title: Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta (1997)

eurovoc_concepts:
EU activity
business policy
competitiveness
handicrafts
small and medium-sized enterprises

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 11. 1997 KOM(97) 610 lopull. KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE PK-YRITYSTEN JA KÄSITEOLLISUUDEN HYVÄKSI TOTEUTETUN TOIMINNAN YHTEENSOVITTAMISESTA 1997 SISÄLLYSLUETTELO YHTEENVETO JOHDANTO Yhteensovittamisen tavoitteet ja vaikutukset Kertomuksen rakenne Yhteinen pk-yritysten määritelmä Pk-yritysten tuntemuksen parantaminen 4 9 I OSA PK-YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINFN 13 1. Hallinnon yksinkertaistaminen ja oikeudellisen toimintaympäristftn parantaminen 13 1. 1 Jäsenvaltioiden ja yritysten edunvalvontajärjestöjen kanssa yhteisesti toteuttavat toimet lainsäädännön j a hallinnon yksinkertaistamiseksi 1. 2 Yhteisön lainsäädännön yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi 1. 2. 1 Komission eri yksiköiden väliset neuvottelut lakiehdotuksista 1. 2. 2 Yhteisön yrityksiin, etenkin pk-yrityksiin, kohdistuvien lainsäädäntöehdotusten vaikutusten arviointijärjestelmä 1. 3 Sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamishanke 1. 4 Sisämarkkinaohj elma 1. 5 Yrityksen omistuksen siirtäminen 1. 6 Kilpailupolitiikka 1. 6. 1 Yrityksiin sovellettavat kilpailusäännökset 1. 6. 2 Valtiontuki 2. Talomtellinen toimintaympäristö 2. 1 Kaupallisten toimien maksuaj at 2. 2 Pk-yritysten valmistaminen euron käyttöönottoon 2. 3 Rajojen yli suoritettavat tilisiirrot 2. 4 Innovaatiorahoituksen saatavuus 3. Verotuksellinen toimintaympäristö 3. 1 Yritysverotus 3. 2 Välillinen verotus: alv 3. 3 Tulli 2000 4. Sosiaalinen toimintaympäristö 4. 1 Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa: luottamussopimus 4. 2 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu 4. 3 Ammattijärjestöjen kuuleminen 4. 3. 1 Kuulemistapaamiset Euroopan pk-yritysten edunvalvontajärjestöjen kanssa 4. 3. 2 Sosiaalitalouden tahojen kuuleminen 4. 3. 3 Kaupan ja jakelualan järjestöjen kuuleminen 4. 4 Paikalliset kehittämis- ja työllistämishankkeet 4. 5 Työhygienia, -terveys ja -suojelu 5. Ympäristölainsäädäntö 5. 1 Viides ympäristöalan toimintaohjelma 5. 2 Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä 5. 3 Haihtuvat orgaaniset yhdisteet 13 14 14 14 15 16 19 20 20 21 22 22 22 23 23 23 23 24 25 26 26 27 28 28 29 29 29 30 32 32 32 32 OSA II. Pk-YRITYSTEN TUKEMISEKSI TARKOITETUT OHJELMAT JA TOIMENPITEET 1. Jäsenvaltioiden yhteiset pk-vritvksille tarkoitetut tukitoimet 2. Esikuva-analwsi (benchmarking) 3. Rahoituksen ja luottojen saanti 3. 1 Rahoituksen saamista helpottavat toimenpiteet 33 33 34 35 35 3. 1. 1 Pankkien ja pk-yritysten yhteistyökumppanuus: pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän toiminta 3. 1. 2 Euroopan pääomamarkkinat 3. 1. 3 Keskinäiset takausjärjestelmät 3. 2 Unionin rahoitusvälineet 3. 2. 1 Euroopan investointipankki 3. 2. 1. 1 Euroopan investointipankin pk-yrityksille myöntämät globaalilainat 3. 2. 1. 2 Pky-järjestelmä: korkohyvitettyjä lainoja työpaikkoja luoville pk-yrityksille 3. 2. 1. 3 Amsterdamin erityistoimintaohjelma 3. 2. 2 Euroopan investointirahasto 3. 2. 2. 1 Pk-yrityksille myönnettyjen lainojen takaus 3. 2. 2. 2 Koehanke "Kasvu ja ympäristö" : ympäristölainojen takaukset 3. 2. 3 Pääomakokeilutoiminta 3. 2. 3. 1 Kokeilutoiminta "Alkupääoma" 3. 2. 3. 2 Eurotech Capital -toimi 3. 2. 3. 3 Innovoinnin rahoittaminen 4. Alueellisten pk-vritvsten kehityksen tukeminen 4. 1 Alueelliset toimenpiteet 4. 2 Yhteisöaloitteet 4. 3 Uudenlaiset toimintamuodot 35 36 37 37 37 37 38 38 38 38 40 41 41 42 42 43 43 46 48 5. Erityisaloilla (maatalous ia kalastus) toimivien pk-vritvsten hvväksi tehdvt toimet 50 6. Pk-vritvsten tukeminen niiden strategioiden eurooppalaistamisessa ja kansainvälistämisessä erityisesti parempien tiedotuspalvelujen ja yhteistyön aynjla 51 6. 1 Tiedotus yrityksille 6. 1. 1 Euro Info Centres (EIC) verkosto 6. 1. 2 Muut tiedotustoimet 6. 2 Yritysten välinen yhteistyö ja kumppanuus eurooppalaistumisen ja kansainvälistymisen edistämiseksi 6. 2. 1 Yritysten eurooppalaistuminen 6. 2. 1. 1 Kansainväliseen yhteistyöhön sopiva oikeudellinen väline: eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) 6. 2. 1. 2 Kumppanuusohjelmat: EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE 6. 2. 1. 3 Alueiden välisen yhteistyön kannustaminen: Recite II 6. 2. 1. 4 Kansainvälinen alihankinta 6. 2. 1. 5 Yhteisyrityksen unionissa: JEV-väline 6. 2. 2 Yritysten kansainvälistyminen: yhteistyö kolmansien maiden kanssa 6. 2. 2. 1 Kauppapolitiikka 6. 2. 2. 2 Yhteistyö EFTA-maiden kanssa 6. 2. 2. 3 Yhteistyö Pohjois-Amerikan markkina-alueen kanssa 6. 2. 2. 4 Teollisuusyhteistyö Japanin kanssa 6. 2. 2. 5 Yhteistyö Välimeren alueen, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden kanssa 51 51 53 53 54 54 54 56 56 58 59 59 60 60 62 63 6. 2. 2. 6 Yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan (KIE) ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa 6. 2. 2. 7 Kehitysyhteistyö Afrikan sekä Karibian ja Tyynenmeren alueen assosioituneiden maiden (AKT-maiden) kanssa 6. 2. 2. 8 Yhteistyö Etelä-Afrikan kanssa 7. PK-vritvsten kilpailukyvyn parantaminen ja tutkimustiedon, innovaatioiden ja koulutuksen käyttömahdollisuuksien parantaminen 7. 1 Yritysten kilpailukyky 7. 1. 1 Tekstiili- ja vaatetusala 7. 1. 2 Kemianteollisuus 7. 2 Laatuja standardointi 7. 2. 1 Laatupolitiikka 7. 2. 2 Standardointi ja sertifiointi 7. 2. 2. 1 Tiedotuskampanja standardoinnista 7. 2. 2. 2 NORMAPME 7. 3 Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 7. 3. 1 PK-yritysten osallistuminen yhteisön neljänteen TTK-puiteohjelmaan 7. 3. 1. 1 Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimenpiteet 7. 3. 1. 2 Muut pk-yritysten kannalta merkittävät neljännen puiteohjelman toimenpiteet 7. 3. 1. 3 Viides puiteohjelma (1998-2002) 7. 4 Innovaatio 7. 5 Tietoyhteiskunta 7. 5. 1 Tietotekniikan ohjelma 7. 5. 2 Kehittyneet viestintäteknologiat ja -palvelut 7. 5. 3 Multimediahankkeet 7. 5. 4 Telemaattisia sovelluksia koskeva ohjelma (TAP) 7. 6 Elektroninen kaupankäynti 7. 7 Ammatillinen koulutus 7. 7. 1 Euroopan sosiaalirahaston tavoite 4 7. 7. 2 Adapt-aloite 7. 7. 3 Leonardo da Vinci-ohjelma 7. 7. 4 MEDIA II - koulutus -ohjelma 7. 8 Ympäristö. 7. 8. 1 Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMÄS) 7. 8. 2 Eurojohtaminen - ympäristö" -koehanke 7. 8. 3 Ympäristöjohtamisen opas 7. 8. 4 LIFE 7. 9 Energia ja liikenne 7. 10 Audiovisuaalinen ala 7. 10. 1 MEDIA II -ohjelma - Euroopan audiovisuaalisen alan teosten kehittäminen ja levittäminen (1996-2000) 7. 10. 2 Toimintasuunnitelma kehittyneen televisio-ohjelmatoiminnan käyttöönottamiseksi Euroopassa (Toimintasuunnitelma 16:9) 66 69 70 71 71 71 72 72 72 72 72 73 73 74 74 82 83 84 87 87 88 89 89 89 91 91 92 93 99 99 99 100 101 101 101 103 103 103 103 104 8. Yrittäjähengen edistäminen ja erityiskohteiden tukeminen 8. 1 Käsiteollisuus, pienet ja mikroyritykset 8. 2 Naisyrittäjät, yrityksissä mukana työskentelevät aviopuolisot ja epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat yrittäj ät 8. 3 Kaupan ja jakelualan yritykset 8. 