title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3708/97 von Ulf HOLM an den Rat. UN-Klimakonferenz in Kyoto

text: C 158/180 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 25. 5. 98 Schnittstellen fu¤r Internetbenutzer, so da(cid:223) eine Recherche nach Stichworten, Mitgliedstaaten, Datum usw. ohne weiteres mo¤glich ist. Monat fu¤r Monat werden u¤ber 100 000 Dokumente in der Datenbank abgefragt. Daru¤ber hinaus betreibt die Kommission mehrere Web-Server, die u¤ber Links miteinander verbunden sind. Diese bieten kostenlose Informationen u¤ber Ma(cid:223)nahmen der Kommission in allen Bereichen, so auch u¤ber Ausschreibungen, Aufforderungen zur Einreichung von Vorschla¤gen und Beihilfen. All diese Server erlauben es dem Benutzer, Daten auf den eigenen PC herunterzuladen. Der Hauptserver der Kommission nennt sich Europa (URL: http://europa. en. int). Er bietet Informationen u¤ber sa¤mtliche Dienste der Kommission sowie Links zu Web-Servern der anderen Institutionen. Daru¤ber hinaus betreibt die Kommission die drei Web-Server: I*M-Europe (URL: http://www. echo. lu), CORDIS (URL: http://www. cordis. lu), den Informationsdienst der Gemeinschaft fu¤r Forschung und Entwick- lung, sowie ISPO (URL: http://www. ispo. cec. be), den Server des Bu¤ros fu¤r die Informationsgesellschaft. Alle drei richten sich an bestimmte Zielgruppen. (98/C 158/241) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3703/97 von Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Verbot der Verwendung von Asbest Internationale Untersuchungen belegen, da(cid:223) Asbest ein sehr gefa¤hrlicher Stoff ist. An den durch Asbest verursachten Krankheiten, insbesondere an Lungenkrebs, werden im kommenden Jahrhundert ja¤hrlich mehr als 10. 000 Personen sterben. Asbest kann vollsta¤ndig durch andere Stoffe ersetzt werden, mit denen dieselben Eigenschaften auf bedeutend gesu¤ndere Art erreicht werden. Der Neueinsatz von Asbest ist schon in den La¤ndern Nordeuropas, in Deutschland, in den Niederlanden und in Frankreich verboten. Die Europa¤ische Kommission hat jedoch aus verschiedenen Gru¤nden mit dem Verbot der Verwendung von Asbest gezo¤gert. Falls die Kommission die Neuverwendung von Asbest weiter zula¤(cid:223)t, kann mit nationalen Entscheidungen eine Einfuhr von Anlagen und Maschinen, die eine Asbestgefahr darstellen, nicht mehr verhindert werden. In welcher Phase befindet sich die Vorbereitung der Richtlinie u¤ber ein Verbot der Neuverwendung von Asbest? Dieser Beschlu(cid:223) ist insbesondere wegen der Gefa¤hrlichkeit von Asbest sehr dringend. Im u¤brigen benutzen einige Hersteller wegen Wettbewerbsvorteilen Asbest anstelle ungefa¤hrlicher aber teurerer Ersatzstoffe. Sind die eigenen schlechten Erfahrungen der Kommission mit der Gefa¤hrlichkeit von Asbest nicht dazu angetan, schnellere Beschlu¤sse zu begu¤nstigen? Antwort von Herrn Bangemann im Namen der Kommission (19. Dezember 1997) Die Kommission holt gegenwa¤rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverzu¤glich mitteilen. (98/C 158/242) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3708/97 von Ulf Holm (V) an den Rat (19. November 1997) Betrifft: UN-Klimakonferenz in Kyoto Im Vorfeld der im Dezember in Kyoto stattfindenen Klimakonfernz tritt die EU bei den Verhandlungen u¤ber die Klimakonvention wie mit einer Stimme auf. Viele La¤nder nicht nur innerhalb der EU sondern auch au(cid:223)erhalb, wie beispielsweise Australien, sind der Auffassung, da(cid:223) dieses Auftreten insofern problematisch ist, als es voraussetzt, da(cid:223) die EU-La¤nder jetzt als eine juristische Person verhandeln


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3706/97 del Cristiana MUSCARDINI a la Comisión. Encefalopatía espongiforme bovina y sanidad pública veterinaria

eurovoc_concepts:
agricultural waste
animal feedingstuffs
beef
epidemic
health risk
infectious disease
material of animal origin
public health
waste disposal
waste recycling

formats: html print


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di regolamento (CE) del Consiglio riguardante i contributi finanziari comunitari al Fondo internazionale per l'Irlanda (COM(97) 0130 C4-0233/97 97/ 0116(CNS))

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
Ireland
activity report
cross-border cooperation
international aid


title: Resolutie over het verslag van de Commissie "Werkgelegenheid in Europa - 1997" (COM(97)0479 C4-0549/97)

eurovoc_concepts:
EU employment policy
activity report
economic growth
fight against unemployment
labour market


title: WRITTEN QUESTION No. 3651/97 by Barbara WEILER to the Commission. Reduction of training period for teachers from 12+3 to 11+3 years

eurovoc_concepts:
Berlin
education
higher education
level of education
professional qualifications
recognition of diplomas
social worker
vocational training


title: Νομοθετικό ψήφισμα που αποτελεί τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου που αφορά τις κοινοτικές χρηματοδοτικές συνεισφορές στο Διεθνές Ταμείο για την Ιρλανδία (COM(97) 0130 C4-0233/97 97/0116(CNS))


eurovoc_concepts:
EU Member State
cooperation policy
education policy
higher education

