valvontaan ja kohdentamiseen. Toimiin kuuluu myös kansainvälisiä hankkeita, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita. Kokemus on osoittanut, että SAVE-ohjelman rajallisen talousarvion - niiden ehdotuksista hyväksytään laadukkuudesta huolimatta todennäköisesti vain 20 %. Yksittäisen kokeiluhankkeen keskimääräiset kustannukset ovat kuuden viime vuoden kokemuksen perusteella 100 000 ecua. Kun alakohtaisiin toimiin osallistuu useampi kuin yksi jäsenvaltio, kustannukset ovat suuremmat (keskimäärin arviolta 200 000 ecua/hanke). Viiden vuoden kokonaistalousarvio on 28 miljoonaa ecua, jolla voidaan tukea 140 tointa kaikissa jäsenvaltioissa eli 9 kokeilutointa jäsenvaltiota kohti. vuosittain vuoksi - 7. 1. 3 Tiedonlevitys Kuluttajalle suunnatulla tiedotuksella on tärkeä merkitys jaettaessa valistusta aikaisempaa paremmasta energiankulutuskäyttäytymisestä. Useimmista SAVE-hankkeista on saatavissa tietoa CORDIS-tietokannasta, jota yleisö voi käyttää maksutta Internetin kautta. Tiedotusta pitäisi kuitenkin lisätä, jotta n 101. valistaa jäsenvaltioita SAVE-ohjelman toimista saatuja tuloksia voitaisiin levittää entistä paremmin Tämä ja energiatehokkuuskysymyksissä. tiedotustoiminta koordinoitaisiin tarkasti niiden tulosten kanssa, jotka saadaan SAVE-ohjelmassa tehtävistä aloitteista. Toiminnan talousarvio on 9,1 miljoonaa ecua. Arvio perustuu aikaisempien vuosien kokemukseen ja tarpeeseen levittää tietoa kaikissa jäsenvaltioissa. Talousarviosta noin 45 % on varattu komission ehdottamiin toimiin, kuten konferensseihin, Internet- sivuihin, tietokantoihin, sopimuspuolten kokouksiin sekä julkaisuihin, ja 55 % kolmansien osapuolten, kuten kansallisten energiavirastojen, konsulttien ja yliopistojen, ehdottamiin ja yhteisrahoittamiin tiedotustoimiin. 7. 1. 4 Energiatehokkuuden edistymisen seuranta kansallisella ja EU. n tasolla sekä ohjelman yhteydessä käynnistettyjen toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta ilmi aloitteista jäsenvaltioiden SAVE-ohjelmaa varten on kehitetty useita tärkeitä analyysivälineitä. Näihin kuuluvat jäsenvaltioiden välisessä eri alojen energiatehokkuusvertailussa hyödylliset energiaindikaattorit, MURE II -mallin laajentaminen koskemaan toimintaa energiatehokkuuden alalla, tietokanta SAVE-ohjelmassa tehtävistä ja käyttäjäystävällisen menetelmän sekä kehittäminen tiedon saamiseksi energiaintensiteetistä siten, että tiedosta käy erikseen johtuu sellainen energiaintensiteetin paraneminen, pelkästään energiatehokkuudesta. Kaikkia näitä toimia pitäisi jatkaa, ja ne pitäisi laajentaa koskemaan myös Keski- ja Itä-Euroopan maita ja Kyprosta. Tällöin energiatehokkuuden kehitystä voitaisiin seurata koko Euroopassa, mikä on ensiarvoisen tärkeää EU:n ympäristövelvoitteiden kannalta. Tulevien vuosien painopisteitä on SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden ja koko ohjelman arviointi EU:n muiden toimielinten vaatimusten täyttämiseksi. Edellä mainittujen välineiden parantaminen ja ajanmukaistaminen maksaa noin 200 000 ecua vuodessa. Tähän on lisättävä energiatehokkuuden seuranta unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tämä energiatehokkuuskehityksen seuranta ja kaikkien SAVE-toimien arviointi maksavat seuraavien viiden vuoden aikana arviolta 2,5 miljoonaa ecua. joka 7. 1. 5 Erityistoimet kaupungeissa koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla energianhallinnan sekä jäsenvaltioiden välisen edistämiseksi ja alueellisesti ja alueiden välisen Tällä toiminnalla autetaan alueiden, saarien ja kaupunkien paikallisia viranomaisia perustamaan energianhallinnasta vastaavia elimiä, joiden päätehtävänä on panna täytäntöön alueelliset ja paikalliset toimintaperiaatteet ja luoda edellytykset parhaalle mahdolliselle energian käytölle. Näin ohjelma auttaa sisällyttämään energiakysymykset paikallisiin kestävän kehityksen mukaisiin suunnitelmiin ja edistää paikallisia ja alueellisia ympäristötoimia. Paikallisia energiavarastoja pitäisi edelleen perustaa ja paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten välistä energiayhteistyötä parantaa, jotta paikallisia viranomaisia voitaisiin valistaa ja energiatehokkuuden vaikutusta ympäristönsuojeluun lisätä. Aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella yhden paikallisen energiaviraston tukemiseen kolmen vuoden ajan riittää noin 175 000 ecua, joten 22,8 miljoonalla eculla voidaan perustaa 130 uutta paikallisvirastoa eli keskimäärin 9 virastoa jäsenvaltiota kohti. Unioniin voidaan perustaa 1 600 energianhallinnasta vastaavaa paikallista virastoa yli 12 1 O O 100 000 asukkaan hallintoalueille. Komissio on toistaiseksi osallistunut 140 viraston perustamiseen. Nykyistä vaihetta on pidettävä kokeilujaksona; kun virastoista tunnustetaan, yhä useammat paikalliset viranomaiset haluavat perustaa oman energianhallinnasta vastaavan viraston. saatavat hyödyt 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan (miljoonaa ecua) Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. 2 artiklan mukaiset toimet 1998 1999 2000 2001 2002 Yhtee nsä milj. ecua Tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden tähtääviä yhteisön parantamiseen toimia 1,0 1,0 1,4 1,3 1,3 6,0 Alakohtaiset kokeilutoimet Tiedonlevitys ehdottamat toimet) kohdennetut 5,0 5,0 5,5 6,2 6,3 28,0 (komission 1,0 1,0 1,0 0,6 0,5 4,1 Tiedonlevitys komission ehdottamat toimet) (muiden kuin 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 5,0 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 2,5 4,0 4,3 4,5 5 5 22,8 Energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta sekä energianhallinnan Erityistoimet edistämiseksi ja alueellisesti kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen koheesion parantamiseksi energia-tehokkuuden alalla 1 2 3 4 5 6 7 Yhteensä 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 7. 3 Budjetin B osaan kuuluvat kustannukset Kustannusten jakautuminen - Tutkimukset (määritelty 2 artiklan a alakohdassa)* tutkimusl ten, asia ntuntijoic en, kok ousten y m. milj. ecua Talousarvio 0,050 | ; 13 103 - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset (kaikkien 2 artiklassa mainittujen toimien osalta) - Konferenssit ja seminaarit (. määritellyt toimet) - Tiedotus ja julkaisut YHTEENSÄ 0,025 0,025 0,150 0,250 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu 1998 12,5 1999 12,8 2000 13,9 2001 14,6 milj. ecua 2002 YHTEENSÄ 14,6 68,4 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA NnDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON TULOKSET): Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu hyväksyttyjen tulosten perusteella). 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI: 9. 