4 Sosiaalitalous : osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, säätiöt ja yhdistykset LOPPUPÄÄTELMÄT 105 107 107 108 YHTEENVETO Kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta on laadittu kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston päätöksen mukaisesti. Kertomus kuuluu yhteensovittamisesta ja yhtenäisestä ohjelmasta annettujen neuvoston päätöslauselmien ja parlamentin vuonna 1997 antamien vastaavien päätöslauselmien seurantaan. Kertomus tarjoaa yleiskatsauksen yhteisön pk-yritysten hyväksi tekemiin toimiin ja konkretisoi yhteinäisen ohjelman tavoitteet. Se on laadittu pk-yritysten hyväksi toimien yhteensovittamisen kehykseksi. Sen tavoitteena on taata kaikkien unionin yritysten hyväksi tekemien toimien parempi avoimuus, yhtenäisyys ja tehokkuus. tehtävien Yhteensovittamisen ottaminen mukaan yhteisöpolitiikkojen määrittelyyn ja toteuttamiseen ja lisätä pk-yritysten osallistumista yhteisöohjelmiin. pk-yritysten tavoitteena varmistaa on Kertomuksessa käsitellään kahta ensisijaista aluetta: pk-yritysten toimintaympäristön parantamista sekä pk-yrityksille tarkoitettuja ohjelmia ja tukitoimia. Kertomus saattaa ajan tasalle vuoden 1995 kertomuksen. Johtopäätöksissä esitetään vuonna 1992 julkaistun ensimmäisen kertomuksen jälkeen aikaansaatu edistyminen. Pk-yrityksiä suosiva politiikka on kehittynyt unionissa vähitellen keskeiseksi, kun on huomattu pk-yritysten mahdollisuudet työpaikkoja, ja asiaan on suhtauduttu luoda myönteisesti Eurooppa-neuvoston viimeksi pidetyissä kokouksissa. ja oikeudellisen, hallinnollisen, verotuksellisen rahoituksellisen Pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi komissio pyrkii ottamaan paremmin huomioon pk- yritysten erityisominaisuudet kaikkien yhteisöpolitiikkojen laatimisessa (sisämarkkinoita, kilpailua, verotusta, ympäristöä ja sosiaalipolitiikkaa koskevat ohjelmat) ja ehdottaa erityistoimiin ryhtymistä. Vuonna 1996 käyttöön otettu uusi pk-yritysten määritelmä auttaa kohdistamaan paremmin pk-yritysten hyväksi tehtävät toimet. Yhteensovittaminen tapahtuu selvittämällä lakiehdotusten ja yksiköiden välisen toiminnan vaikutukset pk-yrityksiin. On myös tehty aloitteita sisämarkkinoita koskevan nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Kesäkuussa 1997 pidetyn Amsterdamin Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen komissio perusti BEST-työryhmän parantamaan ja yksinkertaistamaan yritysten toimintaympäristöä. Toimintansa ja yritysten yksinkertaistamista koskeva suositus annettiin vuonna 1997. Maksuaikoja ja yritysten omistajanvaihdosta koskevia töitä jatketaan. Pk-yritysten rahoitusympäristön parantaminen on ollut keskeinen aihe pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän toiminnassa, ja se oli myäs Euroopan pääomamarkkinoista annetun tiedonannon aiheena. Euroon siirtymistä koskevia käytännön kysymyksiä tutkitaan työryhmissä, joista yhdessä käsitellään nimenomaan pk- yrityksiä. Amsterdamin Eurooppa-neuvoston lisäksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikalle suuntaviivoja, jotka toimisivat kehyksenä Luxemburgin (20. -21. 11. ) käytävälle keskustelulle. Nämä suuntaviivat työllisyyshuippukokouksessa käsittävät useita aihealueita mukaan edistämisen lukien uuden yrittäjyyskulttuurin Euroopassa. toimintaympäristön parantamista seurauksena komissio alkuvaiheessa olevien ehdotti Yrityksille tarkoitetut ohjelmat ja tukitoimet tähtäävät ensisijaisesti rahoituksen ja luottojen saamiseen, epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien pk-yritysten kehittämiseen, pk-yritysten eurooppalaistumiseen ja kansainvälistymiseen, kilpailukyvyn vahvistamiseen, tutkimuksen, yrityshalun innovaation edistämiseen ja ympäristöasioiden parempaan huomioimiseen. hyödyntämismahdollisuuksiin, koulutuksen parempiin ja alihankintatoimet (International Buyers' Exhibition, ja BRE) avulla, EUROPARTENARIAT- (BC-NET sekä kansainväliset Osana yrityspolitiikkaa tehdyt tukitoimenpiteet koskevat pääasiassa seuraavia: tiedottaminen yhteisötietoa antavien, pk-yritysten neuvontapisteiksi nimettyjen Euro Info Centres (Euro Info Centres) verkon avulla, yritysten eurooppalaistuminen ja kansainvälistyminen yritysten välisten yhteistyöverkkojen ja INTERPRISE-ohjelmat ostomessujen kuten IBEX). Toimet koskevat myös järjestäminen käsiteollisuutta, kauppaa (josta on tehty vihreä kirja), ja taloudellisia yhteisöjä. Milanossa järjestetään 20. -21. marraskuuta 1997 kolmas käsiteollisuutta koskeva eurooppalainen konferenssi, jonka aiheena on "Innovointi työllistää" ja joka osoittaa tämän talouden alan merkitystä. Käsityö- ja pienyritysten auttamiseksi on lisäksi ryhdytty joukkoon toimia erityisesti yrityskulttuurin ja -hengen kehittämiseksi ja naisyrittäjyyden tukemiseksi. Yhteisyritysten perustamisen edistämiseksi Euroopan unionissa komissio on hyväksynyt - eurooppalainen yhteisyritys". On myös aloitettu uuden ohjelman nimeltä "Jev Euromanagement-ympäristö - toimi, jonka tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä osallistumaan yhteisön ympäristöasioiden hallinta-ja auditointijärjestelmään. Pk-yrityksiä kiinnostavia muita yhteisön ohjelmia ja tukitoimia ovat lähinnä rakennerahastot, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmat, ammatillinen koulutus ja kansainvälinen yhteistyö. Muita pk-yrityksiä koskevia toimia tehdään laadun ja standardoinnin, innovaation , ympäristön (ympäristöauditointi), energian ja audiovisuaalisella alalla. Pk-yritysten osallistuminen ohjelmiin on asteittain lisääntynyt. Rakennerahastoissa, Euroopan unionin tärkeimmissä rahoitusvälineissä, pk-yritykset ovat yksi tukikohde. Vuosina 1989— 1993 ja 1994-1999 pk-yritysten hyväksi osoitetut määrärahat lähes kaksinkertaistuivat. Ne ovat keskimäärin 10 prosenttia kaikista tavoitteista yhteensä ja vieläkin enemmän erityisesti tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla, joilla prosenttimäärä on keskimäärin 16 vuosien 1997- 1999 ohjelmissa. Uusissa jäsenvaltioissa prosenttimäärä on 30-40. Komissio on myös ehdottanut, että nykyisten ohjelmien käytettävissä oleva joustovara käytettäisiin pk-yritysten hyväksi. Toteuttamisvaiheessa oleva pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloite on erityisesti suunnattu pk-yritysten sopeuttamiseen sisämarkkinoille. Pk-yritysten hyväksi osoitetut määrärahat kasvavat kaikkialla. Euroopan investointipankki kaksinkertaisti pk-yritysten kilpailukyvyn hyväksi myöntämiensä globaalilainojen määrän vuosina 1993-1996, ja myös luottoja saavien pk-yritysten määrä kaksinkertaistui ja oli 11 034 vuonna 1996. Pk-yritysten tukimuodosta hyötyi 4 435 pk- yritystä, jotka loivat yli 45 000 työpaikkaa. Euroopan investointirahasto varaa tästä lähtien 34 prosenttia toiminnastaan pk-yrityksille, mikä tarkoittaa 613 milj. ecun takuumäärää, josta 397 milj. ecua on kohdistettu"kasvu ja ympäristö" koetoimelle. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) ohjelmissa pk-yritysten osallistumista neljänteen puiteohjelmaan on voitu lisätä pk-yrityksille tarkoitettujen erityistoimien ansiosta. Osallistuminen on lähes kaksinkertaistunut verrattuna kolmanteen puiteohjelmaan. Kaikkiaan 2 500 pk-yritystä, joista suurimmassa osassa oli alle 50 työntekijää, hyötyi teknologian Innovaatio-ohjelmassa edistämistoimista vuosina 1994-1996. Komissio aloitti heinäkuussa pääomasijoitusten kannustamiseksi teknologisesti innovatiivisiin pk-yrityksiin. I-TEC-kokeiluhankkeen käynnistämisvaiheen lisäksi 1997 edistämiseksi kansainvälistymisen ja Pk-yritysten kumppanuusmenetelmiä ja -välineitä on osana yhteisöohjelmia laajennettu joukkoon kolmansia maita: Välimeren maihin (Meda), Latinalaiseen Amerikkaan (AL-Invest) sekä viimeisimpänä Aasiaan (Asia-Invest), Keski- ja Itä-Euroopan maihin (Phare, Coopme) ja Tacis-ohjelman edunsaajamaihin. Kolmansissa maissa järjestetään kumppanuustapahtumia kuten EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE. tiedotus- nykyisiä yhteisön Ammatillisen koulutuksen alalla pk-yrityksiä koskevat lähinnä Euroopan sosiaalirahastojen tavoitteen 4 ohjelmat ja Adapt-aloite, joiden määrärahat ovat 50-80 prosenttia jäsenvaltion mukaan. Leonardo da Vinci -ohjelmassa pk-yritysten osuus yritysosan koehankkeiden yhteistyökumppaneista on 16 prosenttia ja liikkuvuushankkeissa 26 prosenttia. Näiden prosenttiosuuksien koska tukiorganisaatioverkostoja on aktivoitu ja pk-yritykset, käsiteollisuus ja mikroyritykset on asetettu entistä enemmän etusijalle. hankepyynnöissä, seuraavissa odotetaan kasvavan Kertomus osoittaa, että edistymistä on saatu aikaan, mutta yhteensovittamisponnisteluja voidaan vielä vahvistaa pk-yritysten hyväksi tehtävien toimien rationalisoimiseksi ja tehostamiseksi. Jotta voitaisiin lisätä pk-yritysten osallistumista yhteisöohjelmiin, tarjottujen toimien täyden hyväksikäyttämisen tiellä olevat esteet on tunnistettava ja mahdolliset ratkaisut tutkittava. Vaikka pk-yrityspolitiikka kuuluukin ensisijaisesti jäsenvaltioille, komissiokin voi tehdä paljon. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 artiklan mukaisesti yhtenäinen toiminta edistää jäsenvaltioiden tiiviimpää yhteistoimintaa organisoimalla yritysten toimintaympäristön ja pk-yrityksille tarkoitettujen tukitoimien parantamista ja yksinkertaistamista koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa ja siirtoa. Lisäksi järjestelmällinen vuoropuhelu komission ja ammatillisten järjestöjen välillä mahdollistaa sen, että pk-yritysten toimiin. Kaikkien realiteetit voidaan ottaa hyvin huomioon ja ryhtyä poliittisiin yhteistyökumppaneiden painopisteiden yhteensovittaminen muuttamiseksi konkreettiseksi todellisuudeksi, millä maksimoidaan pk-yritysten työllistämis-, kasvu-ja kilpailukykymahdollisuudet. tarpeen poliittisten on RAHOITUSVÄLINEET, YHTEISÖOHJELMAT JA PK-YRITYKSET Yhteisön toimet Pk-yrityksille kohdennettu summa ecuina Pk-yritysten määrä Pk-yritysten osallistumisaste kaikista hankkeista Pk-yritysten osallistumisaste kokonaistalousarviosta ED» • globaalilainoista myönnettävät luotot vuodesta 1990 1995 1996 Pk-yritysten tukimuoto - hyvitetyt globaalilainat 1994 EIR (takuut) 1994-1997 joista "Kasvuja ympäristö" "Alkupääoma"-toimi Rakennerahastot (94-99)* toimenpideohjelmat/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat Yhteisöaloitteet (94-99) Pk-yritykset Leader n Employment-Now T^tkipiis ja kïhitt8iuin«i III TTK:n puiteohjelma (91-94) IV TTK:n puiteohjelma (94-98) TSME (10 ohjelmassa) (94-98) Tulokset 94-96 Innovaatio-ohjelma A mp™ tiiUnen koulutus ESR:n tavoite 4 ADAPT LEONARDO da VINCI (95-99) KflWfflinYHUnen Yhteistyö JOP 91-97 PHARE -pk-yritykset (95-96) kansalliset ohjelmat COOPME (95-97) TACIS - PK-YRITYKSET (95-96) MED-INVES/MEDA (95-96) AL-INVEST (95-99) ECIP (95-99) ASIA-INVEST (97-2002) Yjnpjirjsig LIFE-rahoitusväline (93-97) 11 mrd. 2,9 mrd. 2,6 mrd. lmrd. 613,5 mUj. 397 mUj. 35mUj. (investointeja) 42 000 11736 11034 4 435 (45 000 luotua työpaikkaa) 207 (3 000 työpaikkaa) 1 mrd. 700 milj. (suuntaa-antava) 6 276 (4 vuotta) 5 439 (2 vuotta) 2 500 117,5 mUj. 124 yhteisyritystä 33muj. 13muj. 31muj. 41muj. 250 muj. 42 mii). 4000 kumppanuus- kontaktia 250 hanketta 45 % teollisuudelle ja palveluille kohdennetusta rahoituksesta 58,4% 100% 34 % EIR:n kaikista toimista 100% keskimäärin 10 % tavoitteessa 1 16% tavoitteessa 2 30-40 % uusissa jäsenvaltioissa 100% 2 0% 50% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 18% 24% 100% 47% enemmistö 16 % (yritysosa) 26 % (liikkuvuusosa) enemmistö, josta 69 % pk-yrityksiä, joissa alle 100 työntekijää 100% 100% 100% 50-80% enemmistö enemmistö pk-yrityksiä 100% 100% 100% 825 (95-96) pk-yritykset Tukimuoto 1:100 % Tukimuoto 2: 80 % MEDIA II -ohjelma, josta pk-yritysten kehittämisluotot Toimintasuunnitelma 16:9 3 mUj. 220 220 85% mrd. = 1 000 muj. Huom: Tässä taulukossa esitettävät eriluonteiset yhteisön toimet (tuet, lainat, takuut) kattavat erimittaisia ajanjaksoja, joten summia ei voi laskea yhteen. * Arvio olettaen, että pk-yritykset osallistuvat 40% 45% JOHDANTO Tämä kertomus on laadittu neuvoston 9 päivänä joulukuuta 1996 tekemän päätöksen kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa 1997-20001 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jossa määrätään ja "komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, seuraavasti: sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle joka toinen vuosi kertomuksen siitä, miten pk- yritysten näkökannan sisällyttäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja ohjelmiin on kehittynyt komission yhteensovittamisen ansiosta". Kyseessä on neljäs kertomus pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi toteutetun toiminnan yhteensovittamisesta. Edellinen kertomus annettiin vuonna 19952 (se julkaistiin vuonna 1996 yli 20 000 kappaleen painoksena) ja sitä edeltävät kertomukset vuonna 19943 ja 19924. Tämä neljäs kertomus kattaa vuodet 1995 ja 1996 sekä osan vuodesta 1997. talous- sekä käsiteollisuusyritysten ja keskisuurten yritysten Lisäksi kertomus on vastaus neuvoston esittämiin pyyntöihin. Neuvosto osoitti kiinnostusta vuoden 1995 kertomusta kohtaan antamalla 22 päivänä huhtikuuta 1996 päätöslauselman edistämiseksi pienten suoritettavien yhteisön toimien yhteensovittamisesta5, jossa komissiota nimenomaisesti pyydetään selvittämään yksityiskohtaisesti yhteisön politiikkojen vaikutukset pk-yrityksiin. Hyväksyessään yhtenäisen ohjelman pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi6 komissio vahvisti, että kaiken pk-yritysten hyväksi tehtävän toiminnan kattava yleinen toimintakehys on hyödyllinen toiminnan näkyvyyden ja tehokkuuden parantamisen kannalta. Yhtenäinen ohjelma toimii yhteensovittamisvälineenä edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistä toimintaa ja korostamalla yrityspolitiikan ja muiden politiikkojen ja yhteisön ohjelmien yhteensovittamista. Tämä kertomus käsittelee yhtenäisen ohjelman tavoitteita, ja se liittyy neuvoston 9 päivänä joulukuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa7 yhtenäisestä ohjelmasta esittämään pyyntöön laatia suositus pk-yritysten osuuden yhteisön toimista ja ohjelmista lisäämisestä. Myös Euroopan parlamentti on osoittanut kiinnostusta pk-yritysten hyväksi toteuttavan toiminnan yhteensovittamiseen antamalla 24 päivänä huhtikuuta 1997 aloitepäätöslauselman vuoden 1995 kertomuksesta8 ja aloitepäätöslauselman vuoden 1996 yhtenäisestä ohjelmasta9, toteuttamaan yhteensovittamistoimiaan entistä enemmän käytännön tasolla. joissa komissiota pyydetään parantamaan ja Koska komissio pitää pk-yritysten hyväksi toteutettavan toiminnan yhteensovittamista yksiköiden tärkeänä, huhtikuussa uudelleenjärjestelyn seurauksena uusi pääosasto. Uuden pääosaston vastuulla ovat yritys- ja matkailupolitiikan alan yhteiset toimenpiteet. Pääosaston sisälle on lisäksi perustettu oma yksikkö hoitamaan nimenomaan jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä toimenpiteitä pk-yritysten 1996 perustettiin yrityspolitiikasta vastaavien l 2 3 4 5 6 7 8 9 Neuvoston päätös 97/15/EY, 9. 12. 1996, EYVL L 6,10. 1. 1997, s. 25. KOM(95) 362, 8. 9. 1995, vuoden 1995 kertomuksella tarkoitetaan tätä tiedonantoa. KOM(94) 221,7. 9. 1994, vuoden 1994 kertomuksella tarkoitetaan tätä tiedonantoa. SEC(92) 704,26. 5. 