formats: html pdf print

text: C 64/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 Regionsudvalgets udtalelse om »Rådets henstilling om europæisk samarbejde til sikring af kvaliteten af de videregående uddannelser« (98/C 64/13) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens »Forslag til Rådets henstilling om europæisk samarbejde til sikring af kvaliteten af de videregående uddannelser« [KOM(97) 159 endelig udg. — 97/0121 (SYN)], under henvisning til Rådets beslutning af 5. juni 1997 om i henhold til artikel 126 og 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til sin beslutning af 11. juni 1997 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 — Uddannelse og Undervisning, under henvisning til Underudvalg 6’s forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 285/97 rev. ), som blev vedtaget den 29. september 1997 med Mary Freehill som ordfører, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens grønbog om »Almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning« (1); dets udtalelse om »Uddannelse over for de teknologiske, industrielle og sociale udfordringer: indledende overvejelser« (2); dets udtalelse om hvidbogen om »Almen uddannelse og erhvervsuddannelse — på vej mod det kognitive samfund« (3) og dets forslag til udtalelse om »ændring af afgørelse 819/95/EF om iværksættelse af Fællesskabets handlingsprogram SOCRATES« (4), og under henvisning til Kommissionens rapport om det europæiske pilotprojekt for kvalitetsevalu- ering i de videregående uddannelser — på den 20. plenarforsamling den 19. -20. november 1997 (mødet den 19. november) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Medlemsstaternes respons på Kommissionens memorandum (5) om de videregående uddannelser un- derstregede vigtigheden af kvalitetsevaluering i det stadig mere diversificerede udbud af videregående uddannelser. Denne respons og flere års tæt samarbejde inden for rammerne af ERASMUS-programmet ansporede til fællesskabsinitiativer vedrørende kvalitetsevaluering og kvalitetssikring i de videregående uddannelser. På mødet den 21. november 1991 opfordrede Rådet Kommissionen til at iværksætte følgende foranstaltninger: — finansiere en komparativ undersøgelse af medlems- staternes evalueringsmetoder, — udvikle et mindre antal pilotprojekter inden for dette område, — implementere mekanismer til styrkelse af det euro- pæiske samarbejde på grundlag af tidligere erfa- ringer. 1. 2. Som opfølgning på denne opfordring og på grundlag af Kommissionens undersøgelse af medlems- staternes metoder til kvalitetsevaluering, der blev offent- liggjort i oktober 1993, igangsatte Kommissionen to europæiske pilotprojekter til afprøvning af en fælles evalueringsmetode, der kunne tilpasses nationale for- hold. Disse pilotprojekter, hvori 42 uddannelsesinstitu- tioner deltog, blev gennemført i samarbejde med de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne. (1) EFT C 215 af 16. 7. 1997, s. 1. (2) EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 106. (3) EFT C 182 af 24. 6. 1996, s. 15. (4) EFT C 379 af 15. 12. 1997, s. 17. (5) KOM(91) 349 endelig udg. 1. 3. Der var almindelig tilfredshed med iværksættel- sen og gennemførelsen af pilotprojekterne, og man blev stadig mere bevidst om nødvendigheden af at evaluere kvaliteten af de videregående uddannelser. Kommissio- nen foreslog derfor, at Rådet skulle vedtage en henstilling om indførelse af kvalitetsevalueringssystemer. 27. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/77 2. Generelle bemærkninger Kommissionen foreslår medlemsstaterne, at der 2. 1. inden for deres ansvarsområde indføres gennemsigtige evaluerings- og kvalitetssikringssystemer for de videre- gående uddannelser. Målet for disse kvalitetssystemer er: — at sikre kvaliteten af de videregående uddannelser inden for rammerne af landenes forskellige økonomi- ske, sociale og kulturelle situation, og under hensyn til den europæiske dimension og de internationale krav, — at hjælpe de højere uddannelsesinstitutioner med at anvende teknikker til kvalitetssikring for at fremme organisatorisk fleksibilitet og udvikling, — at støtte europæisk og internationalt samarbejde om kvalitetsevaluering. Det foreslås at lade disse systemer bygge på 2. 2. følgende principper: — organerne, der foretager kvalitetsevalueringen og kvalitetssikringen, skal være selvstændige og uaf- hængige, — evalueringsprocedurerne skal tilpasses institutioner- nes profil, nemmere at komme i kontakt med eksperter, udar- bejde instrumenter til at formidle den nødvendige information, — sammenkobling af kvalitetssikring med andre EU- aktiviteter under SOCRATES- og LEONARDO- programmerne eller med anerkendelse af eksamens- beviser på fællesskabsplan, — udarbejdelse af metoder til forbedring af kandidater- nes integrering på det europæiske arbejdsmarked. 2. 5. Dette net vil kunne få finansiel støtte under SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-program- merne. 2. 6. Det foreslås, at der hvert andet år udarbejdes en rapport om udviklingen af systemerne til kvalitetsevalu- ering og kvalitetssikring i medlemsstaterne og om samarbejdet på europæisk niveau, og at der fremsættes forslag til styrkelse af disse systemer. 3. Særlige bemærkninger — der skal både være intern og ekstern evaluering, 3. 1. Kvalitetsevaluering og kvalitetssikring — alle de relevante aktører skal deltage, — evalueringsrapporterne skal offentliggøres. 2. 3. Systemerne vil også sikre, at der iværksættes opfølgende foranstaltninger på det relevante niveau, og på denne måde vil de højere uddannelsesinstitutioner blive i stand til mere effektivt at gennemføre deres planer om kvalitetsforbedring af uddannelserne og gøre kandidaternes overgang til arbejdsmarkedet lettere. Det foreslås også, at offentlige myndigheder og ledelsen af de højere uddannelsesinstitutioner prioriterer den løbende udveksling af erfaringer og samarbejde om kvalitetsevaluering og kvalitetssikring med andre medlemsstater og med internationale organisationer, der arbejder med videregående uddannelse. 2. 4. For at muliggøre dette foreslås det, at der oprettes et Europæisk Kvalitetssikringsnet med følgende opgaver: — udveksling af information og erfaringer, — teknisk assistance til medlemsstaternes kompetente myndigheder til gennemførelse af projekter, — anden bistand til grupper af institutioner fra de forskellige medlemsstater, der ønsker at samarbejde om kvalitetsevaluering eller kvalitetssikring, især inden for rammerne af »de tematiske net« under SOCRATES-programmet, — bistand til institutionerne med at tilvejebringe infor- mation om udviklingen af nye metoder, gøre det 3. 1. 1. Regionsudvalget ser i princippet positivt på Kommissionens forslag om at styrke det europæiske samarbejde om kvalitetssikring i de videregående uddan- nelser og om indførelsen af effektive kvalitetsevalue- ringssystemer i de forskellige videregående uddannelses- institutioner i medlemsstaterne. 3. 1. 2. Det understreger, at forbedringen af de videre- gående uddannelsesinstitutioners kvalitet direkte berø- rer de lokale og regionale myndigheder, eftersom disse institutioner spiller en vigtig rolle for det økonomiske, sociale og kulturelle liv i de regioner og områder, hvor de befinder sig. Videregående uddannelser af god kvalitet er fx en vigtig forudsætning for, at der bliver etableret virksomheder i regionen, og at disse vokser. 3. 1. 3. Regionsudvalget peger endnu en gang på EU- dimensionens betydning for engagementet hos de højere uddannelsesinstitutioner og de relevante organisationer, hvad angår evaluering og støtte til samarbejde og udveksling af erfaringer, som er afgørende for udvik- lingen af det europæiske uddannelsesmiljø. 3. 1. 4. Regionsudvalget understreger dog også, at værdien af kvalitetsevaluering ligger i en styrkelse af den gensidige tillid og at den ikke skal påtvinges, hverken på europæisk eller nationalt niveau. Den skal respektere kulturel mangfoldighed, beskytte eksisterende akademi- ske normer og værdier og gardere imod en harmonisering C 64/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 af uddannelserne i Europa. I denne sammenhæng mener Regionsudvalget, at hovedsynspunkterne i henstillingen er velbegrundede. 3. 1. 5. Regionsudvalget understreger, at målet for enhver evaluering skal være at forbedre kvaliteten af undervisningen og dermed kvaliteten af de videregående uddannelsesinstitutioner. Derfor bør evalueringen af kvaliteten af de enkelte fag kombineres med en evaluering af de institutionelle strukturer og de institutionelle kvalitetssikringssystemer. Den bør dog ikke bruges til at rangordne uddannelsesinstitutionerne efter resultater, men som et værktøj, institutionerne kan bruge til at få mest muligt ud af ressourcerne, foregribe den fremtidige udvikling og fremme udarbejdelsen af strategier, som skal sætte institutionerne i stand til hele tiden at tilpasse sig en verden i hastig forandring. 3. 1. 6. Regionsudvalget understreger, at et europæisk kvalitetsevalueringssystem kun er muligt, hvis medlems- staterne tilvejebringer de relevante nationale rammer, og hvis medlemsstaterne forpligter sig til at udvikle kvalitetssikringssystemer og samarbejde på europæisk niveau. Dette forudsætter, at man er opmærksom på, at indførelse og tilrettelæggelse af den interne eller eksterne evaluering er en opgave, der tilkommer de videregående uddannelsesinstitutioner og de enkelte medlemsstater eller regioner. De nationale rammer skal give uddannel- sesinstitutionerne fuld uafhængighed og muliggøre en synergi mellem den nationale politik og erfaringerne fra de europæiske kvalitetsevalueringsssystemer. Høje omkostninger som følge af bredspektrede administrative aktiviteter, der ikke står i et rimeligt forhold til de tilsigtede virkninger, skal undgås. Regionsudvalget mener dog, at der er fare for, 3. 1. 7. at kvalitetsevaluering kan blive et lukket system, idet systemet kunne misbruges til at fremme akademisk prestige og bevillinger. Regionsudvalget understreger derfor, at kvalitetsevaluering i det videregående uddan- nelsessystem ikke må knyttes direkte sammen med disse spørgsmål. 3. 1. 8. Regionsudvalget må også advare imod, at en institutions energi og ressourcer bliver opslugt af arbejdet med evalueringssystemerne. Kvalitetsevaluering må ikke tabe disse institutioners vigtigste mål, dvs. undervisning- en, af syne og føre til, at man bekymrer sig mere om målinger end om substansen. Høje omkostninger som følge af bredspektrede administrative aktiviteter, der ikke står i et rimeligt forhold til de tilsigtede virkninger, skal undgås. 3. 2. Principperne for kvalitetsevaluering 3. 2. 1. Regionsudvalget godkender de principper, for- slaget bygger på, og støtter en fuld gennemførelse af subsidiaritets- og gennemsigtighedsprincipperne i forbindelse med uddannelsesinstitutionernes evalue- ringssystemer. Kvalitetsevaluering kræver dog en ensartet og 3. 2. 2. almindeligt accepteret metode. Regionsudvalget foreslår derfor, at der anvendes en række kvalitative kriterier som grundlag for en kvalitetsevalueringsmetode, og at de suppleres af andre kriterier, der inddrager un- dervisningsmiljøet på den enkelte institution eller i det enkelte land. Disse vejledende, kvalitative kriterier skal være acceptable for uddannelsesinstitutionerne, og skal bygge på erfaringerne fra de pilotprojekter, Kommissio- nen har iværksat i 1990’erne, og som uddannelsesinstitu- tionerne i medlemslandene generelt har set positivt på. Uddannelsesinstitutionerne kan sikre et effektivt internt evalueringssystem med den nødvendige støtte fra uaf- hængige evalueringsmyndigheder, -organer og -komiteer på regionalt plan. 3. 2. 3. Resultatet af denne metode skal være et handlingsparameter, et middel til at gennemføre forbed- ringer på grundlag af andre institutioners erfaringer, tilføjelse af en EU-dimension til undervisningens kvalitet og vejledning i den gensidige anerkendelse af kvalifika- tioner. 3. 2. 4. Regionsudvalget er enig i, at ethvert kvalitets- evalueringssystem skal bygge på uddannelsesinstitutio- nens uafhængighed og give institutionen mulighed for at tilpasse de anvendte metoder på en hensigtsmæssig måde. Uddannelsesinstitutionerne skal også være i stand til at iværksætte passende foranstaltninger på grundlag af evalueringens og erfaringsudvekslingens resultater. Det foreslåede Europæiske Kvalitetsnet skal sammen med medlemsstaterne gøre opgaven nemmere. Regionsudvalget understreger også vigtigheden 3. 2. 5. af, at alle relevante aktører deltager i evalueringsproces- sen, og især skal studenterrepræsentanterne inddrages formelt i beslutningsprocessen. De studerende skal nødvendigvis deltage i kvalitetsevalueringen, eftersom de både er brugere af de videregående uddannelsesinsti- tutioner og det færdige produkt: de er således en vigtig informationskilde til kvalitetetsforbedring. 3. 2. 6. Deltagelsen af interesseorganisationer uden for undervisningssektoren, som f. eks. de lokale myndighed- er, erhvervslivet og andre berørte samfundsgrupper gør det muligt at arbejde med et meget bredt kvalitetsbegreb, der indbefatter uddannelsesinstitutionens dialog med det omgivende samfund. De lokale og regionale myndig- heders deltagelse sikrer, at de særlige økonomiske, sociale og kulturelle behov i de områder eller regioner, hvor institutionerne ligger, rent faktisk bliver tilgodeset i forbindelse med kvalitetsevalueringen, og at resultaterne bidrager til den lokale og regionale udvikling. Også arbejdsgivere, undervisere og de sidste ca. 5 års dimitten- der bør deltage, da de kan bidrage med deres erfaringer 27. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/79 og med at formulere deres forventninger til de videregå- ende uddannelsesinstitutioner. Regionsudvalget mener, at man skal tilskynde og fremme disse interesseorganisa- tioners inddragelse ikke blot i evalueringsprocessen, men også i det europæiske kvalitetsnet og i de nationale støttestrukturer. 3. 3. Det europæiske kvalitetsnet 3. 3. 1. Regionsudvalget ser positivt på oprettelsen af Det Europæiske Kvalitetssikringsnet under forudsæt- ning af, at dette ikke bliver institutionaliseret. Det bør fungere som en mekanisme, der er nødvendig for fortsat at fremme kvalitetsevaluering i de europæiske uddannelsesinstitutioner og for at koordinere de forskel- lige evalueringssystemer i medlemsstaterne. 3. 3. 2. Regionsudvalget mener dog, at nettets struktur og de juridiske og finansielle ordninger bør defineres klarere, og at dets virkefelt bør udvides, så det omfatter: — en rolle ved vurdering og kombinering af de forskelli- ge højere uddannelsesinstitutioners evalueringsme- toder, herunder revidering af evalueringsmetoderne og udvikling af en mekanisme til komparativ evalu- ering af institutionerne. Denne opgave vil muliggøre udviklingen af et overordnet system, som kan anven- des på alle fag i samtlige videregående uddannelsesin- stitutioner, og som vil gøre sammenligninger på europæisk niveau lettere, — direkte hjælp til højere uddannelsesinstitutioner med at kombinere kvalitetsevalueringssystemerne med strategisk planlægning, udvikling af uddannelsesfor- løb, gensidig anerkendelse af akademiske kvalifika- tioner og tilvejebringelse af konsensus om, hvad man forstår ved kvaliteten af de videregående uddannel- ser. En række institutter og organisationer inden for de liberale erhverv beskæftiger sig allerede med dette område, men det foreslåede net vil tilføje en europæisk dimension, — en rolle som en instans, der formidler hjælp til udveksling af både akademisk og administrativt personale mellem institutionerne, udbyder undervis- ning til de personer, der deltager i evalueringen, og fremmer en gruppearbejdskultur i de højere uddannelsesinstitutioner. Dette vil være særligt vig- tigt i de tidlige faser af systemets udvikling. Regionsudvalget understreger, at dette net skal 3. 3. 3. være uafhængigt, og i denne sammenhæng må der ske en afklaring af dets stilling og forhold til eksisterende akademiske og faglige, ikke-statslige net, som allerede arbejder med kvalitetsevaluering af de videregående uddannelser. Endvidere ser Regionsudvalget gerne en præcisering af den forslåede sammensætning af nettet. 3. 3. 4. Regionsudvalget ønsker også et mere detaljeret udkast til den foreslåede operationelle struktur for implementeringen af evalueringerne og for kvalitetssi- kringsnettet. 3. 3. 5. Det foreslås i henstillingen, at nettet bl. a. udarbejder metoder til en bedre integrering af kandida- terne på det europæiske arbejdsmarked. Regionsudval- get mener, at dette er et af målene for kvalitetsevaluerin- gen. Et øget samarbejde om kvalitetsevaluering kan gøre de videregående uddannelsesinstitutioner i stand til at blive mere fleksible og lydhøre over for det lokale og regionale arbejdsmarked, og især over for udfordringer- ne fra de nye organisations- og arbejdsformer, som informationssamfundet og globaliseringen af økonomi- en medfører. I denne sammenhæng henviser Regionsud- valget til udtalelsen om Kommissionens grønbog om »Almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning« mht. forhindringerne for transnational mobilitet opfor- drede Regionsudvalget til, at Kommissionen lagde vægt på udviklingen af kvalitetssikring inden for sine aktions- områder, da dette var afgørende for at fremme transna- tional mobilitet, som det anså for at være en forudsæt- ning for at skabe muligheder på arbejdsmarkedet. 3. 3. 6. I henstillingen bør problemerne i forbindelse med integrationen af kandidaterne på det europæiske arbejdsmarked — sådan som de er beskrevet i grønbog- en (1) — derfor kædes sammen med kvalitetsevaluering, og nettets rolle bør defineres klarere. 3. 3. 7. I henstillingen foreslås det også, at Det Euro- pæiske Kvalitetsnet skal kunne få finansiel støtte fra SOCRATES- og LEONARDO-programmerne. Kom- missionen har dog for nylig i et forslag (2) påpeget, at det nuværende budget for SOCRATES ikke effektivt kan leve op til efterspørgslen. Efterspørgslen i 1996 var for eksempel fire gange så stor som det disponible budget, og Kommissionen har foreslået, at budgettet øges for at kunne dække den nuværende programperiode. 3. 3. 8. Regionsudvalget er bekymret over, at det ikke vil være muligt at tilføre nettet midler fra SOCRATES- eller LEONARDO-programmerne, hvis der ikke er taget højde herfor i den foreslåede budgetudvidelse. Hvis dette er tilfældet, hvilket Regionsudvalget forventer, mener det, at et sådant net og dets aktiviteter bør indarbejdes i et revideret SOCRATES-program. En betragtelig del af denne erfaringsudveksling bør foregå inden for rammerne af uddannelsesprogrammerne og finansieres via disse programmer. 3. 3. 9. Regionsudvalget ønsker også en mere detaljeret redegørelse for Det Europæiske Kvalitetssikringsnets (1) KOM(96) 468 endelig udg. (2) KOM(97) 99 endelig udg. — 97/0103 COD. C 64/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 98 budgetbehov. Regionsudvalget finder det passende, at nettet får tildelt specifikke midler, men er bekymret over, at nettets midler skal tilvejebringes af medlemsstaterne, eftersom dette kan modvirke visse medlemsstaters aktive deltagelse i nettet. 3. 3. 10. Hvis det ikke lykkes at tilvejebringe specifikke midler til nettet, foreslår Regionsudvalget at bruge et eksisterende europæisk net som grundlag for Det Europæiske Kvalitetssikringsnet. Det ville forøge effekti- viteten og reducere omkostningerne. 4. Konklusion 4. 1. Regionsudvalget understreger, at værdien af kvalitetsevaluering ligger i en bevidstgørelse om, at hvis noget går galt, må situationen afhjælpes på baggrund af viden, ikke formodninger. Man må have situationen under kontrol for at kunne lære, forbedre sig og forny sig. Kvalitetsevaluering skal derfor lægge mere vægt på udvikling og ikke udelukkende være resultatorienteret. 4. 2. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag som et initiativ, der kan fremme kvalitetsevaluering i de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa på grundlag af de principper, som er skitseret. Regionsud- valget opfordrer til, at alle relevante aktører, herunder de lokale og regionale myndigheder, deltager i evalue- ringsprocessen for at sikre, at kvalitetsevalueringen sammenkædes med målene for den lokale og regionale udvikling. Inden der træffes afgørelse om oprettelse af Det Europæiske Kvalitetssikringsnet, kræves en yderlige- re finpudsning af evalueringsmetoderne samt en præcise- ring af det foreslåede Europæiske Kvalitetssikringsnets opgaver, finansiering og operationelle strukturer. Bruxelles, den 19. november 1997. Pasqual MARAGALL i MIRA Formand for Regionsudvalget


title: QUESTION ECRITE no 3701/97 de Raimo ILASKIVI à la Commission. Conséquence de la grève des transports en France pour les usagers de la route provenant de l'étranger

eurovoc_concepts:
France
carriage of goods
competence of the Member States
drivers
economic consequence
free movement of goods
free movement of persons
indemnification
road transport
strike