1 sisältyvien Energia-alan erityistavoitteet; energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma puiteohjelmaan (1998-2002) toimien SAVE-ohjelman loppukulutuksen energiaintensiteettiä EUssa yhdellä prosentilla vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu. tarkoituksena parantaa on Toimenpiteen kohderyhmä alueelliset ja yksityiset elimet, yliopistot, energiatehokkuutta edistävät Julkiset kansalliset, kaikki ja kaupunkien virastot energiatehokkuuden edistämiseen osallistuvat toimialat (esim. konsultit, kodinkoneiden valmistajat, lämmityslaitteiden asentajat ja arkkitehdit) ja viime kädessä Euroopan unionin koko väestö. elimet, ja 9. 2 Toimenpiteen perustelut Kustannukset Jotta saataisiin aikaan yhden öljyekvivalenttitonnin pysyvä energiansäästö vuodessa, on investoitava keskimäärin 1 000 ecua. Jotta vuosittainen energiansäästö olisi 100 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, on siis investoitava noin 100 miljardia ecua. Tällaista rahoitusta ei saada Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioista. Ainoa mahdollisuus on, että kaikki talouden toimijat osallistuvat yhdessä rahoitukseen yhteisön tarjoamissa puitteissa. 14 104 Komissio yhteisrahoittaa vain sellaisia toimia, joiden lisäarvo voidaan kiistatta todeta. Liitännäisvaikutukset SAVE-ohjelmassa tuettavien hankkeiden on - parannettava energiaintensiteettiä, - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa, - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin, - parannettava Euroopan unionin maksutasetta, - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla, - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava unionia energianmarkkinoiden häiriöiden varalta ja - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Erittäin energiatehokkaan lisäksi teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti. saatavuus mahdollistaa teknologian Säädöksillä on aikaan suoritusstandardeilla Muunlaisten yhteisrahoitettavien toimien osalta kerroin on vähintään 2 tai 3. suurimmat mahdolliset kerrannaisvaikutukset. Myös kerrannaisvaikutuksia. paljon saadaan 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Valittuja suoritusten osoittimia - C02-päästöjen väheneminen, - yhteisön energiaintensiteetin paraneminen, - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja kansallisiksi toimenpiteiksi muutettujen toimenpiteiden määrä, - koulutukseen käytettyjen henkilötyöpäivien määrä vuodessa, - yleisön käytöön saatettujen ohjelmistojen ja tietokantojen määrä, - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä. Säädettyä toteuttamisaikataulu jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja Komissio seuraa jatkuvasti energiaintensiteetin kehitystä yhteisössä ja raportoi asiasta säännöllisesti neuvostolle. 105 Komissio raportoi säännöllisesti myös SAVE-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu neljästi vuodessa. Lisäksi komissio työryhmällä arvioinnin. Arviointi toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille oheisen neuvoston päätöksen 7 artiklan mukaisesti. teettää ulkopuolisten asiantuntijoiden Arvioinnissa on tarkasteltava myös: - ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia mahdollisuuksia parannuksiin, - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa. 10. HALLINTOMENOT henkilöstön vuotuiseen Tarvittavan voimavarojen jakamista koskevaan komission päätökseen, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistama lisähenkilöstömäärä ja lisämäärärahat. käyttöönotto tosiasiallinen perustuu 10. 1 Vaikutus virkojen määrään laativat myös tai tiedonantoja SAVE-ohjelma liittyy EU. n energiatehokkuusstrategiaan, ja se on ainoa pelkästään energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä yhteisön ohjelma. tehtäviä tutkimuksista Virkamiehet hallinnoivat kokeiluhankkeista sopimuksia, mutta sekä säädösehdotuksia kodinkoneiden ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuudesta, integroidusta jne. ja resurssisuunnittelusta, Säädösehdotuksiin liittyvät menettelyt ja ehdotusten käsittely kaikissa EU:n toimielimissä vievät aikaa. Työajasta arvioidaankin menevän 30 % säädösehdotusten laatimiseen ja seurantaan. Loput 70 % työajasta käytetään (lokakuussa 1997 oli voimassa 162 SAVE-sopimusten hallinnointiin sopimusta). yhteistuotannosta lämmön sähkön SAVE-toimet jakautuvat kymmeneen alueeseen (rakennukset, liikenne, teollisuus, koulutus ja tiedotus, kysynnänhallinta ja kolmansien osapuolten tarjoama rahoitus, kodinkoneet, lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä energiatehokkuuspolitiikka). SAVE-ohjelman kannalta on tarpeen, että vastaa kullakin energiatehokkuusstrategiasta ja siihen liittyvien toimenpiteiden seurannasta. työskentelee henkilö, alueella joka yksi Viran laji Toiminnan hallinnointiin tarvittava henkilöstö mistä kesto vakinaiset väliaikaiset asianomaisen pääosaston lisähenkilöstö 16 10g Virkamiehet tai määräaikaiset toimenhaltijat A B C Muu henkilöstö 8,0 3,0 4,0 yksikön tai henkilöstö 6,5 2,0 3,0 5 vuotta 1,5 1,0 1,0 3,0 kansallista asiantuntijaa 3,0 kansallista asiantuntijaa 2,0 asiantuntijaa 1,5 asiantuntijaa 2,0 asiantuntijaa 5 vuotta 1,5 muuta väliaikaista toimihenkilöä 3,0 muuta väliaikaista toimihenkilöä 10. 2 Lisähenkilöstöstä aiheutuvat taloudelliset kokonaisvaikutukset Ohjelman hallintokustannukset: lisähenkilöstöstä Virkamiehet: aiheutuvat arviolta kaikkiaan seuraavat 3,5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (ks. kohta 10. 1) = 1,261,750 ecua Asiantuntijat (A0-1178): 2 x5 vuotta x 120 000 ecua = 1,200,000 ecua Väliaikaiset (A0-1175): 1,5 x 5 vuotta x 80 000 ecua = 600,000 ecua Yhteensä 3,061,750 ecua 10. 3 Muut toimintakustannukset Budjettikohta (N:o ja otsikko) Vuosittaiset määrät Laskentamenetelmä A-1300 Virkamatka-, matka-ja niihin liittyvät kulut 0,100 miljoonaa ecua sopimusten seuranta*, paikalliset virastot**, 0,216 miljoonaa ecua A-2510 Energiatehokkuutta käsittelevät erityiskokoukset (neljästi vuodessa) ja merkintöjä käsittelevän komitean kokoukset (neljästi vuodessa) puiteohjelman komiteassa sopimuspuolten kokoukset, SAVE-ohjelman järjestämiin tiedostustoimiin osallistuminen jne. * * * 900 ecua/henkilö x 30 henkilöä x 8 kokousta 17 1Q1 Yhteensä 0,316 miljoonaa ecua * Lokakuussa 1997 oli voimassa 162 SAVE-sopimusta. ** Lokakuuhun 1997 mennessä SAVE-ohjelmasta oli tuettu 140 energianhallintavirastoa. SAVEn *** koskevista lainsäädäntötoimista (kuten merkintöjä, kodinkoneiden energiatehokkuutta ja uutta lämmön ja sähkön yhteistuontantostrategiaa koskevista direktiiveistä jne. ). energiatehokkuutta asianosaisille tiedotettava on Kokonaiskustannukset ohjelman koko keston ajalle ovat: 0,316 x 5 vuotta = 1,58 miljoonaa ecua Mainitut kustannukset sisältyvät ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden nykyisiin määrärahoihin. 