1992. Neuvoston päätöslauselma 96/C 130/01, 22. 4. 1996, pienten ja keskisuurten yritysten sekä käsityöyritysten edistämiseksi suoritettavien yhteisön toimien yhteensovittamisesta, EYVL C 130,3. 5. 1996, s. l. KOM(96) 329,10. 7. 1996. Neuvoston päätöslauselma 97/C 18/01, 9. 12. 1996, pienten ja keskisuurten yritysten, mukaan lukein hyvin pienet yritykset ja käsityöyritykset, kehitysmahdollisuuksien täysimittaiseksi toteuttamiseksi noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa yritysympäristön parantamisen ja yrityksiä tukevien toimenpiteiden edistämisen osalta, EYVL C 18, 17. 1. 1997, s. 1. Esittelijä Garosci, A4-0100/97, ei vielä julkaistu EYVL:ssä 50. Esittelijä Peijs, A4-0034/97, ei vielä julkaistu EYVL:ssä 47. hyväksi ja niitä koskevien yhteisön politiikkojen yhteensovittamista ja yhteisön tukiohjelmiin osallistumismahdollisuuksien parantamista. Komissio on näin osoittanut pyrkivänsä yhteensovittamaan pk-yritysten hyväksi toteutettavat toimet entistä paremmin, koska pk- yritykset ovat tärkeä tekijä kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämisessä. Kertomuksessa käsitellään pk-yrityksiä yleensä, kiinnittämättä huomiota niiden eri toiminta- aloihin ja juridiseen muotoon. Matkailua on käsitelty kokonaisuutena komission vuonna 1997 laatimassa erityiskertomuksessa yhteisön toimista matkailun hyväksi10, josta käy ilmi yhteisön toimien vaikutus tähän Euroopan talouskasvun ja työllisyyden kannalta yhä tärkeämpään alaan. YHTEENSOVITTAMISEN TAVOITTEET JA VAIKUTUKSET Yhteensovittamistoimenpiteillä on kaksi kohdetta. Ulkoisen yhteensovittamisen kohteena ovat jäsenvaltioiden kanssa toteutettavat yhteiset toimet. Tavoitteena on edistää jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä ja jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdon osalta. Sisäinen yhteensovittaminen kohdistuu komission sisällä tapahtuvaan yksiköiden väliseen toimintaan, ja kohteina ovat kaikki yhteisön ohjelmat, politiikat ja toimet, jotka voivat vaikuttaa pk-yrityksiin lainsäädännön (sosiaaliturva-, ympäristönsuojelu- tai kilpailulainsäädäntö) tai rahoituksen (rahoitusvälineet ja -ohjelmat, esimerkiksi rakennerahastot, tutkimus ja kehitys, ammatillinen koulutus) kautta. Yhteensovittamisella pyritään kahteen tavoitteeseen: varmistamaan, että pk-ala otetaan huomioon yhteisön politiikkojen määrittelemisessä ja toteuttamisessa siten, että kiinnitetään paremmin huomiota pk-alan erityisominaisuuksiin, ja lisäämään pk-yritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin. Ensimmäinen vaihe, jossa pk-ala otetaan huomioon muiden neuvottelut lainsäädäntöehdotusten valmistelussa (eli erillinen lomake, jossa esitetään ehdotuksen vaikutukset pk-yrityksiin) ja ehdotusten valmistelussa yhteisön ohjelmiksi. Tukiohjelmien yhteensovittaminen käsittää toteutus-, seuranta-ja arviointivaiheessa. toimenpiteitä ohjelmien laadintavaiheen valmistelussa, politiikkojen yksiköiden väliset lisäksi on KERTOMUKSEN RAKENNE Kertomus on jaettu kahteen osaan komission yrityspolitiikan painopistealueiden mukaisesti, jotka on määritetty 9 päivänä joulukuuta 1996 annetussa kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa pk-yritysten hyväksi. Ensimmäisessä osassa käsitellään pk-yritysten taloudelliselta, toimintaympäristön parantamista verotukselliselta ja sosiaaliselta kannalta. Toisessa osassa käsitellään pk-yrityksille suunnattuja tukiohjelmia ja -toimenpiteitä, erityisesti yhteisiä toimia, rahoitus- ja lainamahdollisuuksia, eurooppalaistumisen ja kansainvälistymisen tukemista, pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamista, pk-yritysten pääsyä osallisiksi ja ammattikoulutustoiminnasta, yrittäjähengen edistämistä ja tiettyjen yritysmuotojen, kuten käsiteollisuusyritysten, liikkeiden ja sosiaalitalouden yritysten, tukemista. Päätelmäosassa esitellään yhteensovittamisen tuloksia. tutkimus-, keksintö- hallinnolliselta, oikeudelliselta, 10 KOM(97) 332, 2. 7. 1997. 10 YHTEINEN PK-YRITYSTEN MÄÄRITELMÄ Komissio määritteli ensimmäisen kerran yhteisen viitekehyksen pk-yritysten hyväksi suunnatuille toimenpiteille antamalla 3 päivänä huhtikuuta 1996 suosituksen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä11, joka oli osoitettu kaikille jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille (EIP) ja ja Euroopan investointirahastolle (EIR). Suosituksen avulla edistetään saman määritelmän käyttöä pk-yrityksistä, pienistä yrityksistä ja mikroyrityksistä kansallisella ja yhteisön tasolla. Tällä tavoin pk-yritysten hyväksi tehtävien toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja näkyvyys paranevat. Suositellun määritelmän mukaan pk- yritys on yritys, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja jonka liikevaihto on enintään 40 milj. ecua tai taseen loppusumma enintään 27 milj. ecua ja jonka pääomavallasta tai äänivaltaisista osakkeista 25 prosenttia tai enemmän ei ole yhden tai useamman sellaisen yrityksen omistuksessa, joka ei ole pk-yritys. Lisäksi suosituksessa annetaan kynnysarvot pienille yrityksille (vähemmän kuin 50 työntekijää, liikevaihto enintään 7 milj. ecua tai taseen loppusumma enintään 5 milj. ecua ja riippumattomuus) ja mikroyrityksille (vähemmän kuin 10 työntekijää). Koska komission kaikkien yksiköiden on sovellettava kyseistä suositusta, yhteisen määritelmän käytön kaikissa yhteisön pk-ohjelmiin pitäisi auttaa lisäämään ohjelmien johdonmukaisuutta ja parantaa ohjelmien keskinäistä yhteensopivuutta. Samoin sen avulla lisäämään yhteisön ohjelmien ja kansallisten pk-tukitoimien välistä olisi pystyttävä yhteensopivuutta. PK-YRITYSTEN TUNTEMUKSEN PARANTAMINEN Yli 99,8 prosenttia Euroopan unionin yhteensä 17,9 miljoonasta yrityksestä on pk- yrityksiä. Pk-yritysten sektorin kokonaistyövoimasta ja niiden osuus kokonaisliikevaihdosta on 56,2 prosenttia. palveluksessa 66 prosenttia yksityisen on Komissio on toteuttanut kaksi tärkeää toimenpidettä pk-yritysten tuntemuksen parantamiseksi. Komissio aloitti vuonna 1987 yhdessä kansallisten tilastovirastojen kanssa tilastollisen selvitystyön, jonka tuloksena on luotu pk-yrityksiä koskeva Euroopan tilastojärjestelmä. Tähän tietokantaan on kerätty tietoa erikokoisista yrityksistä. Lisäksi komissio on käynnistänyt uudelleen vuonna 1992 aloitetun yhteistyön Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen kanssa. Seurantakeskus on yksi tärkeimmistä pk-yritysten taloudellista suorituskykyä ja toimintaympäristöä koskevan analysoidun tiedon lähteistä. Se julkaisee vuosittain aiheesta riippumattoman selvityksen. Pk-yrityksiä koskeva Euroopan tilastojärjestelmä Kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana komissio on merkittävästi kartuttanut pk-yrityksiä koskevaa Euroopan tilastojärjestelmää pitäen kuitenkin huolta siitä, ettei tietojenkeruusta aiheudu liian suurta taakkaa yrityksille. Järjestelmän sisältöä on arvioitu "Euroopan yritykset" -julkaisun neljännessä painoksessa ja Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen kolmannessa ja neljännessä vuosikertomuksessa. 