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/43 (98/C 187/70) QUESTION E· CRITE E-3701/97 pose·e par Raimo Ilaskivi (PPE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Conse·quence de la gre‘ve des transports en France pour les usagers de la route provenant de l(cid:146)e·tranger La gre‘ve dans le secteur des transports en France qui, par sa nature politique et son ampleur, s(cid:146)efforce de trouver des solutions aux revendications salariales des transporteurs fran(cid:231)ais, entra(cid:14)(cid:136)ne des conse·quences graves et durables pour les socie·te·s e·trange‘res qui empruntent le re·seau routier fran(cid:231)ais pour leurs besoins de transport. Ces de·savantages cause·s par la gre‘ve n(cid:146)ont aucun rapport avec les questions relatives au marche· du travail fran(cid:231)ais. Quelles mesures la Commission a-t-elle prises et compte-t-elle prendre pour assurer la fluidite· de la circulation en France et re·parer l(cid:146)ensemble des pre·judices e·conomiques qui en ont re·sulte·? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (29 janvier 1998) La Commission ne dispose d(cid:146)aucune base juridique l(cid:146)habilitant a‘ intervenir dans un conflit national entre employeurs et organisations syndicales, a‘ moins qu(cid:146)il ne soit e·tabli qu(cid:146)un E· tat membre ne·glige son obligation d(cid:146)assurer la liberte· de circulation des biens et des personnes au sens du traite· CE. Les indemnisations en re·paration rele‘vent e·galement de la compe·tence nationale. Toutefois, la Commission est pre(cid:136)te a‘ coope·rer avec les autorite·s compe·tentes dans les efforts entrepris en vue de parvenir a‘ des solutions satisfaisantes pour toutes les parties concerne·es. A‘ cette fin, les Membres de la Commission ont e·crit a‘ plusieurs reprises aux ministres fran(cid:231)ais en les exhortant a‘ re·tablir la libre circulation dans leur re·seau routier et se sont adresse·s aux autorite·s fran(cid:231)aises ainsi qu(cid:146)aux organisations professionnelles de transporteurs routiers pour leur demander de faire avancer les demandes d(cid:146)indemnisation. La Commission n(cid:146)a ne·anmoins aucun pouvoir juridique pour e·tablir ou ge·rer des me·canismes d(cid:146)indemnisation ou pour exiger des paiements de‘s lors que la le·gislation nationale des E· tats membres pre·voit des dispositions en matie‘re d(cid:146)indemnisation. (98/C 187/71) QUESTION E· CRITE E-3702/97 pose·e par Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Baisse et harmonisation du taux d(cid:146)alcoole·mie dans l(cid:146)Union europe·enne Dans les E· tats membres de l(cid:146)UE, 45 000 personnes environ meurent chaque anne·e d(cid:146)accidents de la route et plus d(cid:146)un million et demi de personnes sont blesse·es. D(cid:146)apre‘s les estimations, plus de la moitie· au moins des accidents mortels de la circulation sont dus en partie a‘ l(cid:146)alcool. Les taux d(cid:146)alcoole·mie autorise·s varient conside·rablement entre les E· tats membres › ainsi, au Danemark, en Italie et en Allemagne, la le·gislation pre·voit que la limite est de 0,8 g/litre, alors qu(cid:146)une limite plus stricte de 0,2 g/litre est applique·e en Sue‘de. L(cid:146)harmonisation des taux admissibles ainsi que leur abaissement, par exemple au niveau de la Sue‘de, soit 0,2 g/litre, ame·liorerait irre·futablement la se·curite· routie‘re. Naturellement, pour garantir une se·curite· maximale, un changement ge·ne·ral d(cid:146)attitude, un renforcement des contro(cid:136)les et la modernisation des outils de contro(cid:136)le seraient ne·cessaires. Compte tenu de ce qui pre·ce‘de, quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour trouver une solution a‘ l(cid:146)harmonisation du taux d(cid:146)alcoole·mie et envisager la possibilite· d(cid:146)une re·duction de celui-ci dans chaque E· tat membre? Quelles mesures la Commission compte-t-elle prendre pour de·terminer les moyens propres a‘ renforcer le contro(cid:136)le de la circulation routie‘re en vue de lutter plus efficacement contre la conduite en e·tat d(cid:146)ivresse?


title: QUESTION ECRITE no 3688/97 de Jesús CABEZÓN ALONSO à la Commission. Loi Helms-Burton

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
agreement (EU)
extra-territoriality
international law
investment abroad

text: C 174/100 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 8. 6. 98 (98/C 174/155) QUESTION E· CRITE E-3688/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Loi Helms-Burton La Commission a-t-elle pleinement conscience qu(cid:146)apre‘s les ne·gociations qu(cid:146)elle a conduites avec le gouvernement ame·ricain au sujet de l(cid:146)application de la loi Helms-Burton, le pouvoir le·gislatif des E· tats-Unis a encore durci sa position, au de·triment des inte·re(cid:136)ts de l(cid:146)Union europe·enne? Quelles mesures a-t-elle adopte·es ou pense-t-elle adopter en re·ponse a‘ l(cid:146)attitude du pouvoir le·gislatif des E· tats-Unis? (98/C 174/156) QUESTION E· CRITE E-3689/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Extra-territorialite· de certaines lois des E· tats-Unis Quelles mesures concre‘tes la Commission prend-elle en vue d(cid:146)e·viter que la substance des lois dites Helms-Burton et D(cid:146)Amato-Kennedy ne soit incorpore·e dans l(cid:146)accord multilate·ral sur les investissements de l(cid:146)OCDE et n(cid:146)acquie‘re ainsi un caracte‘re extra-territorial? (98/C 174/157) QUESTION E· CRITE E-3690/97 pose·e par Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Se·curite· juridique des investissements a‘ Cuba Les ne·gociations et les accords entre la Commission et le gouvernement des E· tats-Unis garantissent-ils aux entreprises ayant investi a‘ Cuba qu(cid:146)elles n(cid:146)auront pas a‘ en supporter la responsabilite· dans l(cid:146)imme·diat ni a‘ l(cid:146)avenir? Ces ne·gociations et ces accord relatifs a‘ la loi Helms-Burton garantissent-ils la se·curite· juridique des investissements re·alise·s a‘ Cuba? Re·ponse commune aux questions e·crites E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 et E-3690/97 donne·e par Sir Leon Brittan au nom de la Commission (19 de·cembre 1997) L(cid:146)accord avec les E· tats-Unis n(cid:146)est pas de·se·quilibre·. La Commission a engage· aupre‘s de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC) une proce·dure de constitution de groupe spe·cial a‘ l(cid:146)encontre de la loi Helms-Burton. La Commission estime que cette le·gislation est contraire au droit international e·tant donne· qu(cid:146)elle vise a‘ influencer (ou a pour effet d(cid:146)influencer) le comportement des entreprises communautaires du fait de leurs liens avec Cuba. L(cid:146)accord du 11 avril 1997 conclu entre la Communaute· et les E· tats-Unis concernant la loi Helms-Burton et la loi d(cid:146)Amato, aux termes duquel la Communaute· accepte de susprendre la proce·dure qu(cid:146)elle a engage·e a‘ l(cid:146)encontre de la loi Helms-Burton aupre‘s de l(cid:146)OMC, appelle au de·veloppement de disciplines destine·es a‘ «freiner et de·courager la future acquisition d(cid:146)investissements de tout E· tat ayant exproprie· ou nationalise· ses investis- sements». De plus, et paralle‘lement, l(cid:146)accord invite la Communaute· et les E· tats-Unis a‘ collaborer afin de re·soudre, par des principes adopte·s conjointement, le proble‘me des conflits de droit et des boycotts secondaires. Il importe de noter que les discussions entre la Communaute· et les E· tats-Unis sur ce point se de·roulent syme·triquement aux discussions concernant les disciplines en matie‘re d(cid:146)investissement. Ces discussions, actuellement en cours, ont pour but de parvenir a‘ un compromis acceptable sous forme d(cid:146)une de·rogation en vertu du titre IV de la loi Helms-Burton et, ainsi, de neutraliser les effets extraterritoriaux de cette loi. Par ailleurs, la Communaute· a souligne· que le re‘glement des diffe·rends concernant la loi Helms-Burton ne sera mis en (cid:156)uvre que si les E· tats-Unis accordent e·galement une de·rogation aux entreprises communautaires dans le cadre de la loi d(cid:146)Amato


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3678/97 van Rosemarie WEMHEUER aan de Commissie. Bouw van een energiecentrale op Kreta

eurovoc_concepts:
Crete
EU aid
EU financial instrument
building subsidy
electrical energy
power plant
solar energy
thermal energy

text: 8. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 174/97 (98/C 174/150) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3676/97 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (10 november 1997) Betreft: Verlenging concessie aan Autostrade spa De Italiaanse Rekenkamer heeft op 27 oktober 1997 een interministerieel besluit geblokkeerd om de concessie aan Autostrade spa met nog eens 20 jaar te verlengen tot het jaar 2038. In augustus had de afdeling (cid:132)Controle Regeringsbesluiten(cid:148) al ernstige kritiek geuit op deze verlenging. Dat het besluit nu vernietigd is komt o. a. doordat men zich niet heeft gehouden aan de communautaire wetgeving. De Rekenkamer laakt de verlenging doordat hierin een concessie is opgenomen voor een (cid:132)nieuw traject(cid:148), namelijk de variant Florence-Bologna, die over een bergpas loopt. Hiervoor zou een Europese aanbesteding nodig zijn. In het verleden is dit middel ook al aangewend om verlenging te krijgen. Kan de Commissie de twijfel van de Italiaanse Rekenkamer bevestigen? Is de Commissie voornemens garanties te bieden dat alle Europese regels worden nageleefd in deze sector, ook in het genoemde geval? Kan de Commissie, voor zover hiertoe bevoegd, een oordeel vellen over deze kwestie van de concessies aan de Italiaanse snelwegmaatschappijen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (6 januari 1998) De Commissie beschikt vooralsnog niet over het door het geachte Parlementslid genoemde interministerieel besluit, noch over gegevens aan de hand waarvan zij dit besluit kan toetsen aan de communautaire wetgeving inzake overheidsopdrachten. Overeenkomstig de bevoegdheden die haar zijn verleend bij artikel 155 van het EG-Verdrag, zal de Commissie de Italiaanse autoriteiten verzoeken haar de feitelijke en rechtsoverwegingen mee te delen die nodig zijn om na te gaan of bovenvermeld besluit in overeenstemming is met de communautaire wetgeving inzake overheidsop- drachten. De Commissie kan de concessies die zijn verleend aan de autowegmaatschappijen pas beoordelen nadat zij dit onderzoek heeft uitgevoerd. (98/C 174/151) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3678/97 van Rosemarie Wemheuer (PSE) aan de Commissie (19 november 1997) Betreft: Bouw van een energiecentrale op Kreta Kan de Commissie mededelen of, en zo ja, wanneer op Kreta een fotovolta(cid:14)¤sche energiecentrale zal worden 1. gebouwd, welk vermogen een dergelijke centrale zou hebben, hoeveel EU-steun zou worden verstrekt en welke bedrijven daarvan de begunstigde zouden zijn? Kan de Commissie mededelen op welke wijze Greenpeace tegen de bouw van de centrale heeft 2. gemanifesteerd, daar in de media hierover verscheidene berichten zijn verschenen? 3. Kan de Commissie mededelen hoe het staat met een uit het THERMIE-programma gesteund project voor de bouw van een thermodynamische zonnecentrale met een nominaal vermogen van 50 MW, en op welke plaats deze centrale is gepland? 4. Bestaat er verband tussen de bouw van een fotovolta(cid:14)¤sche energiecentrale op Kreta en het reeds op dat eiland via THERMIE gesteunde project voor de aanleg van een thermodynamische zonnecentrale? Is het juist dat de bouw van de thermodynamische zonnecentrale niet doorgaat omdat de fotovolta(cid:14)¤sche energiecentrale moet worden gebouwd?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3711/97 dell'on. José BARROS MOURA alla Commissione. Trasporti scolastici con autobus nell'UE

eurovoc_concepts:
bus
harmonisation of standards
road safety
roadworthiness tests
safety standard
school transport
transport accident
vehicle parts