18 198 EUROOPAN KOMISSIO LIITE VI EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN TEHOKASTA JA SAASTUTTAMATONTA KÄYTTÖÄ EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA TEKNOLOGISTEN TOIMIEN OHJELMASTA (1998-2002) l(P[ EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, ottaa huomioon energiaa koskevan valkoisen kirjan, jossa asetetaan energiapolitiikan tavoitteiksi taloudellinen kilpailukyky, ympäristönsuojelu, energian saannin varmuus ja työllisyys, sekä katsoo, että yhteisössä on saatavissa kiinteitä polttoaineita, ja kaikkialla maailmassa olevat käyttökelpoiset, runsaat ja monipuoliset kivihiilen lähteet takaavat sen, että kyseiset polttoaineet ovat halpa energialähde nyt ja tulevaisuudessa, kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän saastuttamattomalla ja tehokkaalla teknologialla edistetään monipuolisten energian päälähteiden käyttöä ja parannetaan yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden tasapainoa, kiinteitä polttoaineita käytetään yhä enemmän maailman sekä kehittyneillä että kehittyvillä alueilla, mikä lisää saaste- ja C02-päästöjä; olisi ponnisteltava kaikin tavoin kyseisten päästöjen vähentämiseksi edistämällä päästöiltään puhdasta ja tehokasta teknologiaa sekä parhaan käytettävissä olevan teknologian soveltamista jo käytössä oleviin ja uusiin kiinteitä polttoaineita käyttäviin laitoksiin, ligniitin puhtaaseen hiilen, hyödyntämiseen tarkoitettujen laitteiden valmistus ja tarjoaminen käytettäväksi sekä Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolella voi auttaa edistämään työllisyyttä, ja muiden kiinteiden polttoaineiden päästöiltään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön ympäristötoimilla olisi parannettava ympäristön laatua ja varmistettava luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, ja päästöiltään puhtaiden hiiliteknologioiden käyttöönotto edistää näitä tavoitteita, kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja päästöiltään puhtaamman teknologian edistämisellä voidaan huomattavasti auttaa vähentämään perinteisestä fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia saastepäästöjä 1 EYVL N:o 2 EYVL N:o 110 Euroopan unionissa; päästöiltään puhtaamman teknologian käyttö edistää yhteisön tavoitteita happamoitumisen estämiseksi3, kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja päästöiltään vähentämään kasvihuonekaasujen ja globaalin ilmastonmuutoksen vaaraa; tästä syystä on suotavaa tehdä laajaa yhteistyötä, jotta merkittäviä tuloksia saataisiin aikaan, puhtaamman edistäminen teknologian auttaa koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä muista toimivaltuuksista, jotka koskisivat jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetun ohjelman energianäkökohtia, on toimittava perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla, neuvosto on hyväksynyt valkoisen kirjan, jossa linjataan yhteisön energiapolitiikan uudet tavoitteet jäsenvaltioiden politiikan yhdenmukaistamiseksi ja lähentämiseksi; valkoisessa kirjassa todetaan, että uusi päästöiltään puhdas hiiliteknologia voi edistää monien erilaisten polttoaineiden käyttöä siten, että niillä on edelleen tärkeä osuus yleisessä energiataseessa mutta aikaisempaa parempi ympäristöimago, kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian edistäminen ja käyttö tuovat taloudellisia etuja, kun maailmanlaajuisesti toimivien unionin yritysten työllistämismahdollisuudet kasvavat, ympäristön saastumisen hillitsemiseksi kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävää puhdasta teknologiaa olisi kehitettävä pidemmälle, jotta käyttöön saataisiin entistä parempia "parhaita tekniikoita" kohtuullisin kustannuksin, riippuvaisia tietyt maat, joiden odotetaan liittyvän Euroopan unioniin tulevina vuosina, ovat hyvin käytöstä voimakkaasti unionin energiatarpeensa ympäristölainsäädäntöä parannettava energiateknologiaansa, polttoaineiden noudattaakseen kyseisten maiden tyydyttämiseksi; uudistettava tuotannosta Euroopan kiinteiden on ja ja joillakin jäsenvaltioilla on omia ohjelmia, jotka liittyvät kiinteiden polttoaineiden hyödyntämisessä käytettävään päästöiltään puhtaaseen teknologiaan; nämä ohjelmat pitäisi voida koordinoida keskenään ja Euroopan unionin vastaavien ohjelmien kanssa, on myös rahoituksella kehitettävien tekniikoiden käyttöönottoa, tärkeää edistää muun energian kuin ydinenergian TTK-erityisohjelman on vahvistettu energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma, Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin teollisuus ovat tuoneet julki voimakkaan halunsa toimia kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian teknologiaa voitaisiin käyttää unionissa ja muualla kehittämiseksi, jotta kyseistä maailmassa, Amsterdamin Eurooppa-neuvosto painotti kiinteisiin polttoaineisiin liittyvän tutkimuksen ja kehittämisen merkitystä ja kehotti jatkamaan nykyisin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön KOM(97) 88 lopullinen, 12. 3. 1997 11^ perustamissopimuksen nojalla tuettavaa alan tutkimusta myös kyseisen sopimuksen raukeamisen jälkeen vuonna 2002, on tarpeen saattaa teollisuuden käyttöön tulokset, jotka on saatu Euroopan hiili- ja teräsyhteisön rahoittamasta tutkimuksesta, jonka jatkamistarpeen Amsterdamin Eurooppa neuvosto on tunnustanut, päästöiltään puhtaan hiiliteknologian edistäminen, esittely ja hyödyntäminen koko yhteisössä todennäköisesti lujittaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklassa edellytetään, näistä syistä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon yhteisön alustavat tavoitteet ja säätää voimavaroista, joiden avulla voidaan edistää kyseisten tavoitteiden saavuttamista ottaen huomioon kunkin jäsenvaltiot erityisedellytykset, ja olisi säädettävä viisivuotisesta ohjelmasta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Jäsenvaltioiden on pyrittävä edistämään energiapolitiikassaan - tarkoituksenmukaisissa yhteyksissä - kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävää päästöiltään puhdasta teknologiaa sen varmistamiseksi, että parasta käytettävissä olevaa teknologiaa käytetään kiinteiden päästöjen, muun muassa hiilidioksidipäästöjen, rajoittamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon päästöiltään puhdasta hiiliteknologiaa koskevat yhteisön alustavat tavoitteet. Energiakomitean (katso 7 artikla) on määrä tarkistaa kyseisiä tavoitteita vuosittain. polttoaineiden aiheutuvien käytöstä 2 artikla teknologian käyttöä edistäviä Yhteisö tukee kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään toimia energia-alan puiteohjelmaan