11 EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 11 Vuoden 1996 lopussa julkaistu "Euroopan yritykset" -julkaisun neljäs painos sisältää deskriptiivisen analyysin pk-yrityksiä koskevista tiedoista. Esitystä on havainnollistettu kaavioin ja taulukoin. Julkaisu antaa kuvan eurooppalaisista yrityksistä (lukumäärän, työntekijöiden määrän ja liikevaihdon perusteella) ja vertaa tietoja Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin tietoihin. Julkaisussa on lisäksi aiheittaisia analyyseja (yritysten jakautuminen, pk- yritysten innovaatiot, työn hinta ja pk-yritysten tuottavuus, pk-yritykset ja alihankinta, pk- yritykset ja lama Euroopassa), alueellisia analyyseja, alakohtaisia analyyseja (27 toimialaa) ja maakohtaisia analyyseja talousalueen valtioista). Pk-yrityksiä koskevasta Euroopan tilastojärjestelmästä julkaistaan pian uusi päivitetty versio ja "Euroopan yritykset" - julkaisun viides painos ilmestyy vuoden 1998 lopussa. (Euroopan Lisäksi Bach-tietokanta sisältää liikeyritysten taloustietoja, jotka on esitetty yrityskoon mukaan noudattaen yhtenäistettyä kokomääritelmää. Tiedot ovat peräisin keskuspankeilta ja tilasto virastoilta. Tietokanta soveltuu hyvin taloudelliseen tutkimukseen, ja siihen perustuva ensimmäinen tutkimus "European Economy (Supplement A): Financial situation of European enterprises" julkaistiin 14. heinäkuuta 199712 Euroopan pk-yritysten seurantakeskus Kauden 1995-1996 aikana Euroopan pk-yritysten seurantakeskus laati kolmannen ja neljännen vuosikertomuksensa. Kertomukset sisältävät määrällisiä ja laadullisia tietoja sekä useita aihekohtaisia tarkempia selvityksiä. Kolmas kertomus kattaa Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota ja Norjan, neljäs Euroopan talousalueen valtiot ja Sveitsin. Neljännessä kertomuksessa keskitytään erityisesti markkinoiden kansainvälistymisen vaikutuksiin pk- yritysten kannalta ja pk-yritysten toimintakykyyn yhtenäismarkkinoilla. Kertomuksen perusteella yhtenäismarkkinoiden tähänastinen vaikutus Euroopan talouskasvuun on ollut positiivinen, erityisesti viennin ja yritysten tuottavuuden kannalta, ja pk-yritykset ovat hyötyneet merkittävästi yhtenäismarkkinoista. Nimenomaan pk-yrityksissä on nyt kasvupotentiaalia, ja mikä tärkeintä, se on uusia työpaikkoja luovaa kasvupotentiaalia. Neljänteen kertomukseen sisältyvät erityisselvitykset käsittelevät aihetta naiset ja pk-yritykset sekä osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä. Vuonna 1997 on ryhdytty valmistelemaan viidettä kertomusta, ja ympäristöstä sekä uudet osat pk-yritysten välisestä yhteistyöstä, ulkopuolisen neuvonnan käytöstä, heikoista puolista j a konkursseista. johon sisältyy erityisselvitykset matkailusta 12 ISSN-0379-2056. 12 I OSA PK-YRITYSTEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN toimintaympäristön parantamiseksi kohdistuvat erityisesti Toimenpiteet pk-yritysten hallinnon yksinkertaistamiseen, pk-yritysten tarpeiden ja erityisongelmien huomioon ottamiseen lakiehdotusten laadinnan ja sellaisten politiikkojen yhteydessä, joilla voi olla vaikutuksia pk-yrityksiin (kilpailu-, sisämarkkina-, vero-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikka), nykyisen esimerkiksi maksuviivästysten vähentämiseksi ja pk-yritysten omistuksenvaihdoksen helpottamiseksi, pk- yritysten osallistumiseen työnmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. edunvalvontajärjestöjen yksinkertaistamiseen, erityisaloitteisiin lainsäädännön kuulemiseen pk-alan ja 1. HALLINNON YKSINKERTAISTAMINEN JA OIKEUDELLISEN TOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN 1. 1 Jäsenvaltioiden ja vritvsten edunvalvontajärjestöjen kanssa yhteisesti toteuttavat toimet lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamiseksi lisäksi käynnistää Yritysten hallinnollinen taakka ei johdu niinkään Euroopan unionin vaan jäsenvaltioiden säädöksistä13. Tämän vuoksi komissio on päättänyt 1. 2 kohdassa esiteltyjen yhteisön lainsäädännön parantamismenettelyjen ja yritysten edunvalvontajärjestöjen kanssa lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamista koskevien tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon14. "Parhaiden käytäntöjen vaihdon" tavoitteena on mahdollistaa jäsenvaltioiden keskinäinen vertailu esimerkiksi esikuva-analyysin avulla uusia (benchmarking) yksinkertaistamistoimia. Nämä toimet on toteutettu yhteistyössä jäsenvaltioiden ja yritysten edustajista koostuvan, yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa15. jäsenvaltioiden kehittämään tarvittaessa kannustaa tavoin tällä ja Edellä mainittujen tehtävien organisoimista varten on katsottu tarpeelliseksi keskittyä yrityksen elinkaaren alkuvaiheeseen, eli yritystoiminnan käynnistämiseen ja ensimmäisiin kehitysvuosiin. Vaikka uusi yritys tuo lisää työpaikkoja, yrityksen perustamiseen kuluu eräissä jäsenvaltioissa liian kauan, mikä johtuu eri hallintoviranomaisten koordinoimattoman toiminnan aiheuttamasta byrokratiaviidakosta. Tälle käsitykselle saatiin vahvistus Innovaatio- ohjelman yhteydessä tehdystä tutkimuksesta (EIMS-96/142), jossa verrattiin keskenään tilannetta Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Ensimmäinen jäsenvaltioiden ja yritysten edunvalvontajärjestöjen kanssa yhteisesti toteutettu toimi aloitettiin Pariisissa kesäkuussa 1995 järjestetyn foorumin yhteydessä. Tämän jälkeen pidettiin kolme erityiskokousta. Tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon seurauksena komission antoi suosituksen aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta16. Komissio suosittaa jäsenvaltiolle yhden yhteyspisteen perustamista kaikkia yrityksen perustamiseen liittyviä muodollisuuksia varten, yhden ilmoituslomakkeen ja yhden yritystunnuksen käyttöä ja lupamenettelyn nopeuttamista. Lisäksi komissio kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan yrityksiä niiden aikana keventämällä verotukseen, sosiaaliturvaan, ympäristönsuojeluun ja tilastointiin liittyvää taakkaa. toimintavuosien ensimmäisten 13 14 15 16 Riippumattoman asiantuntijaryhmän kertomus lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisesta (Molitor-ryhmä), KOM(95) 288, 21. 6. 1996, ja UNICEn vuoden 1995 lainsäädäntöä koskeva raportti Releasing Europe's Potential: Through Targeted Regulatory Reform. Ks. Yhtenäinen ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi, KOM(96) 329 lopull. , 10. 7. 1997. Neuvoston päätöslauselma, 10. lokakuuta 1994, EYVL C 294,22. 10. 1994, s. 6. Suositus, annettu 22. huhtikuuta 1997, EYVL L 145, 5. 6. 1997, s. 29. 13 1. 2 Yhteisön lainsäädännön yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arviointi 1. 2. 1 Komission eri yksiköiden väliset neuvottelut lakiehdotuksista joita käydään mm. Yksiköiden välisissä neuvotteluissa, lakiehdotusten yhteydessä, yrityspolitiikka otetaan mukaan sen vuoksi, että voidaan varmistaa, että komissio ottaa riittävästi huomioon lakiehdotuksen yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, kohdistuvat vaikutukset. Lainsäädäntö on usein välttämätöntä, kun halutaan suojella ympäristöä, varmistaa henkilöstön työsuojelu tai ottaa käyttöön tärkeitä sosiaaliturvamääräyksiä. Lainsäädännön noudattaminen aiheuttaa kuitenkin yrityksille usein kustannuksia ja lisää hallinnollista taakkaa, mikä voi vaarantaa yritysten kilpailukyvyn, kasvun ja mahdollisuudet uusien pysyvien työpaikkojen luontiin. Taakka on suhteettoman suuri pienehköille yrityksille, joilla ei ole riittävästi taloudellisia eikä henkilöresursseja. Pk-yritykset ovat usein tietämättömiä monimutkaisista säädöksistä tai niillä on vaikeuksia ymmärtää niitä. Pk-yrityksillä ei myöskään ole aikaa tai ammattitaitoa osallistua kuulemismenettelyihin ja lainsäädännön valmisteluun. Koska pk-alan vaikutus Euroopan unionin talouteen on merkittävä, yrityspolitiikkaa hoitavien yksiköiden vastuulla on varmistaa, että säädösehdotuksessa, joka luultavasti vaikuttaa pk- yrityksiin, otetaan huomioon itse säädöksen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja muu taakka sekä lisäksi säädöksestä aiheutuneiden hallinnollisten menettelyjen tai vaatimusten aiheuttamat kustannukset ja lisätaakka. Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat tuoneet esille uuden "Ajattele pieniä ensin" - ajattelutavan, jota komissiossa pitää noudattaa lainsäädäntöä laadittaessa. Uusi ajattelutapa pohjautuu siihen huomioon, että suuret yritykset pystyvät sopeutumaan sellaisen lainsäädännön vaatimuksiin, joka on laadittu pk-yritykset huomioon ottaen, sen sijaan pk- yritysten on vaikea sopeutua suuryrityksille laadittuun lainsäädäntöön. Tämän vuoksi säädösehdotusta on tarkasteltava pienen yrityksen näkökulmasta ja varmistettava, että asiaankuuluvia pk-yritysten edunvalvontajärjestöjä kuullaan riittävästi. suoraan yksiköiden välisiin Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat osallistuneet neuvotteluihin seuraavien alojen politiikan valmistelussa liiketoimintaympäristöön ja pk- yrityksiin vuoropuhelu, vuoksi: kohdistuvien julkiset hankinnat, muutettu yhtenäismarkkinaohjelma Intrastat-asetus (Eurostat)), muutettu ympäristömerkkiasetus, euro, ympäristövahinkojen korvausvelvollisuus, vihreä kirja elintarvikelainsäädännöstä ja kaupallinen viestintä. Kaikkia sellaisia aiheita käsiteltäessä, jotka vaikuttavat merkittävästi pk-yrityksiin, komission yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt pyrkivät varmistamaan, että pk-yritykset otettiin asianmukaisesti huomioon ja että pk-yritysten edunvalvontajärjestöjä kuultiin. vaikutusten (uusi yhteinen alv-järjestelmä, työmarkkinaosapuolten 1. 2. 2 Yhteisön yrityksiin, etenkin pk-vritvksiin. kohdistuvien lainsäädäntöehdotusten vaikutusten arviomtiiärjestelmä Jos jokin lainsäädäntöehdotus luultavasti vaikuttaa merkittävästi yritystoimintaa, erityisesti pk-yrityksiin, yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt edellyttävät asianomaisen pääosaston laativan arvioinnin yrityksiin kohdistuvista vaikutuksista. Arvioinnin avulla on tarkoitus saada tiivistetty kokonaiskuva ehdotuksen vaikutuksista pk-alaan ja näin päätöksentekijät näkevät, että pk-yritysten erityisongelmat on otettu asianmukaisesti huomioon. laadittavaan komission lainsäädäntöohjelmaan merkitään erikseen sellaiset Vuosittain lainsäädäntöehdotukset, joihin vaaditaan arviointi vaikutuksista yrityksiin. Tällä tavoin ulkopuoliset tahot näkevät jo ennakolta, mitkä ehdotukset vaikuttavat yritystoimintaan, ja voivat siten osallistua kuulemismenettelyyn. 14 lainsäädäntöaloitteesta vastaavan pääosaston Vaikutusten arviointi perustuu tekemään sääntömääräiseen vaikutusanalyysiin. Tavoitteena on pyrkiä varmistamaan, että esimerkiksi uusien ympäristönsuojeluun tai työsuojeluun liittyvien määräysten ja niistä yrityksille aiheutuvien kustannusten ja muun hallinnollisen taakan välillä valitsee asianmukainen tasapaino. 1995 laadittiin alojen Vuonna lainsäädäntöehdotuksiin: yritystoiminnan rakennetilastot17, suojeleminen syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta18; televiestinnän yhteenliittäminen19 ja maastokäyttöisten koneiden polttomoottoreiden päästöt20. työntekijöiden seuraavien arviointia, liittyivät jotka 14 Komission vuoden 1996 lainsäädäntöohjelman 19 ehdotuksesta 10:llä katsottiin olevan merkittäviä vaikutuksia yritysten ja erityisesti pk-yritysten toimintaan, joten asianomaisia laatimaan ehdotusta koskeva arviointi yrityksiin kohdistuvista pääosastoja pyydettiin vaikutuksista. Näistä kymmenestä arvioinnista seitsemän valmistui vuoden 1996 puolella, ja loput kolme siirtyivät vuodelle 1997. Kyseiset lainsäädäntöehdotukset käsittelivät mm. seuraavia aiheita: orgaanisten liuottimien käyttö tietyissä teollisissa toimissa, mm. kuivapesuloissa, painoalalla ja korjaamoissa, joista monet ovat pk-yrityksiä21, vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen täytäntöönpano, missä monet eurooppalaiset pk-yrityksiä edustavat järjestöt olivat mukana pk-yritysten erityisaseman vuoksi22,, maanteiden tavaraliikenteen raskailta ajoneuvoilta perittävät infrastruktuurinkäyttömaksut23 ja laadinta24. Nämä kaikki arvioinnit ovat saatavana tilaamalla kyseinen KOM-asiakirja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistosta. työvoimakustannustilastojen Innovaatiotoimintasuunnitelman yhteydessä komissio on ryhtynyt luomaan menetelmää, jolla innovaatiota koskevien asetusten vaikutuksia voidaan arvioida etukäteen. 1. 3 Sisämarkkinalainsäädännön vksinkertaistamishanke 1996 toukokuussa käynnistämän tavoitteena on sisämarkkinalainsäädännön Komission yksinkertaistamishankkeen Slim25 joissa vähennetään yhtenäismarkkinoita koskevien määräysten yrityksille, erityisesti pk-yrityksille aiheuttamaa kuormitusta, ja tehdä Euroopan unionin toiminta avoimemmaksi ja tehokkaammaksi. Slim- menetelmässä on uutta se, että siinä keskitytään laatimaan suosituksia lainsäädännön ja yksinkertaistamisesta ryhmissä, jotka koostuvat kansallisista hallintoasiantuntijoista käyttäjien, esimerkiksi yritysten (tuotanto ja kaupan ala, pk-yrityset mukaan lukien) edustajista. löytää keinoja, Slim-hankkeen ensimmäisessä vaiheessa keskitytään seuraaviin neljään aiheeseen: Intrastat (yhteisön sisäisen kaupan tilastotietojen keruujärjestelmä), rakennusalan tuotteet, tutkintojen 17 18 19 20 2 ! 22 23 24 25 KOM(95) 99 lopull. , 31. 3. 1995. KOM(95)425 lopull. , 13. 9. 1995. KOM(95) 379 lopull. , 19. 7. 1995. KOM(95) 350 lopull. , 6. 9. 1995. KOM(96) 538 lopull, 6. 11. 1996. KOM(96) 26 lopull. , 31. 1. 1996. neuvoston direktiivi 96/34/EY, 3. 6. 1996, EYVL L 145, 19. 6. 1996, s. 4. KOM(96) 331 lopull, 10. 7. 1996. KOM(96) 475 lopull, 16. 10. 1996. KOM(96) 559 lopull. , 6. 11. 1996. 15 tunnustaminen ja koristekasvit. Asiantuntijaryhmät ovat määrittäneet kullekin näistä aloista keinot, joilla lainsäädäntöä voitaisiin yksinkertaistaa tai parantaa26. Asiantuntijoiden suosituksen mukaisesti komissio on jo laatinut ehdotuksia keinoista, joilla Intrastat-järjestelmää voidaan parantaa27, ja tekee piakkoin myös muita aloja koskevia ehdotuksia. SLIMlim-hankkeen toisessa, nyt käynnissä olevassa vaiheessa keskitytään seuraaviin aiheisiin: alv-velvoitteet, pankkipalvelut, yhteisön ulkoisen kaupan yhdistetty nimikkeistö ja työ perustuu suosituksille, jotka julkaistaan komission lannoitteet. Tämän vaiheen marraskuussa 1997 neuvostolle antamassa tiedonannossa. SLIM on vain osa paljon suurempaa, yhä kehittyvää yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamis- ja parantamisohjelmaa, jonka tavoitteena on lainsäädännön tehostaminen, mikä on yksi yhtenäismarkkinoita koskevan toimintosuunnitelman strategisista toimenpiteistä. Ohjelmassa yhdistyvät Slim-menetelmä ja muut järkeistämiskeinot, joiden avulla voidaan lainsäädäntöä esimerkiksi seuraavilla aloilla: vuoteen 1999 mennessä yksinkertaistaa televiestintä, vakuutukset tullimääräykset ja -menettelyt ja ylitysoikeus. arvopaperimarkkinat, kuluttajille suunnatut palvelut, ja 1. 