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3698/97 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Χρήση των πόρων του προγράμματος Phare όσον αφορά τη Λιθουανία

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
Lithuania
cross-border cooperation
direct investment
economic development
education
health policy
institutional structure
management

text: 8. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 174/103 (98/C 174/160) GRAPTH ERVTHSH E-3697/97 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Xrh·sh tvn po·rvn toy progra·mmatow Phare o·son afora· th Letoni·a H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh enisxy·ei tiw xv· rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw me·sv toy progra·mmato·w thw Phare. (cid:211)pvw fai·netai, h politikh· ayth· e·xei symba·lei shmantika· sthn ana· ptyjh tvn ypochfi·vn prow e·ntajh sthn Koino·thta xvrv· n. Gi(cid:146) ayto· kai ua epiuymoy·sa na plhroforhuv· apo· thn Epitroph· pv· w e·xoyn xrhsimopoihuei· to 1997 ta egkriue·nta sto plai·sio toy progra·mmatow Phare posa· o·son afora· th Letoni·a. Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (16 Dekembri·oy 1997) To epixeirhsiako· pro·gramma Phare 1997 gia th Letoni·a, synolikoy· y·coyw 37, 6 ekat. ecu, epikentrv· netai sthn ypodomh·, thn eyrvpai¤kh· enopoi·hsh, thn ana·ptyjh toy idivtikoy· tome·a, thn ana·ptyjh uesmikv· n kai anurv· pinvn po·rvn. Oi tomei·w proteraio·thtaw gia to 1997 ei·nai: › Eyrvpai¤kh· enopoi·hsh (5,5 ekat. ecu) › Ana·ptyjh toy dhmo·sioy tome·a (4,85 ekat. ecu) › Ana·ptyjh toy idivtikoy· tome·a (6,1 ekat. ecu) › Ana·ptyjh toy xrhmatopistvtikoy· tome·a (2,2 ekat. ecu) › Ekpai·deysh (1,65 ekat. ecu) › Ene·rgeia (3,9 ekat. ecu) › Periba·llon (6,1 ekat. ecu) › Metafore·w (5,1 ekat. ecu) › Diaxei·rish (1,3 ekat. ecu) Ekto·w apo· to euniko· pro·gramma gia to 1997 desmey·thkan 1,8 ekat. ecu gia to pro·gramma Tempus kai 3,2 ekat. ecu gia e·rga diasynoriakh·w synergasi·aw. To xrhmatodotiko· ypo·mnhma gia to 1997 ypegra·fh to Noe·mbrio toy 1997• to pro·gramma ua efarmostei· kata· to 1998 kai 1999. Kata· syne·peia ei·nai poly· nvri·w gia na mporoy·me na ajiologh·soyme ton anti·ktypo toy progra·mmatow toy 1997. (98/C 174/161) GRAPTH ERVTHSH E-3698/97 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Xrh·sh tvn po·rvn toy progra·mmatow Phare o·son afora· th Liuoyani·a H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh enisxy·ei tiw xv· rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw me·sv toy progra·mmato·w thw Phare. (cid:211)pvw fai·netai, h politikh· ayth· e·xei symba·lei shmantika· sthn ana·ptyjh tvn ypochfi·vn prow e·ntajh sthn Koino·thta xvrv· n. Gi(cid:146) ayto· kai ua epiuymoy·sa na plhroforhuv· apo· thn Epitroph· pv· w e·xoyn xrhsimopoihuei· to 1997 ta egkriue·nta sto plai·sio toy progra·mmatow Phare posa· o·son afora· thn Liuoyani·a. Apa·nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (22 Dekembri·oy 1997) To euniko· epixeirhsiako· pro·gramma (EEP) gia to 1997, poy xrhmatodotei·tai apo· to PHARE, synolikh·w aji·aw 43,2 ekat. ECU, perilamba·nei ta ako·loyua stoixei·a: › Eyrvpai¤kh· ensvma·tvsh (11 ekat. ECU)• sth·rijh thw uesmikh·w, nomouetikh·w kai kanonistikh·w ana·ptyjhw me skopo· thn ensvma·tvsh thw Liuoyani·aw sthn EE. H boh·ueia ston tome·a ayto· ua perilamba· nei drasthrio·thtew tvn diypoyrgikv· n oma·dvn ergasi·aw, me sto·xo th uesmikh· kai diaruvrvtikh· ana·ptyjh•


title: Resolution on the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (COP 3) to be held in Kyoto from 1 to 10 December 1997

eurovoc_concepts:
Kyoto Protocol
UN Conference
air quality
climate change
energy policy
greenhouse gas
pollution control measures


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3691/97 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Ασθένεια της τρελλής αγελάδας

eurovoc_concepts:
Belgium
animal disease
animal nutrition
cattle
epidemic
health control
medical research
veterinary inspection

text: 8. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 174/101 H Koino·thta diathrei· to dikai·vma na epanala·bei th diadikasi·a «eidikh·w oma·daw» toy POE h· na kinh·sei ne·ew diadikasi·ew sthn peri·ptvsh poy lhfuoy·n me·tra kata· koinotikv· n epixeirth·sevn sto plai·sio tvn no·mvn Xe·lmw › Mpe·rton kai Nt(cid:146)Ama·to, lo·gv thw mh xorh·ghshw h· thw apo·syrshw parekkli·sevn. (98/C 174/158) GRAPTH ERVTHSH E-3691/97 ypobolh·: Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Asue·neia thw trellh·w agela·daw (cid:211)pvw poly· kala· gnvri·zei h Epitroph·, h kri·sh me thn asue·neia thw trellh·w agela·daw › koinv· w SEB › apotelei· e·na idiai·tera eyai·suhto ue·ma to opoi·o e·xei prokale·sei orgh· sta kra·th me·lh. To Koinoboy·lio e·xei zhth·sei apo· thn Epitroph· dieykrini·seiw sxetika· me to ue·ma thw SEB kai plhrofori·ew en sxe·sei me tiw ejeli·jeiw o·son afora· thn antimetv· pish· thw. Epiple·on, o boyleyth·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboylioy k. Bo¤ge e·xei ekponh·sei sxetikh· e·kuesh gia thn prosvrinh· ejetastikh· epitroph·, h opoi·a ua ejetasuei· sy·ntoma sto Koinoboy·lio. Meta· thn ka·poia ekto·nvsh thw kata·stashw, sto Be·lgio e·xei entopisuei· kai ne·o kroy·sma SEB. H eja·plvsh thw asue·neiaw, oi metafore·w krea·tvn kai h pv· lhsh· toyw vw proerxome·nvn apo· a·llo kra·tow e·xoyn dhmioyrgh·sei amfiboli·ew sto koino· en sxe·sei me thn anagkaio·thta thw apo·lythw th·rhshw tvn arxv· n toy eley·ueroy antagvnismoy·. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia ton periorismo· thw eja· plvshw thw SEB; Apa· nthsh thw kaw Bonino ej ono·matow thw Epitroph· w (9 Ianoyari·oy 1998) To ne·o peristatiko· spoggv· doyw egkefalopa·ueiaw tvn booeidv· n poy diapistv· uhke sto Be·lgio epibebaiv· nei thn ana·gkh na diathrhuei· kai endexome·nvw na ayjhuei· h epagry·pnhsh o·son afora· thn epizvoti·a, apo· o·loyw toyw endiafero·menoyw ky·kloyw, kai kyri·vw apo· thn Epitroph·. Ta me·tra gia thn katapole·mhsh thw SEB, ta opoi·a efarmo·zei h·dh h Epitroph· pre·pei synepv· w na diathrhuoy·n kai endexome·nvw na prosarmostoy·n kai, efo·son ei·nai anagkai·o, na enisxyuoy·n. Ta en lo·gv me·tra aforoy·n eidiko·tera ta a·leyra kre·atow kai ostv· n gia th diatrofh· tvn zv· vn, thn ygeionomikh· epiuev· rhsh kai ton kthniatriko· e·legxo. Epiple·on, h Epitroph· epejerga·zetai pro·tash sxetika· me thn parakoloy·uhsh thw SEB. Apofasi·sthkan h· pro·keitai na apofasistoy·n kai a·lla me·tra. Ta me·tra ayta· aforoy·n eidiko·tera thn e·reyna ston tome·a thw metadotikh·w spoggv· doyw egkefalopa·ueiaw (MSE) gia thn opoi·a ta me·tra syntonismoy· metajy· tvn kratv· n melv· n kauv· w kai ta me·tra xrhmatodo·thshw ua synexistoy·n h· ua entatikopoihuoy·n, ta eidika· ylika· poy prokaloy·n kindy·noyw kai ta a·leyra poy proori·zontai gia th diatrofh· tvn zv· vn, gia ta opoi·a h Epitroph· ua ypoba·lei poly· sy·ntoma ne·ew prota·seiw• epi·shw ton e·legxo kai thn epiuev· rhsh olo·klhrhw thw alysi·daw epejergasi·aw toy bodinoy· kre·atow, gia toyw opoi·oyw to 1997 ayjh·uhke h·dh to prosvpiko· kai ua enisxyuei· ako·mh perisso·tero to 1998, kauv· w kai th dynato·thta ani·xneyshw tvn booeidv· n apo· thn 1h Ianoyari·oy 1998. (cid:211)pvw diapistv· nei o ky·riow boyleyth·w, h Epitroph· den e·xei se kami·a peri·ptvsh thn pro·uesh na meiv· sei tiw prospa·ueie·w thw ston tome·a ayto· alla· antiue·tvw na tiw pollaplasia· sei, o·xi mo·no na periori·sei thn eja·plvsh thw SEB alla· kai gia na ejaleifuei· h epizvoti·a to taxy·tero dynato·. (98/C 174/159) GRAPTH ERVTHSH E-3694/97 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (19 Noembri·oy 1997) Ue·ma: Xrh·sh tvn po·rvn toy progra·mmatow Phare o·son afora· thn Slobeni·a H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh enisxy·ei tiw xv· rew thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv· phw me·sv toy progra·mmato·w thw Phare. (cid:211)pvw fai·netai, h politikh· ayth· e·xei symba·lei shmantika· sthn ana·ptyjh tvn ypochfi·vn prow e·ntajh sthn Koino·thta xvrv· n. Gi(cid:146) ayto· kai ua epiuymoy·sa na plhroforhuv· apo· thn Epitroph· pv· w e·xoyn xrhsimopoihuei· to 1997 ta egkriue·nta sto plai·sio toy progra·mmatow Phare posa· o·son afora· th Slobeni·a


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3707/97 dell'on. Ulf HOLM alla Commissione. Sussidi dell'Unione europea all'industria automobilistica

eurovoc_concepts:
aid to industry
environmental protection
luxury products industry
motor car
motor vehicle industry
motor vehicle pollution
prototype
research and development