puhtaan kuuluvassa CARNOT-erityisohjelmassa (kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään puhtaan teknologian levittämiseen ja käyttöön tähtäävät toimet), jäljempänä "ohjelma". Ohjelman kesto on viisi vuotta, ja se alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 3 artikla Ohjelmassa rahoitetaan kahdenlaisia päästöiltään puhtaaseen hiiliteknologiaan liittyviä toimia: 11^ -•- -*- AJ a) b) sellaisen tietoverkon perustamiseksi, jonka Toimenpiteet tarkoituksena on parantaa markkinoita koskevaa ja teknistä tietoa kansallisten, yhteisön tasolla, toteutettavien ja kansainvälisten toimien välillä luomalla tarkoituksenmukaiset keinot tiedonvaihtoa, esteiden poistamista ja tässä artiklassa säädettyjen toimien vaikutuksen arviointia varten. Teollisuuden strategisen yhteistyön tukemiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten tutkimukset, arvioinnit ja yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, energiatarkoituksiin, joiden neuvotteluryhmittymät, tavoitteena on edistää erityisesti lämmön ja sähkön tuotantoon, käytettävän päästöiltään puhtaan hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa. Toimenpiteisiin sisältyy eurooppalaisen kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään puhtaan teknologian viennin edistäminen. 4 artikla Yhteisö huolehtii kaikista 3 artiklan a kohdassa tarkoitettuihin toimiin kustannuksista. liittyvistä Yhteisön osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta on 30-50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista. Jäljelle jäävä osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta voidaan järjestää julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä. 5 artikla Komissio vahvistaa vuosittain 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden suuntaviivat kuullen 7 artiklassa tarkoitettua komiteaa. Jäsenvaltioiden on toimitettava 3 artiklassa tarkoitetuista aloitteista ja ne toteuttavista elimistä vuosittain luettelo komissiolle, joka päättää yhteisön rahoituksen määrästä ja ehdoista 7 artiklassa allekirjoittaa tukitoimenpiteitä koskevat sopimukset kyseisten elinten kanssa. säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta. 6 artikla Edellä 3 artiklan a ja b kohdassa tarkoitettuja toimia toteuttaessaan komissio soveltaa 7 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä. 113 7 artikla Komissiota avustaa energia-alan monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea. 8 artikla 1. Ohjelman kolmantena toimintavuonna komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen saavutetuista tuloksista. Kertomukseen liitetään ehdotukset muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen kyseisten tulosten perusteella. 2. Ohjelman päätyttyä komissio arvioi saavutetut tulokset, sen, miten tämä päätös on pantu täytäntöön, sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Komissio antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9 artikla Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin EFTA-maihin sovellettavin säännöin ja asianomaisten maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 10 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 114 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Kiinteiden polttoaineiden saastuttamatonta käyttöä edistävä teknologisten toimien ohjelma4 2. BUDJETTIKOHTA B4-1004 3. OIKEUSPERUSTA Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002) 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Hiiliala voi tuntuvasti edistää Euroopan unionin energiapolitiikan tavoitteita, jos ryhdytään toimiin hiilen hyödyntämiseen käytettävän tehokkaan ja päästöiltään puhtaan teknologian käytön lisäämiseksi teollisuudessa. Tällöin hiiliala voisi - lisätä energian yhden päälähteen (jonka osuus sähköntuotannosta on 30 %) saannin varmuutta, parantaa sen kilpailukykyä Euroopassa ja lisätä energiavaihtoehtoja kohtuullisin ja vakain hinnoin, - vähentää arviolta 25 prosentilla sähköntuotannosta peräisin olevia C02- päästöjä parantamalla tuotannon tehokkuutta, - tukea yhteisön torjumiseksi. strategiaa happamoitumisen ja muun saastumisen Yhteisön tasolla toteutettavat toimet puhtaan hiiliteknologian edistämiseksi täydentävät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen hiiliteollisuuden erikoisasemaa korostavaa näkemystä ja helpottavat unionin jäsenyyttä unionin KIE-maiden ympäristönormeihin. mukautumista hakeneiden Lisäksi toimet mahdollistavat sen, että teollisuus voi soveltaa EHTYn teknisestä tutkimusohjelmasta ja kansallisista TTK-ohjelmista tuettavan TTK- 4 Kiinteitä polttoaineita ovat antrasiitti, kivihiili, ligniitit, turve, emulsio ja öljyjohdosten raskas fraktio. 115 työn tuloksia. Uudessa ohjelmassa ei ole varsinaisia TTK-toimia, sillä ne sisältyvät kokonaisuudessaan edellä mainittuihin ohjelmiin. 4. 2 Toimenpiteen kesto Viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun) 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Ohjelma koostuu kahdenlaisista toimista: a) b) Sellaisen tietoverkon luomiseen tähtäävät toimenpiteet, jonka tavoitteena on edistää kaupallisia mahdollisuuksia ja tietojen vaihtoa kansallisten, yhteisön ja kansainvälisten toimien välillä. teknistä teollisuusyhteistyötä kuten Strategista yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja yhteistyöryhmittymät, puhtaan hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa sekä eurooppalaisen teknologian vientiä. toimenpiteet, tavoitteena edistävät edistää joiden on Kohdassa a mainittuihin toimiin liittyvissä kustannuksissa tuen osuus on 100 %. Kohdassa b mainituissa toimissa yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 50 %. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. Ehdotettu määrä on 4,10 miljoonaa ecua ohjelman keston ajalle. Määrä jakautuu seuraavasti: Horisontaaliset toimet tiedot koottaisiin ja markkinoita koskevan - Tietoverkon luomista edistävät toimenpiteet aiempaa paremman 1,54 tuottamiseksi, milj. jotka olisivat ecua teknisen Tarvittavat käytettävissä esimerkiksi Internetissä. Verkossa olisi kutakin samalla jäsen, jäsenvaltiota verkkopalvelinta ja jakaisi tietoa. Verkko koordinoitaisiin muiden nykyisten verkkojen (esim. Innovation Relay Centres ja OPET- verkosto) kanssa. tiedon tietokantoihin, hoitaisi kohti joka yksi - Työryhmien sekä sellaisten konferenssien järjestäminen, jotka 2,56 l l fi ultrasuperkriittisistä käsittelevät puhtaan hiiliteknologian käyttöönoton rahoitusta ja milj. tiedon levittämistä kyseisestä teknologiasta. Toimiin sisältyisi ecua IGCC- kymmenen markkinatutkimusta tekniikoista, NOx- järjestelmistä, SOx-järjestelmistä, atmosfäärisestä kiertoleiju- kiertoleijukerrostekniikasta, kerrostekniikasta, ja hiilen paineistetusta