4 Sisämarkkinaohjelma Komissio pyrkii varmistamaan, että komission yksiköt ottavat pk-yritysten tarpeet huomioon sisämarkkinaohjelman täytäntöönpanossa. Euro Info Centres (EIC) kautta saadaan hyödyllistä palautetta yhtenäismarkkinoilla toimivilta pk-yrityksiltä. Vihreä kirja julkisista hankinnoista28 tarjoaa aiheesta kiinnostuneille tahoille mahdollisuuden tuoda esiin oma kantansa. Tämän lisäksi tutkivat yksiköiden sisämarkkinalainsäädännön mahdollisia vaikutuksia eri alojen politiikkaan. komission edustajista koostuvat ryhmät eri Sisämarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen, mikä on yksi työllisyyttä koskevan luottamussopimuksen29 tärkeimmistä tavoitteista, on samalla yksi Euroopan unionin toimielinten ensisijaisista toiminnan kohteista. On erittäin suositeltavaa auttaa yrityksiä hyödyntämään sisämarkkinoita. Yhtenäismarkkinoiden vaikutuksista ja tehokkuudesta laatimassaan kertomuksessa30 komissio toi esiin sisämarkkinoiden merkittävän positiivisen taloudellisen vaikutuksen (lisätalouskasvu lähes 1,5 prosenttia ja lähes 900 000 uutta työpaikkaa). Samalla kuitenkin kiinnitettiin huomiota siihen tosiasiaan, että viiveet tasolla vähentävät yhä yhtenäismarkkinalainsäädännön yhtenäismarkkinoiden myönteistä vaikutusta kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. soveltamisessa kansallisella Kertomuksen seurauksena komissio määritteli ensisijaiset toimet, joilla pyritään parantamaan tulevaa toimintaa. Nämä toimet esiteltiin yhtenäismarkkinoiden yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa31. Toimintasuunnitelma neljä strategista tavoitetta ovat: sääntöjen tehostaminen, markkinoiden poistaminen, markkinoiden yhdentymisen toimialakohtaisten esteiden poistaminen ja yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen kaikkien kansalaisten eduksi. Osa toimintaohjelman erityistoimista pyrkii nimenomaan parantamaan pk-yritysten pääsyä yhtenäismarkkinoille. Tällaisia toimintaa ovat varsinkin sellaiset, joilla parannetaan yritysten tiedonsaantia internetin kautta yhteensovitettuna vääristymien keskeisten 26 27 28 29 30 31 Komission kertomus Slim-koehankkeesta, KOM(96) 559 lopull. , 6. 11. 1996. KOM(97) 252 lopull. , 30. 5. 1997 ja KOM(97) 275 lopull. , 4. 6. 1997 KOM(96) 583,27. 11. 1996. CSE (96)1 lopull. , 5. 6. 1996. KOM (96) 520 lopull. , 30. 10. 1996. CSE(97)1 lopull, 4. 6. 1997. 16 täydennyksenä Euro Info Centres toimintaan, sekä kansallisen ja yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen ja maksuaikojen lyhentäminen. Amsterdamissa 16. -17. kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi tukensa toimintaohjelmalle ja sen tavoitteille vahvistamalla näin, että on tarpeen poistaa jäljellä olevat esteet ja hyödyntää yhtenäismarkkinoiden mahdollisesti tarjoamia etuja täysimääräisesti. (EIC) ja selvityksissä on käynyt ilmi, eniten. Pk-yritykset suuret yritykset hyötyvät Tutkimuksissa yhtenäismarkkinaohjelmasta kaikkein ja paikallisella tasolla, kun taas suurilla yrityksillä on enemmän tietoa ja kokemusta sisämarkkinalainsäädännöstä. Samoista lähteistä käy kuitenkin ilmi, että EU-tasolla tai kansallisten rajojen yli jo ennen yhtenäismarkkinaohjelmaa toimineet pk-yritykset katsoivat yhtenäismarkkinaohjelman liiketoimintaansa. Yrityksissä tunnustettiin, että kilpailun voimistuminen paransi laatua ja tuottavuutta. vaikuttaneen myönteisesti toimivat alueellisella että Huolimatta siitä, toimivatko yritykset kansainvälisillä markkinoilla vai eivät, useimpien pk- yritysten yhtenä suurimpana ongelmana ovat kustannukset, jotka aiheutuvat uusien teknisten, hallinnollisten ja verotuksellisten määräysten noudattamisesta. Suuret yritykset ovat voineet sijoittaa yhden työntekijöistään hoitamaan pelkästään uuden lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvaa paperisotaa. Pienemmille yrityksille tästä aiheutuu erittäin suuria kustannuksia. Ne ovat kertaluonteisia kiinteitä kuluja, joiden osuus on yleensä suurempi pk-yritysten liikevaihdosta kuin suurten yritysten liikevaihdosta. Lisäksi eräiden alojen, esimerkiksi kone ja joten vaatimustenmukaisuuskustannukset kustakin uudesta mallista ovat korkeat. Esimerkiksi laitevalmistajat pitävät CE-merkintää välttämättömänä markkinointikeinona. pienet nostaa Noudattamisesta lähes olemattomia suuria sarjoja valmistaville kannattavuusrajaa: kustannukset ovat suuryrityksille, mutta räätälöityjä tuottaville valmistajille kustannukset voivat muodostua huomattaviksi. laitteita ja pieniä sarjoja yleensä mittatilaustyötä, kiinteämääräisiä, mikä laitevalmistajat, kustannukset valmistajat aiheutuvat tekevät pienet ovat ovat pääsyn hyötyneet Euroopan markkinoille Monien alojen pk-yritykset ovat kaikesta huolimatta ilmoittaneet, että yhtenäismarkkinoiden vaikutus niiden toimintaansa on ollut myönteinen. Esimerkiksi pesuaine- ja kosmetiikka-alan helpottumisesta. pk-yritykset Rakennustyömailla käytettävien koneiden valmistajista32 29 prosenttia pk-yrityksistä (7 prosenttia suurista yrityksistä) katsoi, että yhtenäismarkkinalainsäädäntö on kannustanut niitä myymään tuotteitaan muilla markkinoilla. Jo aiemmin kansainvälisillä markkinoilla toimineet itse pienet yritykset, esimerkiksi pienet laitevalmistajat, katsoivat, että CE-merkinnän hoidettava sertifiointi on ollut suuresti avuksi pk-yrityksille ja auttanut yrityksiä nostamaan tuotteidensa teknistä tasoa ja kilpailemaan tehokkaammin suurten yritysten kanssa. Muut selvitykset33 ovat tukeneet tätä käsitystä, sillä yhtenäismarkkinoiden täytäntöönpanon jälkeen 37 prosenttia ja markkinointinsa Euroopan markkinoille parantuneen merkittävästi, 22 prosenttia ilmoitti parantaneensa tuotteitaan tai tuotantoprosessejaan ja 12 prosenttia ilmoitti palkanneensa uutta erityistaitoja omaavaa henkilöstöä sopeuttaakseen toimintaansa Euroopan markkinoiden vaatimuksiin. Pk-yrityksistä 32 prosenttia oli sitä mieltä, että uusi alv-menettely EU:n sisäisessä kaupassa oli vaikuttanut myönteisesti niiden toimintaan, kun taas vastaava osuus suurista yrityksistä oli ainoastaan 30 prosenttia. osallistuneista pk-yrityksistä ilmoitti, myyntinsä tutkimukseen 32 33 Ws/Atkins. "Impact and effectiveness of the Internal Market Programme in the Construction Site Equipment sector", toukokuu 1996. "EU initiatives for SMEs - are the policies appropriate ?", Deloitte Touche Tohmatsu International, 1995. 17 Yhtiöoikeus Euroopan komissio on käynnistänyt laajan, jäsenvaltioita, ammatillisia yhdistyksiä ja yliopistopiirejä koskevan keskustelukierroksen yhtenäismarkkinoista ja yhtiöoikeudesta34. Komissio pyrkii näin sopivia selvittämään, ovatko yritysten yhtenäismarkkinoille ja talous- ja rahaliiton yhteyteen vai tarvitaanko yritysmuotoihin muutoksia. Komissio pyrkii mm. selvittämään minkälaisia tarpeita erityisesti pk-alalla olisi nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. juridiset muodot Komission tavoitteena on antaa uusi ehdotus kymmenenneksi direktiiviksi pääomayhtiöiden rajat ylittävistä sulautumisista. Uuden ehdotuksen sovellusala ei ole enää rajattu pelkästään osakeyhtiöihin, vaan se kattaa kaikki pääomayhtiöt. Sovellusalan laajennus on edullinen erityisesti pk-yrityksille, jotka ovat usein rajavastuuyhtiöitä. Mahdollisuus rajat ylittävään sulautumiseen vaikuttaa kyseisten yritysten toiminnan kansainvälistymiseen, joka on korostetusti esillä komission monivuotisessa ohjelmassa pk- yritysten hyväksi. Lisäksi komissio aikoo antaa ehdotuksen 14:nneksi direktiiviksi yhtiöiden kotipaikan siirrosta jäsenvaltiosta toiseen. Direktiivin sovellusala osuu osaksi päällekkäin uuden ehdotuksen rajat ylittävistä fuusioista kanssa, ja direktiivistä muodostunee tehokas pk- yritysten kansainvälistymistä edistävä väline. Tutkintojen tunnustaminen Komissio antoi 8 päivänä helmikuuta 1996 ehdotuksen direktiiviksi, jolla luodaan mekanismi ammattitutkintojen sääntelystä vastavuoroisesta tunnustamisesta. Siihen sisältyy siirtymäkauden toimenpiteitä, ja sillä saatetaan valmiiksi yleinen tutkintojen tunnustamisjärjestelmä35. vapauttamista direktiivien koskevien kattamien Tällä ehdotuksen päämääränä on