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3691/97 dell'on. Kirsi PIHA alla Commissione. Epizoozia della vacca pazza

text: 8. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 174/101 La Comunita‘ si e‘ riservata tutti i diritti di riaprire l’azione in seno all’OMC o di riavviare nuovi procedimenti nel caso in cui, a seguito di un rifiuto o di una sospensione delle deroghe, venissero adottate misure a carico delle imprese comunitarie ai sensi delle leggi Helms-Burton o D’Amato. (98/C 174/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3691/97 di Kirsi Piha (PPE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Epizoozia della vacca pazza Negli Stati membri l(cid:146)epizoozia della vacca pazza (ESB) e‘ stata una questione delicata e fonte di sdegno. Dal canto suo, il Parlamento ha chiesto alla Commissione chiarimenti sul caso e i suoi sviluppi, mentre l(cid:146)on. Bo¤ge ha elaborato una relazione per l(cid:146)apposita commissione temporanea d(cid:146)inchiesta, che sara‘ fra breve analizzata in Aula. Placatasi la tempesta, in Belgio e‘ stato rinvenuto un nuovo caso di ESB. La diffusione del morbo, il trasporto delle carni e la loro vendita come carni provenienti da un altro paese hanno fatto sorgere nei cittadini dubbi quanto ai principi della libera concorrenza. Quali azioni concrete intende la Commissione adottare per porre fine alla diffusione dell(cid:146)ESB? Risposta data dalla Sig. ra Bonino a nome della Commissione (9 gennaio 1998) Il nuovo caso di encefalopatia spongiforme bovina (ESB) constatato in Belgio conferma la necessita‘ di mantenere e, se necessario, di aumentare la vigilanza nei confronti dell’epizootia in tutti gli ambienti interessati, a cominciare dalla Commissione. I provvedimenti di lotta contro l’ESB gia‘ applicati dalla Commissione verranno quindi mantenuti e, se del caso adattati o potenziati. Detti provvedimenti riguardano segnatamente le farine di carne e di ossi per l’alimentazione animale, l’ispezione e il controllo veterinari. Inoltre, la Commissione sta lavorando su una proposta in materia di sorveglianza delle encefalopatie spongiformi trasmissibili (EST). Altri provvedimenti sono stati decisi o stanno per esserlo; essi riguardano in particolare la ricerca nel settore delle encefalopatie spongiformi trasmissibili (EST), per la quale gli sforzi di coordinamento fra gli Stati membri e di finanziamento verranno continuati o intensificati, mentre verranno precisati i materiali a rischio e le farine destinate all’alimentazione animale per i quali la Commissione si prepara a presentare prossimamente nuove proposte; inoltre, il controllo e l’attivita‘ ispettiva nei confronti dell’intero ciclo di produzione bovina sono stati potenziali nel 1997 e lo saranno ulteriormente nel 1998, mentre a decorrere dal 1o gennaio 1998 viene controllata la provenienza dei bovini. Come puo‘ constatare l’Onorevole parlamentare la Commissione non ha quindi in nessun modo intenzione di ridurre i suoi sforzi in questo settore, bens(cid:14)‘ si prefigge di intensificarli non soltanto per arginare la diffusione dell’ESB, ma anche per sradicare l’epizootia il piu‘ rapidamente possibile. (98/C 174/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3694/97 di Kirsi Piha (PPE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Utilizzo delle risorse del programma Phare in Slovenia L(cid:146)Unione europea assiste i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale con il programma Phare che ha significato ingenti aiuti allo sviluppo di paesi candidati all(cid:146)adesione. Puo‘ la Commissione far sapere come sono state utilizzate le risorse destinate dal programma Phare nel 1997 alla Slovenia?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3668/97 del Freddy BLAK a la Comisión. Igualdad de remuneración

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative transparency
code of conduct
equal pay
gender equality
labour code
labour law
pay

text: C 174/94 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 (98/C 174/146) PREGUNTA ESCRITA E-3668/97 de Freddy Blak (PSE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Igualdad de remuneracio·n En Dinamarca han aumentado en los u·ltimos an(cid:152)os las diferencias entre las remuneraciones de hombres y mujeres. Se ha llegado a un punto en que el salario mensual medio var(cid:14)·a en un 147,3 % entre hombres y mujeres. Un nuevo estudio demuestra que las diferencias salariales tienden a aumentar en sistemas remunerativos poco transparentes y donde los criterios de ca·lculo son poco claros y objetivos. Un sistema retributivo que conduce a diferencias crecientes entre hombres y mujeres debe considerarse contrario a la directiva sobre la igualdad de la remuneracio·n 75/117/CEE (1) ¿Que· sanciones aplicara· la Comisio·n para obligar a Dinamarca a cumplir dicha directiva? (1) DO L 45 de 19. 2. 1975, p. 19. Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (14 de enero de 1998) La legislacio·n comunitaria ha consagrado desde sus or(cid:14)·genes (art(cid:14)·culo 119 del Tratado CE) el principio de que los hombres y las mujeres deben recibir la misma remuneracio·n por el mismo trabajo. Este principio se ha visto reforzado por la Directiva 75/117/CEE relativa a la igualdad de retribucio·n, que introdujo el concepto de la igualdad de retribucio·n para un trabajo de igual valor. Todos los Estados miembros, incluida Dinamarca, han incorporado plenamente en su Derecho nacional esta legislacio·n comunitaria. No obstante, todav(cid:14)·a no se ha hecho realidad la igualdad de remuneracio·n para mujeres y hombres debido a una serie de factores (segregacio·n horizontal y vertical en la estructura del empleo femenino, infravaloracio·n de los puestos de trabajo ocupados por mujeres y variaciones de las estructuras de empleo y los sistemas de retribucio·n). A fin de contribuir a reducir la diferencia de remuneracio·n entre mujeres y hombres, la Comisio·n adopto· en julio de 1996 un co·digo de pra·cticas sobre esta materia. Este co·digo tiene por objeto proporcionar un asesoramiento concreto a los empresarios y a los diferentes participantes en las negociaciones colectivas a todos los niveles sobre la manera de establecer y poner en pra·ctica sistemas de evaluacio·n y clasificacio·n de los puestos de trabajo, lo que se considera esencial a fin de eliminar la discriminacio·n sexual en las estructuras retributivas. (98/C 174/147) PREGUNTA ESCRITA E-3669/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Narcotra·fico en los Balcanes Segu·n el «Observatorio Geopol(cid:14)·tico de las Drogas», con sede en Par(cid:14)·s, a trave·s de los puertos bu·lgaros de Varna y Burgas se transportan grandes cantidades de droga producida en el Ca·ucaso y en Turqu(cid:14)·a con destino a la Europa occidental. Segu·n declaraciones del representante del Ministerio de Asuntos Interiores, Tsavdar Krumof «cientos de empresas turcas, bu·lgaras y de la Antigua Repu·blica Yugoslava de Macedonia esta·n implicadas en el tra·fico de drogas en Bulgaria, muchas de ellas perseguidas por la polic(cid:14)·a». En relacio·n con las cantidades decomisadas, el representante bu·lgaro comunico· que en 1997 e·stas representaron 57,4 kilos de hero(cid:14)·na y 530,9 kilos de hach(cid:14)·s, cantidades que el Observatorio Geopol(cid:14)·tico de las Drogas considera completamente insuficientes, dado el volumen de droga que circula por este pa(cid:14)·s y las cantidades de hach(cid:14)·s y adormidera producidas por la poblacio·n turcoparlante del sur de Bulgaria, tal como se desprende de su informe


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2296/97 of 19 November 1997 specifying the extent to which applications for export licences for products in the beef and veal sector may be accepted

eurovoc_concepts:
beef
export licence
export refund


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3652/97 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα για τους Ποντίους ελληνικής καταγωγής

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU programme
European Social Fund
Greece
Russia
aid recipient
labour market
national
return migration
vocational training


title: Résolution sur la communication de la Commission au Conseil, au Parlement européen, au Comité économique et social et au Comité des régions intitulée "La dimension énergétique du changement climatique" (COM(97)0196 C4-0232/97)

eurovoc_concepts:
UN Conference
air quality
climate change
energy policy
environmental protection
greenhouse gas
pollution control measures


title: WRITTEN QUESTION No. 3686/97 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. The Helms-Burton law and agreements with the United States

text: 8. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 174/99 Komission ja¤senen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (7. tammikuuta 1998) Yhteiso¤ osallistuu neuvoston 22. toukokuuta 1995 tekema¤n pa¤a¤to¤ksen perusteella neuvotteluihin monenva¤lisesta¤ investointisopimuksesta. Neuvotteluja ka¤yda¤a¤n taloudellisen yhteistyo¤n ja kehityksen ja¤rjesto¤ssa¤ (OECD). Neuvosto antoi neuvotteluohjeet yhteiso¤lle ja ja¤senvaltioille 27. marraskuuta 1995. OECD:n ministerikokous pa¤a¤tti toukokuussa 1997, etta¤ investointisopimusta koskevat neuvottelut olisi saatettava pa¤a¤to¤kseen sen toukokuussa 1998 pidetta¤va¤a¤n seuraavaan kokoukseen mennessa¤. Yhteiso¤n ja sen ja¤senvaltioiden tavoitteena neuvotteluissa on oikeudellisesti sitova sopimus, jota sovelletaan hallinnon kaikkiin tasoihin. Sopimuksella luotaisiin avoin, syrjima¤to¤n ja vapaa investointiympa¤risto¤. Sopimus kattaisi investointien esi- ja ja¤lkivaiheen, jota koskisi ainoastaan va¤ha¤iset tarkkaan ma¤a¤ritellyt poikkeukset, jotka olisivat horisontaalisia, alakohtaisia tai maakohtaisia. Sopimuksen noudattamista tuettaisiin tehokkaalla riitojenratkaisuja¤rjestelma¤lla¤, jossa vastapuolina olisivat investoijat ja valtio tai kaksi valtiota. Neuvottelujen tuloksen olisi oltava Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuksen mukainen, ja siina¤ olisi varmistettava yhteiso¤n yhdentymiskehityksen jatkuminen tulevaisuudessa. Komissio katsoo, etta¤ na¤iden tavoitteiden toteutuessa sopimus ta¤ytta¤a¤ aukon maailmanlaajistuvaa taloutta koskevissa sa¤a¤nno¤issa¤, ja etta¤ se hyo¤dytta¤a¤ eurooppalaisia investoijia seka¤ parantaa tyo¤llisyytta¤ ja kilpailukykya¤ Euroopassa. Sen mahdollisen uhan osalta, jota sopimus edustaa ympa¤risto¤lle ja ihmisten hyvinvoinnille seka¤ hallitusten kyvylle kehitta¤a¤ ja panna ta¤yta¤nto¤o¤n tehokas kansallinen ympa¤risto¤politiikka, pyydeta¤a¤n arvoisaa parlamentin ja¤senta¤ tutustumaan vastauksiin, jotka komissio on esitta¤nyt Wolfgang Kreissl-Do¤rflerin kirjallisiin kysymyksiin N:o E-3289/97 (1) ja N:o E-3291/97 (2). Kannattaa myo¤s kiinnitta¤a¤ huomiota siihen, etta¤ investointisopimusneuvotteluja ka¤yva¤ ryhma¤ pa¤a¤tti lokakuussa 1997 tehda¤ arvioinnin sopimuksen ympa¤risto¤- vaikutuksista. Kyseinen arviointi pita¤isi saada pa¤a¤to¤kseen tammikuussa 1998. (1) EYVL C 134, 30. 4. 1998, s. 131. (2) EYVL C 134, 30. 4. 1998, s. 132. (98/C 174/153) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3686/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Helmsin-Burtonin laki ja Yhdysvaltain kanssa tehdyt sopimukset Helmsin-Burtonin lain soveltamista ja sen seurauksia ajatellen seka¤ tarkasteltaessa komission ja Yhdysvaltain hallituksen va¤lista¤ sopimusta, eiko¤ kyseinen sopimus komission mielesta¤ ole epa¤tasapainossa, koska Yhdysvallat ei ole tehnyt mita¤a¤n myo¤nnytyksia¤ ja komissio on antanut sitoumuksia. (98/C 174/154) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3687/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Ulkopolitiikan riippumattomuus ja tiettyjen lakien ekstraterritoriaaliset vaikutukset Tiettyjen lakien, kuten Helmsin-Burtonin lain ekstraterritoriaalinen soveltaminen saattaa rajoittaa valtioiden vapaata toimintaa seka¤ ulko- ja kauppapolitiikkaa, koska ne ovat riippuvaisia koko ajan siita¤, mita¤ jotkut yksitta¤iset kansalaiset tai suuryritykset saattavat tehda¤ tai suunnitella. Mita¤ toimenpiteita¤ komissio aikoo toteuttaa na¤iden Euroopan unionin ulko- ja kauppapolitiikkaa koskevien rajoitusten torjumiseksi?