stationaarisesta kahdeksan jauhentamisesta rahoitusta teknistaloudellista teknologian käyttöönoton helpottamiseksi. (muun muassa järjestelmistä, sekä pohtimaan leijukerrostekniikasta yritystyöryhmää kustannuksin) paineistetusta pienin - Lisäksi tuetaan joilla edistetään hiilen puhtaan polttoteknologian vientiä. Toimet voisivat olla edellä kuvailtujen tyyppisiä tai toimia, - esimerkiksi on joiden tehtävänä työryhmiä, selvittää ja kehittyneeseen kansainvälisen yhteistyön mahdollisuudet teknologiaan tehtävien investointien mahdolliset esteet sekä energiatehokkuuden että ympäristöpäästöjen valvonnan kannalta. EU:sta tehtäisiin kolmansiin maihin neljä ja kolmansista maista teollisuusvierailua. Kuhunkin vierailuun seitsemän EUhun osallistuisi kolmisenkymmentä ja ne suuntautuisivat käytössä oleviin teollisuuslaitoksiin. Tämä edistäisi yrityssuhteita ja helpottaisi päätöksentekoa. Toimien rahoitus kattaisi kaikki koordinointikustannukset sekä osan kolmansista maista EUhun tehtävien vierailujen matkakuluista yhteisön alueella. teollisuuden edustajaa, 7. 2 Kustannusten jakautuminen (miljoonaa ecua) toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Tietoverkon luomista tukevat toimenpiteet Muut edistämistoimet 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 0,3 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54 0,50 0,51 0,51 0,52 0,53 2,56 YHTEENSÄ 0,80 0,82 0,82 0,83 0,84 4. 10 8. PETOSTENVASTAISET TULOKSET) TOIMENPITEET (JA NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu hyväksyttyjen tulosten perusteella). 117 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Energia-alan erityistavoitteet puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyvien toimien joilla pyritään Ohjelman tarkoituksena on täydentää niitä jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimia, tavoite kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna sekä torjumaan happamoitumista. Tarkoituksena on myös auttaa vähentämään C02-päästöjä maailmanlaajuisesti toimittamalla teknologiaa kolmansiin maihin. saavuttamaan yhteisön Toimenpiteen kohderyhmä - tehokasta ja päästöiltään puhdasta teknologiaa edistävät kansalliset, alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, - Euroopan unionin sähköteollisuus ja hiilen polttolaitteiden valmistajat, - kolmansien maiden, erityisesti Kiinan, Intian, muun Aasian sekä muiden paljon hiiltä käyttävien alueiden virastot, hallitukset ja teollisuus. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Kustannukset investoinnit. Komission käytössä olevien tutkimusten mukaan Euroopan unionin uusiin päästöiltään puhtaisiin hiililaitoksiin tarvitaan ohjelman toteuttamisen aikana Investoinnit käytettäisiin pääasiassa 15,8 miljardin ecun kotimaisen, taloudellisesti tyydyttävissä olosuhteissa tuotettavan kivihiilen ja ligniitin hyödyntämiseen. Euroopan unionin riippuvuus energiantuonnista kasvaa ennustusten mukaan 70 prosentiin vuoteen 2020 mennessä, joten yhteisön omien resurssien taloudellinen hyödyntäminen on ensiarvoisen tärkeää. torjumiseksi S02-päästöjen vähentäminen yhdellä tonnilla maksaa 500 ecua. Yhteisön tähtää polttolaitoksista peräisin strategia happamoitumisen olevien S02-päästöjen vähentämiseen 9 miljoonalla tonnilla vuodessa (vuosina 1990-2010), joten päästöiltään puhtaan hiiliteknologian soveltamisen potentiaaliset hyödyt olisivat jo S02-päästöjen vähentymisen vuoksi 4,5 miljardia ecua vuodessa. NOx-päästöjen vähentymisestä johtuvat hyödyt olisivat tätäkin suuremmat. Mitä C02-päästöihin tulee, viiden prosentin parannus hiileen pohjautuvan sähköntuotannon hyötysuhteessa merkitsisi C02-päästöjen vähenemistä 100 miljoonalla tonnilla vuodessa. Liitännäisvaikutukset Ohjelmassa tuettavien hankkeiden on - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa, 10 118 - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin, - parannettava Euroopan unionin maksutasetta, - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla, - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava unionia energiamarkkinoiden häiriöiden varalta ja - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Erittäin energiatehokkaan lisäksi teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti. saatavuus mahdollistaa teknologian 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Valittuja suoritusten osoittimia - C02-päästöjen väheneminen, - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja teollisiksi toimenpiteiksi muutettujen aloitteiden määrä, - yksityiset investoinnit, - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä, - luodun tietoverkon käyttöaste. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Komissio raportoi jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu työjärjestyksensä mukaisesti. säännöllisesti ohjelman komitealle, joka koostuu Nämä raportit toimitetaan myös neuvostolle ja Euroopan parlamentille liitteenä olevan neuvoston päätösehdotuksen 7 artiklan mukaisesti. Arvioinnissa tarkastellaan: - ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia mahdollisuuksia parannuksiin, - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa. 10. HALLINTOMENOT Tarvittavat resurssit rahoitetaan ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden nykyisistä määrärahoista. n 119 Rahoituskohteet Talousarvio (milj. ecua) 3 artiklassa tarkoitetut toimet Toimien nvMrt yhden toimen keskimUrliset kustMinukxet 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä ecuina: ja luomista teknologia- edistävät a) Markkina- tietoverkon toimenpiteet - verkon laitteistokustannukset - palvelinten (yksityisten tai julkisten) kustannukset - verkon toimintaan ja tietokannan luomiseen liittyvät kustannukset 1 155 0,20 0,02 0,21 0,21 0,21 0,10 0,10 0,10 0,10 0,21 0,10 0,20 0,84 0,50 YHTEENSÄ 0,30 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54 toteutettavuus- investointi- ja muut b) Markkinointi, tutkimukset kannustimet - markkinatutkimukset - yritystyöryhmät Puhtaan c) hiiliteknologian (kolmansiin maihin suuntautuvan) viennin edistäminen - Euroopan vierailut kolmansiin maihin - kolmansien maiden edustajien vierailut EU:hun teollisuuden edustajien teollisuuden 1 10 0,20 0,10 0,20 0,10 0,20 0,21 0,22 0,23 0,30 0,30 0,30 0,30 0,20 0,30 0,30 0,20 0,96 0,60 0,80 YHTEENSÄ KOKONAISMÄÄRÄ 0,50 0,50 0,51 0,52 0,53 2,56 0,8 0. 