title: WRITTEN QUESTION No. 3705/97 by Françoise GROSSETÊTE to the Commission. Internal market - sales of ready-to-wear spectacles in the EU

eurovoc_concepts:
EU law
competence of the Member States
consumer protection
optical industry
paramedical profession
professional qualifications
public health
sale
single market
vocational training


title: WRITTEN QUESTION No. 3692/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Effect on Estonia of changes to the tasks of the PHARE programme

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Estonia
accession to the European Union
development aid
operational programme

text: 16. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 187/39 Answer (19 March 1998) On 6 October 1997 the Council of the European Union decided to extend for a new period of six months the Common Position on Burma. This Position was initially adopted on 28 October 1996 (1) and contains administrative sanctions such as restricting movement of all military personnel of Burmese diplomatic missions in the European Union, bans all military equipment sales to Burma, imposes visa restrictions for members of the ruling council and their relatives as well as it suspends all high-level talks between the European Union and officials of the regime. As it is considered unlikely that the recent replacement of some members of the Burmese leadership, the dissolution of the State Law and Order Restoration Council (SLORC) and the establishment of the State Peace and Development Council (SPDC) will lead to substantial changes, the policy of the Union remains for the time-being unchanged. This policy is well known. The Union has on many occasions issued strong public statements deploring the human rights situation and the lack of democracy in Burma. Time and again the Union has urged the SLORC to enter into meaningful dialogue with all democratic opposition parties, including the National League for Democracy who had some of its members arrested on 28 October 1997. The Union monitors closely the developments in Burma and underlines constantly with its international dialogue partners, especially the ASEAN States, the need for reform in Burma and the important role these countries have in pressuring the rulers in Rangoon to adopt change. The Council bodies are currently reviewing the Common Position on Burma, adopted on 28 October 1996. There is a wide consensus in favour of renewal for a further period of six months from 29 April, on which date this Common Position expires. At present, the Council does not envisage additional measures such as economic sanctions. (1) OJ L 287/96, 8. 11. 1996. (98/C 187/66) WRITTEN QUESTION E-3692/97 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Effect on Estonia of changes to the tasks of the PHARE programme The European Union gives aid to the countries of Central and Eastern Europe through its PHARE programme. The Commission(cid:146)s guidelines regarding the PHARE programme for the next few years have changed the aid system to some extent. What effect does the Commission consider these changes will have on aid to Estonia in 1998 as compared with 1997? (98/C 187/67) WRITTEN QUESTION E-3699/97 by Kirsi Piha (PPE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Utilization of PHARE appropriations for Estonia The European Union aids the countries of Central and Eastern Europe through its PHARE programme. A great deal of aid has presumably been provided from this programme for the development of the countries which have applied for membership of the EU. Can the Commission provide details of the utilization of appropriations granted under PHARE in 1997 for Estonia?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3691/97 af Kirsi PIHA til Kommissionen. Kogalskab

text: 8. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 174/101 EU har forbeholdt sig ret til at genoptage WTO-panelproceduren eller indlede nye procedurer, hvis der tr(cid:230)ffes foranstaltninger over EU-virksomheder i henhold til Helms-Burton-loven eller D(cid:146)Amato-loven som fłlge af, at der ikke gives dispensationer, eller at dispensationerne ikke viderefłres. (98/C 174/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3691/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Kogalskab Kogalskab › BSE-epidemien › har, som Kommissionen ved, v(cid:230)ret en łmt(cid:229)lelig sag, der har skabt vrede i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet kr(cid:230)vede en redegłrelse fra Kommissionen om BSE-epidemien og dens forlłb, og Parlamentets medlem, Bo¤ge, har udarbejdet en beretning til det midlertidige undersłgelsesudvalg om sagen, der snart kommer til behandling i Parlamentet. Efter at den stłrste opstandelse har lagt sig, er der i Belgien igen blevet konstateret et nyt BSE-tilf(cid:230)lde. Udbredelsen af sygdommen, transporten og salget af kłd fra et andet land har f(cid:229)et borgerne til at n(cid:230)re tvivl om principperne for den frie konkurrence. Hvad agter Kommissionen at głre, for at udbredelsen af BSE-epidemien kan bringes til ophłr? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (9. januar 1998) Det nye tilf(cid:230)lde af bovin spongiform encefalopati (BSE), der er blevet konstateret i Belgien, bekr(cid:230)fter nłdvendigheden af at opretholde og om nłdvendigt forst(cid:230)rke kontrollen med smitsomme dyresygdomme overalt, hvor det er relevant, og fłrst og sidst i Kommissionen. De foranstaltninger til bek(cid:230)mpelse BSE, Kommissionen allerede har iv(cid:230)rksat, vil s(cid:229)ledes blive opretholdt, og eventuelt tilpasset og om nłdvendigt forst(cid:230)rket. Disse foranstaltninger vedrłrer is(cid:230)r kłdmel og benmel til dyrefoder og veterin(cid:230)rt tilsyn og kontrol. Endvidere arbejder Kommissionen med et forslag vedrłrende overv(cid:229)gning af smitsomme spongiforme encefalopatier. Andre foranstaltninger er allerede besluttet eller er ved at blive det. De vedrłrer blandt andet forskning i smitsomme spongiforme encefalopatier, idet der p(cid:229) dette omr(cid:229)de vil ske en forts(cid:230)ttelse og intensivering af samarbejdet mellem medlemsstaterne og af finansieringen, specificeret risikomateriale og mel til dyrefoder, for hvilket Kommissionen i n(cid:230)r fremtid vil frems(cid:230)tte nye forslag, kontrol og inspektion i hele oksekłdsektoren › personalet p(cid:229) dette omr(cid:229)de blev allerede udvidet i 1997 og vil blive yderligere udvidet i 1998 › samt muligheden for at efterspore bestemte dyr fra den 1. januar 1998. Som det (cid:230)rede medlem kan konstatere, har Kommissionen ingenlunde til hensigt at besk(cid:230)re sine bestr(cid:230)belser p(cid:229) dette omr(cid:229)de, men vil tv(cid:230)rtimod intensivere dem, ikke kun for at standse udbredelsen af BSE, men ogs(cid:229) for at afskaffe smitsomme dyresygdomme s(cid:229) hurtigt som muligt. (98/C 174/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3694/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Anvendelsen af Phare-midlerne i Slovenien Den Europ(cid:230)iske Union yder med Phare-programmet bistand til de central- og łsteurop(cid:230)iske lande. Dette har formodentlig i hłj grad bidraget til udviklingen i de lande, der ansłger om medlemskab. Kommissionen bedes redegłre for anvendelsen af de Phare-midler, der i 1997 blev givet til Slovenien?


title: Entschließung zu dem Bericht der Kommission "Beschäftigung in Europa - 1997" (KOM(97)0479 C4-0549/97)

eurovoc_concepts:
EU employment policy
activity report
economic growth
fight against unemployment
labour market


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3690/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Seguridad jurídica de inversiones en Cuba

text: C 174/100 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 (98/C 174/155) PREGUNTA ESCRITA E-3688/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: La Ley Helms-Burton ¿Es plenamente consciente la Comisio·n de que despue·s de las negociaciones de la Comisio·n con la Administracio·n estadounidense sobre la aplicacio·n de la Ley Helms-Burton, el poder legislativo de Estados Unidos ha endurecido au·n ma·s su posicio·n, en contra de los intereses de la Unio·n Europea? Ante la actitud del legislativo de Estados Unidos, ¿que· medidas ha adoptado o piensa adoptar la Comisio·n? (98/C 174/156) PREGUNTA ESCRITA E-3689/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Extraterritorialidad de algunas leyes de Estados Unidos ¿Que· acciones concretas esta· tomando la Comisio·n para evitar que se incluyan en el Acuerdo multilateral de inversiones de la OCDE, y que adquieran as(cid:14)· cara·cter de extraterritorialidad, los contenidos de las denominadas Ley Helms-Burton y Ley D(cid:146)Amato Kennedy? (98/C 174/157) PREGUNTA ESCRITA E-3690/97 de Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Seguridad jur(cid:14)·dica de inversiones en Cuba ¿Ofreden las negociaciones y acuerdos entre la Comisio·n y la Administracio·n estadounidense a las empresas que han invertido en Cuba la seguridad de que estara·n exentas de responsabilidad por ello hoy y en el futuro? ¿Ofrecen esas negociaciones y acuerdos sobre la Ley Helms-Burton garant(cid:14)·as de seguridad jur(cid:14)·dica a esas inversiones en Cuba? Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 y E-3690/97 dada por Sir Leon Brittan en nombre de la Comisio·n (19 de diciembre de 1997) El acuerdo con Estados Unidos no es desequilibrado. La Comisio·n inicio· un procedimiento de panel de la Organizacio·n Mundial del Comercio (OMC) contra la ley Helms-Burton. La Comisio·n considera que esta ley viola el derecho internacional puesto que se propone influir (o tiene el efecto de influir) en el comportamiento de las empresas comunitarias por su presencia en Cuba. El acuerdo de 11 de abril de 1997 entre la Comunidad y EEUU sobre la ley Helms-Burton y la ley D(cid:146)Amato, por el que la Comunidad acordo· suspender su denuncia ante la OMC, insta al establecimiento de disposiciones que «impidan y disuadan la adquisicio·n en el futuro de inversiones de cualquier Estado que haya expropriado o nacionalizado dichas inversiones». Adema·s, y paralelamente, el acuerdo exige tambie·n que la Comunidad y EEUU colaboren para abordar y resolver mediante principios acordados el problema de los conflictos de jurisdicciones y de los boicoteos secundarios. Es importante observar que las conversaciones entre la Comunidad y EEUU sobre este punto son sime·tricas de las conversaciones sobre disciplinas de inversio·n. Estas conversaciones se hallan en curso y tienen por objeto llegar a un acuerdo aceptable que establezca una exencio·n de conformidad con el t(cid:14)·tulo IV de la ley Helms-Burton, neutralizando as(cid:14)· los efectos extraterritoriales de la ley. Adema·s, la Comunidad dejo· claro que no se aplicara· ningu·n arreglo de las diferencias sobre la ley Helms-Burton a menos que Estados Unidos conceda tambie·n a las empresas comunitarias una exencio·n de la ley D(cid:146)Amato


title: WRITTEN QUESTION No. 3719/97 by Stelios ARGYROS to the Commission. Information brochure published by the Common Research Centre

eurovoc_concepts:
EU publication
Joint Research Centre
book trade
dissemination of EU information
paper
plastics
production cost
research policy

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/107 3. Community citizens who consider themselves to have been discriminated against through a decision of the authorities of a Member State concerning access to training or to the taking-up or pursuit of a profession may apply to the courts of the country in question. If there is doubt whether a provision of national law is compatible with Community law, the national court may, where necessary, submit a reference to the Court of Justice for a preliminary ruling on one or more questions. The individuals in question may also make a complaint to the Commission. (98/C 174/166) WRITTEN QUESTION E-3719/97 by Stelios Argyros (PPE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Information brochure published by the Common Research Centre The European Research Centre (Commission, DG XII) recently issued a multifold information brochure in A4 x 8 format concerning the Joint Research Centres. This publication is printed on both sides and appears on (cid:145)illustration(cid:146) paper with plastic surfacing. Owing to its format, this publication is of questionable practical utility; moreover, owing to its composition, the paper is non-recyclable and is thus non-environmentally friendly. However, it was undoubtedly very expensive to produce, despite attempts to cut the cost of the JRCs as part of the general austerity measures applied to Community research policy. Will the Commission say: › How much did this publication cost to produce? › Which service approved the expenditure? › What is believed to be purpose and expected benefit of this publication? Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (7 January 1998) The Commission(cid:146)s Joint Research Centre (JRC) plays a vital role in providing scientific assistance for Community policies. Moreover, it has great potential for promoting innovation in European industry through its competitive activities, but this potential is not sufficiently well known as yet. Consequently, an active approach to promoting the transfer of technology, collaborative research and training has been adopted, with a view to increasing the value added by the JRC for the individual and for European industry. This approach also means that the JRC(cid:146)s activities have to be more clearly explained. The poster to which the Honourable Member refers was produced with this aim in mind. It cost ECU 6 114 for 10 000 copies. (98/C 174/167) WRITTEN QUESTION E-3720/97 by Mark Watts (PSE) to the Commission (21 November 1997) Subject: Benefit levels for carers in EU Member States Can the Commission please provide a breakdown by Member State of the level of benefit paid to individuals acting as a carer for a disabled person, an elderly person or children?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3656/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. Våbenhandel

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU policy
EU publication
arms industry
arms trade
code of conduct
export
military equipment
professional ethics
third country

text: C 158/170 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 I forbindelse med overvejelserne om reformen af den f(cid:230)lles markedsordning for olivenolie vil Kommissionen undersłge de forskellige aspekter af spłrgsm(cid:229)let om blandinger. (1) EFT 172 af 30. 9. 1966. (2) EFT L 278 af 11. 10. 1997. (98/C 158/227) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3656/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997) Om: V(cid:229)benhandel Under henvisning til fłlgende: › Nogle EU-medlemsstater er producenter og eksportłrer af v(cid:229)ben til tredjelande, og Kommissionen har fra 1991 truffet afgłrelser om regulering af denne v(cid:229)benhandel, som ikke er bindende, og som ikke er blevet fulgt op; › denne sektor er yderst fłlsom og repr(cid:230)senterer mange og store interesser og influerer p(cid:229) mange og vigtige łkonomiske sektorer; og › til trods for, at visse medlemsstater nu har indfłrt bindende regler for handel med v(cid:229)ben, findes der ingen f(cid:230)lles europ(cid:230)isk politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de; bedes Kommissionen oplyse fłlgende: Har Kommissionen planer om at tage nogen initiativer med henblik p(cid:229) at indfłre en adf(cid:230)rdskodeks, der indeholder bindende regler for v(cid:229)benhandelen? I givet fald hvorn(cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (5. december 1997) Kommissionen er bet(cid:230)nkelig over den divergerende politik og praksis, der best(cid:229)r medlemsstaterne imellem p(cid:229) det fłlsomme omr(cid:229)de v(cid:229)benproduktion og v(cid:229)beneksport. Parlamentet vedtog i maj 1997 en beslutning p(cid:229) grundlag af Titley-bet(cid:230)nkningen, hvori Kommissionen opfordres til at udarbejde en hvidbog om v(cid:229)beneksport, s(cid:229)ledes at der kan foretages en bedre vurdering af, hvilken plads F(cid:230)llesskabet indtager i v(cid:229)benhandelen i verden. Kommissionen har fulgt dette forslag op og er i łjeblikket i f(cid:230)rd med at udarbejde dokumentet. (98/C 158/228) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3657/97 af Anne McIntosh (PPE) til R(cid:229)det (19. november 1997) Om: Asylbestemmelser Vil R(cid:229)det, eftersom EU(cid:146)s medlemsstater anvender en r(cid:230)kke forskellige standarder og undersłgelser i forbindelse med asylanter, oplyse, om det regner med at indfłre EU-d(cid:230)kkende minimumskriterier med det form(cid:229)l at afholde falske asylanter fra at głre krav p(cid:229) statslige ydelser? Svar (12. februar 1998) R(cid:229)det har vedtaget en r(cid:230)kke foranstaltninger med henblik p(cid:229) at harmonisere de procedurer, som medlemssta- terne anvender i forbindelse med behandling af asylansłgninger. Form(cid:229)let med disse foranstaltninger er at sikre enhver asylansłger en retf(cid:230)rdig behandling, herunder mulighed for ikke at tildele flygtningestatus i henhold til Gene‘ve-konventionen fra 1951 til personer, som ikke er i stand til at godtgłre, at de er udsat for forfłlgelse i henhold til denne konvention. R(cid:229)det har bl. a. vedtaget fłlgende foranstaltninger: 1. F(cid:230)lles holdning af 4. marts 1996 fastlagt af R(cid:229)det vedrłrende harmoniseret anvendelse af udtrykket flygtning i artikel 1 i Gene‘ve-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling (1)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3655/97 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Standsning af atomreaktorer i Kozlodui

eurovoc_concepts:
EBRD
Greece
Western Balkans
cessation of trading
electricity supply
energy grid
feasibility study
investment project
modernisation of industry
nuclear power station


title: WRITTEN QUESTION No. 3701/97 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Effects of the French lorry drivers' strike on foreign hauliers

eurovoc_concepts:
France
carriage of goods
competence of the Member States
drivers
economic consequence
free movement of goods
free movement of persons
indemnification
road transport
strike

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/43 (98/C 187/70) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3701/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Raimo Ilaskivi (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Ranskan kuljetuslakon vaikutus ulkomaisiin liikenteenharjoittajiin Ranskan kuljetusalan lakko, jolla poliittisluonteisesti ja laaja-alaisesti pyrita¤a¤n vaikuttamaan ranskalaisten kuljettajien palkkaratkaisuihin, omaa mittavia ja kauaskantoisia seurauksia myo¤s ulkomaalaisiin yrityksiin, jotka ka¤ytta¤va¤t Ranskan tieverkkoa la¤pikuljetuksiinsa. Na¤in aiheutetuilla haitoilla ei ole mita¤a¤n yhteytta¤ Ranskan sisa¤isiin tyo¤markkinakysymyksiin. Mita¤ komissio on tehnyt ja aikoo tehda¤ muiden EU-maiden kuljetusten sujuvuuden turvaamiseksi Ranskassa seka¤ aiheutuvien taloudellisten haittojen ta¤ysmittaiseksi korvaamiseksi? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (29. tammikuuta 1998) Komissiolla ei ole laillisia perusteita puuttua kansalliseen tyo¤nantajien ja ammattiliittojen va¤liseen kiistaan, jos ei ole na¤ytto¤a¤ siita¤, etta¤ ja¤senvaltio laiminlo¤isi velvollisuutensa pita¤a¤ ylla¤ Euroopan yhteiso¤n perustamissopimuk- sen mukaista tavaroiden ja henkilo¤iden laillista liikkumisvapautta. Myo¤s vahinkojen korvaus kuuluu kansallis- een toimivaltaan. Komissio on kuitenkin valmis tekema¤a¤n yhteistyo¤ta¤ asianmukaisten viranomaisten kanssa sellaisten ratkaisujen aikaansaamiseksi, jotka tyydytta¤va¤t kaikkia osapuolia. Ta¤ma¤n vuoksi komission ja¤senet ovat useita kertoja kirjoittaneet Ranskan ministereille kehottaen heita¤ palauttamaan liikkumisvapauden tieverkostossaan. Komissio on myo¤s ottanut yhteytta¤ seka¤ Ranskan viranomaisiin etta¤ ammattia harjoittaviin tieliikenno¤itsija¤yhtio¤ihin kehottaen na¤ita¤ vaatimaan korvausvaatimusten viemista¤ eteenpa¤in. Komissiolla ei kuitenkaan ole laillisia valtuuksia laatia tai hoitaa korvausja¤rjestelyja¤ tai vaatia maksuja, silla¤ korvaussa¤a¤nno¤ksista¤ sa¤a¤deta¤a¤n ja¤senvaltioiden kansallisissa lainsa¤a¤da¤nno¤issa¤. (98/C 187/71) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3702/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) (19. marraskuuta 1997) Aihe: Rattijuopumusrajojen laskeminen ja harmonisointi Euroopan Unionissa EU-maiden liikenteessa¤ kuolee vuosittain noin 45 000 ihmista¤ ja yli puolitoista miljoonaa loukkaantuu. Arvioiden mukaan alkoholi on osasyy va¤hinta¤a¤n puolessa kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista. Rattijuopumuksen rajat vaihtelevat paljon EU-maiden va¤lilla¤ › esimerkiksi Tanskan, Italian ja Saksan lainsa¤a¤da¤nno¤ssa¤ raja on 0,8 promillea, kun taas tiukimmallaan raja on Ruotsissa; 0,2 promillea. Rajojen harmonisointi ja useimmissa tapauksissa promillerajojen laskeminen esimerkiksi Ruotsin 0,2 promillen tasolle vaikuttaisi va¤ista¤ma¤tta¤ positiivisesti liikenneturvallisuuteen. Turvallisuushyo¤tyjen maksimointi edellytta¤isi luonnollisesti laaja-alaista asennemuutosta, valvonnan tehostamista ja valvontava¤lineisto¤n modernisointia. Ylla¤ esitettyyn viitaten kysyn seuraavaa; Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtya¤ selvitta¤a¤kseen promiller- ajojen harmonisoinnin ja niiden mahdollisen laskemisen eri ja¤senmaissa? Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtya¤ selvitta¤a¤kseen, milla¤ keinoin liikennevalvontaa voitaisiin tehostaa rattijuopumuksen kitkemiseksi nykyista¤ tehokkaammin?


title: Απόφαση σχετικά με το εγκριθέν από την επιτροπή συνδιαλλαγής κοινό σχέδιο οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που αφορά κοινούς κανόνες για την ανάπτυξη των κοινοτικών ταχυδρομικών υπηρεσιών και τη βελτίωση της ποιότητας των παρεχομένων υπηρεσιών (C4- 0570/97 95/0221(COD))

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
postal service
provision of services
quality standard
single market


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3681/97 do Deputado Thomas MEGAHY à Comissão. Implementação da legislação comunitária em matéria de saúde e segurança nos Estados-Membros

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU control
EU law
European Commission
application of EU law
health policy
infringement procedure (EU)
national implementing measure
occupational health
occupational safety

text: C 158/176 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 Resposta dada pelo Comissa·rio Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Dezembro de 1997) A Comissa(cid:152)o reconhece os efeitos adversos dos bloqueios durante a greve dos camionistas franceses na livre circula(cid:231)a(cid:152)o de mercadorias e de pessoas na Comunidade. A Comissa(cid:152)o interveio, numa fase inicial dos acontecimentos, de todas as vezes em que ocorreu um bloqueio durante o ano passado, instando as autoridades francesas a tomar todas as medidas necessa·rias para assegurar a liberdade de circula(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego rodovia·rio de mercadorias e de passageiros, em conformidade com o Tratado CE. Ale·m disso, mesmo na(cid:152)o estando os Estados-membros obrigados, nos termos da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, a conceder indemniza(cid:231)o(cid:152)es a‘s transportado- ras por perdas incorridas como resultado de conflitos laborais, a Comissa(cid:152)o real(cid:231)ou por diversas vezes, em contactos escritos e pessoais, a necessidade de as autoridades francesas cumprirem ra·pida e adequadamente os compromissos assumidos pelo Governo france(cid:136)s no sentido da concessa(cid:152)o de imdemniza(cid:231)o(cid:152)es. A na(cid:152)o ser e ate· que a legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria seja alterada, a obriga(cid:231)a(cid:152)o de conceder indemniza(cid:231)o(cid:152)es continua a ser regida pela legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional. A Comissa(cid:152)o tem em conta todos os elementos de informa(cid:231)a(cid:152)o e circunsta(cid:136)ncias para avaliar o preenchimento das obriga(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias por um Estado-membro. A importa(cid:136)ncia e consiste(cid:136)ncia dos esfor(cid:231)os empreendidos pelo Estado-membro em questa(cid:152)o para resolver os problemas sa(cid:152)o significativos nessas avalia(cid:231)o(cid:152)es. Nunca foi definido qualquer limiar quantitativo no a(cid:136)mbito da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria. A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a ponderar se e· poss(cid:14)·vel e deseja·vel tomar medidas comunita·rias adicionais relativas ao procedimento e conseque(cid:136)ncias de situa(cid:231)o(cid:152)es de entrave a‘ liberdade de circula(cid:231)a(cid:152)o e sobre isso fara· um relato·rio atrave·s dos procedimentos habituais em tempo u·til. (98/C 158/236) PERGUNTA ESCRITA E-3680/97 apresentada por Anita Pollack (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) Objecto: Turismo de nego·cios Em 1996, a Comissa(cid:152)o apresentou um relato·rio sobre o turismo de nego·cios, elaborado por Horwath & Axe; que medidas foram concretamente tomadas para implementar as recomenda(cid:231)o(cid:152)es desse relato·rio? Resposta dada pelo Sr. Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Dezembro de 1997) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o da Senhora Deputada para a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ sua pergunta escrita E-3391/97 (1). (1) Ver p. 96. (98/C 158/237) PERGUNTA ESCRITA E-3681/97 apresentada por Thomas Megahy (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) Objecto: Implementa(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria em mate·ria de sau·de e seguran(cid:231)a nos Estados-membros Podera· a Comissa(cid:152)o informar: 1. Quantos Estados-membros na(cid:152)o transpuseram ainda para o direito nacional as directivas relativas a‘ sau·de e seguran(cid:231)a que deviam agora entrar em vigor? 2. Quantos recursos foram iniciados contra Estados-membros por na(cid:152)o aplica(cid:231)a(cid:152)o de legisla(cid:231)a(cid:152)o ja· em vigor? 3. Considera a Comissa(cid:152)o que, no dom(cid:14)·nio da sau·de e seguran(cid:231)a, existem regras equitativas de jogo em todo o territo·rio da Unia(cid:152)o Europeia?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3697/97 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Χρήση των πόρων του προγράμματος Phare όσον αφορά τη Λετονία