81 0,82 0,83 0,84 4,10 Palvelinten määrä 12 120 EUROOPAN KOMISSIO LIITE VII MONIVUOTISET TOIMET YDINTURVALLISUUDEN JA RADIOAKTIIVISTEN MATERIAALIEN KULJETUKSEN ALALLA (1998 - 2002) 1 91 RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus - Radioaktiivisten materiaalien kuljetus: ydinturvateknologioita koskevat kysymykset turvallisuutta, terveydensuojelua ja - Siviiliydinalan teollisuusyhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KTE-maiden), Venäjän ja Ukrainan kanssa b. ja uusien KIE-maiden ydinmateriaalivalvonnan valvontajärjestelmän käyttöönotto Venäjällä. itsenäisten valtioiden asiantuntijoiden kouluttaminen ja alalla fissiokelpoisten aineiden kirjanpito- - 2. Budjettikohdat a. b. B4-1020, Euroopan yhteisöjen yleinen teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus) talousarvio 1998 - 2002 (ydinalan B7-535, Euroopan yhteisöjen yleinen (ydinmateriaalivalvonnan koulutus ja käyttöönotto) talousarvio vuosille 1998 - 2002 3. Oikeusperusta Euratom-perustamissopimuksen luku III (edellä mainitun a kohdan osalta) ja luku X (b kohdan osalta) sekä a. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artikla (yhteinen liikennepolitiikka) ja ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14. 8. 1996, s. 1), ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14. 8. 1996, s. 1) ja Idän ja Lännen energia- ja ydinturvallisuusyhteistyöstä 11. heinäkuuta 1996 hyväksytyn Euroopan parlamentin asiakirjan N:o 217. 774/lopull. päätöslauselma 16, b. ydinturvallisuudesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa 9. huhtikuuta 1992 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (EYVLN:o C 125,18. toukokuuta 1992, s. 244) ja ydinaineiden laittomasta kaupasta 29. syyskuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (PE-B4-00621) sekä ydinaineiden ja radioaktiivisten aineiden laittomasta kaupasta 19. huhtikuuta 1996 annettu komission tiedonanto (KOM(96) lopull. ) 2- 1 OO J- A* fj 4. Toimenpiteen kuvaus 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Toimintaohjelman (safeguards). tavoitteena on vahvistaa ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa a. ydinturvallisuuden vahvistaminen yleensä parantamalla erityisesti - radioaktiivisten materiaalien kuljetusolosuhteita seuraavilla aloilla. • sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen selvittämällä tarvittavat • yhdenmukaistamistoimenpiteet lainsäädännön tulevaa kehityksen edistäminen kehittämällä koetoimintaa ja tutkimusta tiedon lisäämiseksi • kuljetuksissa esiintyneiden tapahtumien arvioiminen ja johtopäätöksien tekeminen niistä tulevaisuutta varten • hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuus ja henkilöstön koulutus • yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa kuljetusten turvallisuuden parantamiseksi näissä maissa • yleisölle suunnattu alan tiedotus ja valistus, - pitkällä aikavälillä ydinvoiman käytön turvallisuutta Itä-Euroopassa, Venäjällä ja Ukrainassa. Nämä maat aikovat vakaasti edelleenkin käyttää runsaasti ydinvoimaa. Lyhyellä aikavälillä toteutetaan tukiohjelmia, joiden avulla pyritään ratkaisemaan yksittäisiä ongelmia; näiden lisäksi kyseisiä maita on autettava kehittämään laatu- ja turvallisuusjärjestelmä koko ydinteollisuusketjua varten. Tämä voidaan tehdä vain pitkän aikavälin hankkeena unionin ja idän välisenä tiiviinä yhteistyönä. Yhteistyön käynnistämisen helpottamiseksi komission olisi tuettava yleisten yhteistyön esteiden analyysiä (teollisuuden, rahoituksen ja lainsäädännön alalla) ja edistää sopivalla tavalla kokeiluhankkeita. b. tehokkaan ja luotettavan ydinmateriaalivalvonnan toteuttaminen uusissa itsenäisissä valtioissa ja KIE-maissa näiden maiden kanssa etenkin seuraavien alojen yhteistyön avulla: - asiantuntijoiden koulutus ja uudelleenkoulutus ydinturvavalvonnan alalla - fissiokelpoisten materiaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto Venäjällä - valvontalaitteiden asennus (edellä b kohdassa tarkoitetuissa toimissa). 4. 2. Ohjelman kesto Viisi vuotta. Ohjelma alkaa vuonna 1998 ja jatkuu vuoteen 2002. 5. Menojen luokitus Ei-pakolliset menot. 11 <" 6. Menolaji a. Yhteisrahoitetut tuet yhdessä muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin rahoittajien kanssa. Euroopan komissio voi rahoittaa 100-prosenttisesti joitakin hankkeita, joita komissio pitää erittäin tärkeinä ja joita ei voi rahoittaa muista lähteistä (esim. yhteistyö Itä-Euroopan maiden kanssa). b. Tukia tai lisärahoitusta seuraavanlaisille hankkeille: - kurssien ja harjoittelujaksojen järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa itsenäisissä valtioissa asiantuntijoiden ammattikoulutukseen, mukaan lukien oleskelukulut (matkakulut ja päivärahat jne. ) ja/tai KIE-maissa turvavalvonnan - asiantuntijaseminaarien itsenäisissä valtioissa järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa - asiantuntijavierailut Euroopan unionin ja/tai IVY-maiden ydinvoimalaitoksissa - näihin tarkoitettu materiaali-, logistiikka- ja toimistotekniikkatuki - käännös- ja tulkkauskulut - turvavalvontaosaston henkilöstön valittujen EU:n asiantuntijoiden virkamatkakulut ja edellä mainittuja toimintoja varten - näytteiden otto, mukaan lukien ydinmateriaalien laittoman kaupan yhteydessä otetut näytteet, niiden kuljetus ja analysointi. 7. Taloudelliset vaikutukset Toimenpiteen 7. 1. kokonaiskustannusten yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) laskutapa (yksittäisten ja Rahoitussuunnitelma seuraava: tämän monivuotisen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi on a. B4-1020 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002 - noin 0,5 miljoonaa ecua vuodessa radioaktiivisten materiaalien kuljetuksiin. Radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia käsittelevä pysyvä työryhmä arvioi kokouksessaan Brysselissä 23. 9. 1997 rahoitustarpeen 2 miljoonaksi ecuksi vuodessa (nykyisten rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson jälkeen) ottaen huomioon vuosien 1996 ja 1997 budjetista jo rahoitetun työn sekä kaikki vuosina 1998 ja 1999 toteutettavat toimet. - 0,1 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 2000 alkaen idän kanssa tehtävään ydinalan teollisuusyhteistyöhön. Tämä tarve oli arvioitu 0,5 miljoonaksi ecuksi 124 vuodessa Venäjän kanssa tehtävää teollisuusyhteistyötä koskevan tutkimuksen tulosten perusteella. B7-535 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002 - Ohjelman kustannukset arvioidaan 2,5 miljoonaksi ecuksi vuodessa tähän annettuun mennessä KIE-maille ydinmateriaalivalvonta-apuun myönnettyjen varojen sekä jäljellä olevien tavoitteiden perusteella. Kokonaiskustannusten arvioidaan siis olevan 12,5 miljoonaa ecua. itsenäisille valtioille uusille ja 7. 