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
Latvia
cross-border cooperation
education
energy policy
financial management
private sector
public sector
transport policy


title: WRITTEN QUESTION No. 3699/97 by Kirsi PIHA to the Commission. Utilization of PHARE appropriations for Estonia


title: QUESTION ECRITE no 3694/97 de Kirsi PIHA à la Commission. Utilisation des crédits alloués à la Slovénie au titre du programme PHARE

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
EU programme
Italy
Slovenia
competitiveness
cross-border cooperation
distribution of aid
institutional structure
investment

text: 8. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 174/101 La Communaute· s(cid:146)est re·serve· le droit de relancer la proce·dure du «groupe spe·cial» de l(cid:146)OMC ou d(cid:146)engager de nouvelles proce·dures de‘s lors que des mesures sont prises a‘ l(cid:146)encontre d(cid:146)entreprises communautaires dans le cadre des lois Helms-Burton ou d(cid:146)Amato a‘ la suite de l(cid:146)absence ou de retrait de de·rogations. (98/C 174/158) QUESTION E· CRITE E-3691/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Maladie de la vache folle La maladie de la vache folle › ESB › a e·te·, comme le sait la Commission, une affaire sensible qui a souleve· l(cid:146)indignation dans les E· tats membres. De son co(cid:136)te·, le Parlement europe·en a exige· une explication de la Commission sur cette affaire et son e·volution, et M. Bo¤ge, de·pute· au Parlement europe·en, a e·labore·, au nom de la commission temporaire d(cid:146)enque(cid:136)te, un rapport qui sera examine· sous peu par le Parlement europe·en. Maintenant que le scandale s(cid:146)est quelque peu apaise·, un nouveau cas d(cid:146)ESB vient d(cid:146)e(cid:136)tre constate· en Belgique. La propagation de la maladie, le transport et la vente de viande provenant d(cid:146)un autre pays font que les citoyens doutent du principe de la libre concurrence. Que compte faire la Commission pour enrayer la propagation de l(cid:146)ESB? Re·ponse donne·e par Mme Bonino au nom de la Commission (9 janvier 1998) Le nouveau cas d(cid:146)ence·phalopathie spongiforme bovine (ESB) constate· en Belgique confirme la ne·cessite· de maintenir et, si ne·cessaire, d(cid:146)accro(cid:14)(cid:136)tre la vigilance a‘ l(cid:146)encontre de l(cid:146)e·pizootie dans tous les milieux concerne·s par celle-ci a‘ commencer par la Commission. Les mesures de lutte contre l(cid:146)ESB de·ja‘ mises en (cid:156)uvre par la Commission seront donc maintenues, e·ventuellement adapte·es et, si ne·cessaire, renforce·es. Ces mesures concernent en particulier les farines de viande et d(cid:146)os pour l(cid:146)alimentation animale et l(cid:146)inspection et le contro(cid:136)le ve·te·rinaires. De plus, la Commission travaille sur une proposition en matie‘re de surveillance des EST. D(cid:146)autres mesures ont e·te· de·cide·es ou sont sur le point de l(cid:146)e(cid:136)tre. Elles concernent en particulier la recherche dans le secteur des ence·phalopathies spongiformes transmissibles (EST) pour laquelle l(cid:146)effort de coordination entre les E· tats membres et de financement sera poursuivi ou intensifie·, les mate·riels a‘ risques spe·cifie·s et les farines destine·es a‘ l(cid:146)alimentation animale pour lesquels la Commission se pre·pare a‘ faire prochainement de nouvelles propositions, le contro(cid:136)le et l(cid:146)inspection tout au long de la filie‘re bovine pour lesquels les moyens en personnel ont de·ja‘ e·te· renforce·s en 1997 et le seront encore plus en 1998, et la tra(cid:231)abilite· des bovins a‘ partir du 1er janvier 1998. Comme peut le constater l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission n(cid:146)a donc nullement l(cid:146)intention de re·duire ses efforts en ce domaine mais, au contraire d(cid:146)accro(cid:14)(cid:136)tre ceux-ci non seulement pour enrayer la propagation de l(cid:146)ESB mais encore pour e·radiquer l(cid:146)e·pizootie le plus rapidement possible. (98/C 174/159) QUESTION E· CRITE E-3694/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Utilisation des cre·dits alloue·s a‘ la Slove·nie au titre du programme PHARE L(cid:146)Union europe·enne soutient les pays d(cid:146)Europe centrale et orientale au moyen du programme PHARE. Cette aide a sans doute e·te· tre‘s pre·cieuse pour le de·veloppement des pays candidats a‘ l(cid:146)adhe·sion. La Commission peut-elle fournir des pre·cisions sur l(cid:146)utilisation des cre·dits alloue·s a‘ la Slove·nie en 1997 au titre du programme PHARE?


title: WRITTEN QUESTION No. 3658/97 by María IZQUIERDO ROJO to the Commission. European projects for the city of Granada and the Albayzín

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
heritage protection
town
town planning
vocational training

text: 22. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 196/9 kommissionen, efter att ha beskrivit det nuvarande systemets begra¤nsningar, bland annat uppha¤vandet av all sa¤rbehandlng mellan rent interna respektive gemenskapsinterna transaktioner samt ett program fo¤r en stegvis o¤verg(cid:229)ng till det nya gemensamma momssystemet. De fo¤rslag som kommissionen avser att la¤gga fram inom ramen fo¤r sitt arbetsprogram borde s(cid:229)ledes lo¤sa de ovan beskrivna problemen. (1) KOM(94) 515 slutlig. (2) KOM(96) 328 slutlig. (98/C 196/15) SKRIFTLIG FR¯GA E-3658/97 fr(cid:229)n Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Europaprojekt fo¤r Granada och Albayz(cid:14)·n Skulle kommissionen kunna ge mig ing(cid:229)ende information om Europaprojekten fo¤r Granada och Albayz(cid:14)·n? Projekten har godka¤nts fo¤r europeisk samfinansiering och n(cid:229)gra omna¤mns i en sammanfattning i ett (cid:148)lokalt brev(cid:148) av oktober 1997. Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens va¤gnar (3 februari 1998) Kommissionen vill erinra om att den 1986 finansierade ett projekt i Granada fo¤r att konservera Lejong(cid:229)rden, Ban(cid:152)os de Comares och cubiertas planas i Alhambra. Detta projekt hade en budget p(cid:229) totalt 200 000 ecu. Inom ramen fo¤r utbildningsprogrammet Leonardo da Vinci har tre projekt i provinsen Granada valts ut, na¤mligen projektet Iliberis (cid:229)r 1995 p(cid:229) totalt 58 000 ecu samt tv(cid:229) projekt (cid:229)r 1997 p(cid:229) sammanlagt 234 000 ecu (projekt om europeiskt na¤tverk p(cid:229) landsbygden fo¤r yrkesva¤gledning och -information och om jordbruks- och miljo¤utbildning p(cid:229) landsbygden). I juli 1997 finansierade kommissionen med sto¤d av artikel 10 i fo¤rordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (1) ett pilotprojekt fo¤r stadsmiljo¤n i Albayz(cid:14)·n i Granada, inklusive palatset i Alhambra. Totalsumman fo¤r detta projekt a¤r 6 051 150 ecu och utvecklingsfonden bidrar med 2 953 897 ecu. (1) EGT L 193, 31. 7. 1993. (98/C 196/16) SKRIFTLIG FR¯GA E-3667/97 fr(cid:229)n John Iversen (PSE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: BSE I kommissionens beslut 97/534/EG (1) fo¤reskrivs att alla medlemsstater skall avla¤gsna specificerat riskmaterial ur na¤ringskedjan. Detta beslut baseras p(cid:229) en rekommendation fr(cid:229)n Vetenskapliga veterina¤rmedicinska kommitte·n om att specificerat riskmaterial bo¤r avla¤gsnas i la¤nder eller regioner da¤r en potentiell risk fo¤r TSE-smitta¤mnen har konstaterats. I beslutet faststa¤lls det utan na¤rmare bela¤gg att ingen medlemsstat kan betraktas som fri fr(cid:229)n en potentiell risk i fr(cid:229)ga om TSE. Det finns en klar skillnad mellan slaktning vid danska exportslakterier och situationen i andra medlemsla¤nder: › p(cid:229) grund av tillst(cid:229)nd fo¤r export till USA slaktas enbart danska djur › scrapie har aldrig konstaterats, och BSE har endast konstaterats hos ett djur som importerats fr(cid:229)n Fo¤renade kungariket


title: WRITTEN QUESTION No. 3653/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Reduction in incomes of olive producers

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
area of holding
farmer
farmers' income
olive oil
pay cut
product quality
production aid
terms for aid


title: Beslutning om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde, der er indgået af UNICE, CEEP og EFS (KOM(97)0392 C4-0551/97 97/0221(PRT))

eurovoc_concepts:
framework agreement
labour market
occupational health
part-time employment
temporary employment


title: WRITTEN QUESTION No. 3690/97 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Commission. Legal security of investments in Cuba

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
agreement (EU)
extra-territoriality
international law
investment abroad

text: C 174/100 EN Official Journal of the European Communities 8. 6. 98 (98/C 174/155) WRITTEN QUESTION E-3688/97 by Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: The Helms-Burton law Is the Commission fully aware that after its negotiations with the US Administration on the application of the Helms-Burton law, the US legislative has hardened its position still further against the European Union(cid:146)s interests? In view of this attitude, what measures has the Commission adopted or does it intend to adopt? (98/C 174/156) WRITTEN QUESTION E-3689/97 by Jesu·s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: The extraterritorial effect of certain US laws What practical steps is the Commission taking to prevent the inclusion in the OECD multilateral investment agreement of the the provisions of the Helms-Burton and D(cid:146)Amato Kennedy laws, which would thereby acquire extraterritorial effect? (98/C 174/157) WRITTEN QUESTION E-3690/97 by Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) to the Commission (19 November 1997) Subject: Legal security of investments in Cuba Do the negotiations and agreements between the Commission and the US Administration offer businesses which have invested in Cuba the certainty that they will be exempted from any liability resulting from this now and in the future? Do the negotiations and agreements on the Helms-Burton law offer guarantees of legal security for these investments in Cuba? Joint answer to Written Questions E-3686/97, E-3687/97, E-3688/97, E-3689/97 and E-3690/97 given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (19 December 1997) The understanding with the United States is not unbalanced. The Commission has brought a World trade organisation(WTO) panel procedure against the Helms-Burton Act. The Commission considers that this legislation is in violation of international law since it intends to influence (or has the effect of influencing) the behaviour of Community companies because of their involvement in Cuba. The understanding of 11 April 1997 reached between the Community and the US on the Helms-Burton Act and the D(cid:146)Amato Act, by which the Community agreed to suspend its WTO case regarding the former, calls for the development of disciplines which (cid:145)should inhibit and deter the future acquisition of investments from any State which has expropriated or nationalised such investments(cid:146). In addition, and in parallel, the understanding also calls for the Community and the US to work together to address and resolve through agreed principles the issue of conflicting jurisdictions and secondary boycotts. It is important to note that the discussions between the Community and the US on this point are in symmetry with the discussions on investment disciplines. These talks are currently taking place with a view to finding an acceptable deal which will trigger a waiver under title IV of the Helms-Burton Act, thereby neutralising the extraterritorial effects of this Act. In addition, the Community made clear that no settlement of the differences over the Helms-Burton Act will be implemented unless the United States has also granted Community companies a waiver under the D(cid:146)Amato Act


title: Resolución sobre el informe de la Comisión "El empleo en Europa - 1997" (COM(97)0479 C4-0549/97)