2. Kustannusten jakautuminen ohjelman eri osa-alueiden mukaan a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus (B4-1020) Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1998 1999 2000 2001 Erittely 2002 Ydinmateriaalien kuljetus Sisämarkkinoiden toimivuus ja yhtenäistäminen tapahtuneiden Kuljetuksissa tutkiminen, hätätoimenpiteet KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettava tuki Yleisön tietoisuuden lisääminen Välisumma onnettomuuksien Teollisuusyhteistyö Uusien itsenäisten valtioiden tilanteen arviointi Teollisuuden edustajien välisten yhteyksien parantaminen 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,0 0,5 0,0 0,5 0,0 0,4 0,1 0,4 0,1 0,4 p. m. p. m. 0,01 p. m. 0,02 0,1 0,03 0,1 0,04 0,1 Välisumma p. m. 0,01 0,12 0,13 0,14 YHTEENSÄ 0,5 0,51 0,52 1 0,53 0,53 Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja b. uudet itsenäiset valtiot) (B7-535) Erittely Ydinmateriaalialan koulutus Lähentäminen Euratomin järjestelmään Laiton kauppa Lainsäädännön parantaminen Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1998 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2001 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2000 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 1999 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 YHTEENSÄ 2002 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 7. 3. Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät toimintakulut a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 125 (B4-1020) Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1998 1999 2000 2001 - Tutkimukset - kokeet - Kokeiluhankkeiden tuki - Asiantuntijoiden kokoukset Yhteensä 0,4 0,1 0,5 0,41 0,0 0,1 0,51 0,32 0,1 0,1 0,52 0,33 0,1 0,1 0,53 2002 0,34 0,1 0,1 0,54 Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maa ja b. uudet itsenäiset valtiot) (B7-535) Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 1999 1998 2000 2001 2002 Asiantuntijoiden erikoiskurssien ja harjoittelujaksojen järjestäminen Seminaarit Asiantuntijoiden vierailujen järjestäminen EU:n ydinlaitoksiin Materiaali-, logistiikka- ja toimistotekniikkatuki Paikalle tehtyjen virkamatkojen kustannukset (mukaan lukien operaattorien tuki heidän omassa laitoksessaan) Yhteensä 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0. 50 0,75 0,50 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,2 2,5 0,2 2. 5 0. 2 2,5 0,2 2,5 0,2 2,5 7. 4. Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu ja maksut ecuissa a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus (B4-1020) Maksusitoumus määrärahat Maksumäärärahat 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua 1998 0,5 1999 0. 51 2000 0,52 2001 0,53 2002 0,54 2003 2. 0 0,8 0,15 0,36 0,15 0,37 0,15 0,38 0,15 0,39 0,15 0,8 0,51 0,52 0,53 0,54 0,15 Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja b. uudet itsenäiset valtiot) (B7-535) Maksusitoumusmäärärahat Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua 1998 2,0 1999 2000 2001 2002 2003 12,0 | 2,0 [2,0 12,0 \ 2,0 6- 126 Maksumäärärahat 1998 1999 2000 2001 2002 2003 1,5 2,5 2,5 2,5 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0 1,0 8. Petostenvastaiset toimenpiteet (ja niiden toteuttamisen tulokset) a. Ehdotuspyyntö asiantuntijoiden kyseisen alan komitea arvioi ehdotukset ja tekee valinnat toteutetaan vuosi ajalla joka 1998-2002. Komission tieteellisten ja teknisten ansioiden perusteella ja - - kutakin hakijaa koskevien rahoitustietojen analyysin perusteella. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen • kulut tutkitaan ennen maksamista useilla tasoilla (rahoitushallinto, tieteellinen vastuuhenkilö), • rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen ja • tutkitaan paikalla asiakirjat virheiden tai väärinkäytösten havaitsemiseksi. c. tarkistetaan Laskut todellisten kulujen sekä virkamatkaohjeiden perusteella virkamiesten ja asiantuntijoiden matkojen sekä kokous- ja konferenssikulujen osalta. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 9. 1. 1. Määrälliset erityistavoitteet a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus Radioaktiivisten materiaalien kuljetus - sisämarkkinoiden toimivuuden parantaminen selvittämällä tarvittavat yhdenmukaistamistoimenpiteet: • pakkauksien turvallisuuden arvioimismenetelmien yhdenmukaistaminen säännösten mukaisesti, • pakkausstandardien ja materiaalien ominaisturvallisuuden yhdenmukaistaminen. - lainsäädännön myöhempään kehittämiseen myötävaikuttaminen kehittämällä koetoimintaa ja tutkimusta tiedon lisäämiseksi - kuljetuksien aikana sattuneiden tapahtumien arviointi ja johtopäätösten tekeminen tulevaisuuden varalle 1 o n - hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuuden vahvistaminen ja henkilöstön kouluttaminen - yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa niiden tukemiseksi (jotkut niistä turvallisuuden parantamisessa kyseisissä maissa kuljetusten neuvottelevat todennäköisesti liittymisestä Euroopan unioniin) tiedotuksen parantaminen, yleisen mielipiteen ja yleisön käsityksen parantaminen tästä alasta - Teollisuusyhteistyö - teollisuusyhteistyön esteiden tarkka selvittäminen, jossa otetaan huomioon teollisuuden, rahoitusalan ja oikeuslaitoksen nykyiset rakenteet sekä idän siirtyminen markkinatalouden suuntaan; ratkaisuehdotuksia yhteistyön helpottamiseksi - EU:n ja idän teollisuuden edustajien tiedotus- ja yhteysverkon luominen b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto KIE-maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa sijaitsevien Koska itäblokki on hajonnut poliittisesti ja ydinmateriaaleja ja radioaktiivisia aineita on tuotu laittomasti idästä, on välttämätöntä kouluttaa jatkuvasti paikallisia tarkastajia valvomaan näissä maissa laitosten ydinmateriaaleja Euroopan parlamentin päätöslauselmien sekä neuvoston ja komission politiikan mukaisesti. Tämän jo vuosina 1993 - 1996 aloitetun ohjelman (budjettikohta B4-2001) tavoitteena on jatkaa ja kehittää paikan päällä toteutettavia toimia läheisessä toimet yhteistyössä koskevat ydinmateriaalikirjanpitoa, tekoa, materiaalien tietokoneistettua laitoksessa että valvonnasta vastaavassa keskusvirastossa, riippumattoman valvonta- ja tarkastuslaitoksen organisoimista sekä seuranta- ja mittausjärjestelmien käyttöönottoa. todellisten varastonmääritysten työntekijöiden Suunnitellut seurantaa kanssa. sekä Komission mielestä ongelman mennessä käynnistetyt toimet ovat antaneet rohkaisevia tuloksia. laajuus edellyttää toimen jatkamista. Tähän 9. 1. 2. Kohderyhmä - kaikki EU:n sekä KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kansalaiset - radioaktiivisia aineita kuljettavat yritykset - ydinalan teollisuus - kansalliset turvallisuusviranomaiset (ydinmateriaalivalvonta) itsenäisten valtioiden yhteisöstä peräisin olevat ydinturvallisuuden valvonnan - asiantuntijat ja näiden maiden ydinlaitokset - ydinturva-alan kansainväliset järjestöt. 1 ^H JL /w «. > 9. 2. Toimen perustelut 9. 2. 1. Yhteisön osallistumisen perustelut a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus Radioaktiivisten materiaalien kuljetus työryhmä Komissio perusti vuonna 1982 näiden toimien tukemiseksi Euroopan parlamentin pyynnöstä1 radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen turvallisuuskysymyksissä teknistä pätevyyttä omaavien kansallisten asiantuntijoiden pysyvän työryhmän. radioaktiivisten materiaalien tietojenvaihdon Kyseinen kansainvälisiä kuljetuksia - sekä jäsenvaltioiden välillä että EUssa ja sen ulkopuolella - koskevien säännösten soveltamisesta. Työryhmä tekee komissiolle ehdotuksia radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia koskevista toimintaohjelman perustietoa suuntaviivoista. Toimintaohjelman kansainvälisten säännösten kehittämiseksi. tarkoituksena järjestää tuottaa on Komissiota on myös pyydetty tiedottamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle radioaktiivisten materiaalien kuljetusten alan uusista tapahtumista ja tiedottamaan niille em. työryhmän laatimista ehdotuksista. Euroopan parlamentti hyväksytti vuonna 1996 radioaktiivisten materiaalien kuljetusta koskevan budjettikohdan2. Tähän kohtaan on kirjattu 2 miljoonan ecun maksusitoumusmääräraha vuodelle 1996, ja vuodeksi 1997 on kirjattu 0,7 miljoonaa ecua PO XVIII:n ja PO XIX:n sopimalla sisäisellä määrärahojen siirrolla. Sitoumukset vuosille 1996 ja 1997 olivat yhteensä 2 661971 ecua (98. 59% käytettävissä olevista varoista). Mainittu pysyvä työryhmä vahvisti viime kokouksessaan Brysselissä 23. syyskuuta 1997, että se pitää erittäin tärkeänä, että tällä arkaluontoisella alalla toteutetaan monivuotisen (viisi vuotta) ohjelma, jolla on myös merkittävä budjetti (2 miljoonaa ecua vuodessa). Ydinalan teollisuusyhteistyö ratkaisemiseen. Etupäässä on keskitytty Komissio on tähän mennessä keskittynyt idän ydinturvaongelmien lyhyen aikavälin toiminnassa oleviin ongelmien ydinvoimalaitoksiin käyttötukea (toimintavarmuus) tai avustettu laitteiden ostamisessa lännestä. Koska kyseiset maat aikovat edelleen käyttää ydinvoimaa pitkällä aikavälillä, on välttämätöntä parantaa osien ja laitteiden valmistusmenetelmiä paikan päällä turvallisuuden turva-analyysejä, annettu tehty ja 1 Euroopan parlamentin päätöslauselma, EYVL N:o C 40/43, 15. 2. 1982 2 Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuodelle 1996, kohta B4-1020 O f) varmistamiseksi laadukkaiden osien avulla. Yksi tapa saada tämä aikaan on lujittaa Euroopan unionin ja idän teollisuuden edustajien yhteistyötä ja poistaa sen esteitä. Komissio voi puolestaan tehdä yleisiä analyysejä, järjestää yhteyksiä ja tiedottaa, jopa tukea kokeiluhankkeita. b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvontajärjestelmän käyttöönotto (KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot) Tämä toimi on yksi tärkeimmistä toimista Euroopan parlamentin päätöslauselman ja komission tiedonannon mukaisten Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamien tavoitteiden saavuttamiseksi. Se sopii toisaalta täydellisesti unionin globaaleihin tavoitteisiin idän ydinvoimalaitosten hyödyntämisedellytysten parantamiseksi. Todettakoon myös, että ydinmateriaalien valvonnan parantamisesta ja siihen liittyen ydinmateriaalien laittoman kaupan kitkemisestä tehtiin tärkeä julistus G8- ryhmän kokouksessa Moskovassa huhtikuussa 1996. Epävirallisia järjestelmiä on myös otettu käyttöön, jotta varmistettaisiin toimien täydentävyys kolmansien maiden (Yhdysvallat, Japani), unionin jäsenvaltioiden (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Ruotsi, Suomi) ja IAEA:n järjestämien toimien kanssa sekä PHARE- ja TACIS-ohjelmien kautta järjestettyjen toimien kanssa. On tärkeää huomata, että päinvastoin kuin PHARE- ja TACIS-ohjelmien yhteydessä asiantuntijoiden koulutuksesta ja hankkeiden toteuttamisesta vastaavat olennaisesti Euratomin tarkastajat, joilla on vaadittava asiantuntemus. Tehokas seuranta edellyttää, että tarkastajat käyvät paikan päällä usein, materiaaleja voidaan kuljettaa tarpeen mukaan ja kulloisiinkin tarpeisiin voidaan reagoida nopeasti. Nopea toiminta ja suuri joustavuus ovat olennaisia tekijöitä. 9. 2. 2. Tuen muoto Toimi rahoitetaan rahoitustuella tai osarahoituksella. 9. 3. Toimen seuranta ja jatko a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus Radioaktiivisten materiaalien kuljetus Tämän toimen avulla on voitava tarkastaa, noudatetaanko nykyisiä sääntöjä oikein, ja arvioida, pitääkö niitä kehittää edelleen sekä edistää sisämarkkinoiden toteutumista. Komission pitäisi esittää tarvittaessa uusia aloitteita EU:n alueella tapahtuvaa käytänteiden yhdenmukaistamiseksi. lainsäädännön kuljetusta koskevan tai Keski- ja Itä-Euroopan maita ja itsenäisten valtioiden yhteisöä on tuettava, erityisesti niitä, jotka tulevat mahdollisesti liittymään Euroopan yhteisöön tai toimimaan sen alueella. 1 0-. • 130 Yleisölle on tiedotettava paremmin radioaktiivisten materiaalien kuljetuksesta. Tätä tavoitetta ei ole vielä saavutettu. Ydinalan teollisuusyhteistyö Teollisuuden paikallisiin ongelmiin tutustuminen ja markkinatalouspolitiikan tukeminen edistäisivät yleisesti ottaen idän talouden kehittymistä, mikä on myös Euroopan unionin edun mukaista. b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE- maat ja uudet itsenäiset valtiot) Tulosten osoittimet: Tämän toimen avulla voidaan osaltaan taata, että ydinmateriaalit alistetaan idässä unionin tiukempaan ydinmateriaalivalvonnan tasoa. Paras osoitus onnistumisesta on ydinenergian käyttö yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin. valvontaan, Euroopan vastaa jonka taso Toteutettujen toimenpiteiden laajuus: Esimerkiksi vuonna 1995 (Euroatomin) turvavalvonta suoritti 27 toimenpidettä, joista 10 Venäjän alueella. EU:n alueella, pääasiassa Luxemburgissa, järjestettiin 17 toimenpidettä. Yhteen tai useampaan näistä osallistui 103 asiantuntijaa Idästä. Toiminnan laajuus oli yli 850 henkilötyöpäivää. Lisäksi Euratomin henkilöstö on osallistunut näihin toimiin. 10. Hallintokulut a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus Ehdotetut vuosimäärärahat ovat vuoden 1996 tasoa pienemmät. Henkilöstön määrä vuosina 1996 ja 1997 oli 1,5 B ja 0,25 A. Lisää ei tarvita. b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot) Vuosina 1993 - 1996 komissio pystyi hallinnoimaan budjettikohdasta B4-2001 rahoitetut toimet ja käyttämään kaikki määrärahat ilman lisähenkilöstöä ja huolimatta Euratom-perustamissopimuksen 7 luvusta johtuvista velvoitteista. Tässä vaiheessa ei esitetä haettavaksi lisävaroja. 11 13- ISSN 1024-4492 KOM(97) 550 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 01 Luettelonumero : CB-CO-97-643-FI-C ISBN 92-78-28185-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 132