uudistaa erityisesti kaupan, teollisuuden ja käsiteollisuuden alalla toteutettavien siirtymäkauden toimenpiteitä ja sääntelystä vapauttamista koskevien direktiivien tärkeimmät säännökset, ja tehdä yhteisön lainsäädännöstä selkeämpää ja tutkintojentunnustamisjärjestelmä yksinkertaisempaa. Ehdotuksen tarkoituksena on luoda myös niille aloille, jotka eivät kuulu yleisen järjestelmän piiriin. Tämän järjestelmän ansiosta siirtotyöläiset voivat vaatia tutkintojensa tunnustamista myös, jollei heillä ole direktiiviin sisältyvien siirtymäkauden säännösten mukaista ammattikokemusta. Kirjanpitosäännökset Direktiivissä 78/660/ETY36 pääomayhtiöiden tilinpäätöksistä ja direktiivissä 83/349/ETY37 konsernitilinpäätöksistä jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus vapauttaa pienet ja keskisuuret yritykset tai pienet yritysryhmät tietyistä velvoitteista, jos nämä yritykset tai yritysryhmät eivät ylitä tiettyjä raja-arvoja. Direktiivin 78/660/ETY 53 artiklan 2 kohdassa säädetään raja- arvojen uudelleenmäärittämisestä viiden vuoden välein Euroopan unionin taloudellisen ja rahapoliittisen kehityksen mukaisesti. Kirjanpitosäännöksiä uudistettiin viimeksi maaliskuussa 1994, ja seuraavan kerran niitä uudistetaan vuonna 1999. Raja-arvojen muuttaminen liittyy direktiivien sopeuttamiseen liittyy euron talouden muutoksiin, erityisesti pk-yritysten osalta. Osa muutoksista 34 35 36 37 Perustuu komission kertomukseen "The Simplification of the Operating Regulations for Public Limited Companies in the European Union", 1995. KOM(96) 22 lopull, 8. 2. 1996. EYVL L 222,14. 08. 1978, s. 11. EYVL L 193,18. 7. 1983, s. 1. 18 käyttöönottoon, mutta komissio tarkastelee uudelleen myös yrityksiin sovellettavaa kirjanpitojärjestelmää. Tavoitteena on tulevaisuudessa yksinkertaistaa järjestelmää ottamalla samalla huomioon yhtenäismarkkinoiden olemassaolon aiheuttamat uudet tarpeet. Komissio on tehnyt kyselytutkimuksen pk-yritysten kirjanpidosta, ja sen tulokset otetaan huomioon direktiivimuutoksia tehtäessä. Komissio ottaa huomioon uuden pk-yritysten määritelmän38 laatiessaan tähän liittyviä ehdotuksia. Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen lausuntokierroksen Vuonna 1995 julkaistun vihreän kirjan hyödyllisyysmallien suojelemisesta Euroopan unionissa39 käynnistämän luultavasti ehdottaa lähiaikoina tämän alan kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamista, jossa otettaisiin huomioon nykyiset eroavuudet tavaroiden vapaassa liikkumisessa ja vääristymättömän kilpailun ehdoissa. Hyödyllisyysmallit ovat "pehmeä", kustannuksiltaan edullinen ja tietyillä innovaatioaloilla toimiville pk-yrityksille hyvin sopiva suojaamiskeino. Komissio jatkaa ponnistelujaan mallien oikeudellisesta suojaamisesta tekemiensä ehdotusten hyväksymiseksi nopeasti. Tällä ehdotuksella voi olla erittäin suuri merkitys pk-yrityksille. jälkeen komissio Julkiset hankinnat Komissio julkaisi 27. marraskuuta 1996 vihreän kirjan nimeltä "Julkiset hankinnat Euroopan unionissa: tulevaisuuden kysymyksiä"40, jonka tehostaa komission toimenpiteitä julkisten hankintojen kilpailuttamiseksi. Tehostamistoimet perustuvat laajaan, kaikki asiasta kiinnostuneet tahot käsittävään lausuntokierrokseen. Vihreässä kirjassa tuodaan esille komission näkemyksiä pk-yritysten erityisongelmista yhteisön direktiivien luomien uusien mahdollisuuksien hyödyntämisessä sekä viritetään keskustelu, jonka perusteella voidaan ehdottaa käytännön toimenpiteitä, joilla voitaisiin parantaa pk-yritysten osallistumista tarjouskilpailuihin. Toimenpiteiden on perustuttava nimenomaan yritysten tukemiseen koulutuksen, tiedotuksen, teknisen avun ja yritysten välisen yhteistyön alueilla. julkisia hankintoja koskeviin tavoitteena on Monet euroneuvontakeskukset, Euro Info Centres (EIC), ovat kehittäneet erityisiä tietokoneohjelmia tarjousten tekoa varten. Tavoitteena on parantaa Euro Info Centres asiakkaiden tarjouspyynnöistä erityisesti Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Lisäksi euroneuvontakeskukset (EIC) ovat osallistuneet eri sovellusten kehittämiseen ja julkisia hankintoja koskevaan SIMAP-tietojärjestelmään liittyvään tutkimukseen tiedonsaantia 1. 5 Yrityksen omistuksen siirtäminen jäsenvaltiot ovat Sen jälkeen, kun komissio antoi 7 päivänä joulukuuta 1994 jäsenvaltioille suosituksen pk- yrityksen omistuksen siirtämisestä41, useat toteuttaneet sellaisia toimenpiteitä tai ainakin tehneet suunnitelmia sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla parannetaan yritysten oikeudellista ja verotuksellista toimintaympäristöä tällä alueella. Komissio antoi jäsenvaltioille kahden vuoden määräajan, joka päättyy 31. joulukuuta 1996. Määräajan päätyttyä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tekemistään lainsäädännöllisistä toimista, jotka koskevat yrityksen omistuksen siirtämistä. Saadakseen kokonaiskuvan vuoden 1994 jälkeen toteutetuista toimenpiteistä ja määritelläkseen parhaat olemassa olevat käytännöt komissio järjesti 3. -4. helmikuuta 1997 tai hallinnollisista 38 39 40 41 EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. KOM (95) 370,19. 7. 1995. KOM(96) 583,27. 11. 1996. EVYLL 385,31. 12. 1994, s. 14jaC 400,31. 12. 1994, s. 1. 19 Lillessä, Ranskassa, eurooppalaisen foorumin tästä aiheesta42. Foorumin tulokset osoittivat, että edistystä oli tapahtunut erityisesti seuraavilla aloilla: yksinkertaistettu osakeyhtiö, yhden henkilön yhtiö, oikeus vaihtaa yhtiömuotoa, henkilöyhtiöiden jatkuminen sekä yrityksen lahjoittamiseen, perimiseen ja myyntiin liittyvät verotussäännökset. Yrityksen omistuksen siirron helpottamistoimia jatketaan tulevina vuosina. 1. 6 Kilpailupolitiikka Yleensä Euroopan yritykset hyötyvät tiukasta kilpailupolitiikasta. Erityisesti siitä hyötyvät pk- yritykset, joille kilpailupolitiikasta on suoraa etua markkinoilla, joilla suuryritykset uhkaavat niitä kovalla markkinavoimallaan, tai epäsuoraa etua, koska hinnat ja kustannukset pysyvät alhaalla. Samalla kilpailupolitiikka suosii uusia tulokkaita, jotka ovat usein pk-yrityksiä. Tämän lisäksi tarpeeton valtiontuki vääristää markkinoita ja heikentää pk-yritysten asemaa. 1. 6. 1 Yrityksiin sovellettavat kilpailusäännökset Komission vastikään antamasta tiedonannosta43, jolla komissio muutti 3. syyskuuta 1986 antamaansa tiedonantoa vähämerkityksisistä sopimuksista (EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesti). sellaisia, että ne vaikuttaisivat merkittävästi Komissio toteaa tiedonannossa, että komission 3 päivänä huhtikuuta 1996 antaman suosituksen määritelmän44 mukaisten pk-yritysten väliset sopimukset ovat harvoin luonteeltaan jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin tai kilpailutilanteeseen. Tämän vuoksi niihin ei yleensä sovelleta 85 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa. Jos pk-yritysten välinen sopimus kuitenkin poikkeuksellisesti täyttäisi kyseisen määräyksen soveltamisen ehdot, kyseessä ei olisi kuitenkaan niin merkittävästi yhteisön etuihin vaikuttava seikka, että asiaan puuttuminen olisi perusteltua. Tämän vuoksi edellä mainitussa tiedonannossa todetaan, että komissio ei ryhdy pyynnöstä eikä viran puolesta mihinkään toimenpiteisiin 85 artiklan 1 kohdan määräysten soveltamiseksi tällaisiin sopimuksiin. Komissio pidättää kuitenkin itsellään oikeuden puuttua tällaisiin sopimuksiin, jos ne koskevat huomattavaa markkinaosuutta ja jos kilpailu on vähäistä rinnakkaisten sopimusverkostojen vuoksi. Komissio on julkaissut vihreä kirjan myös vertikaalisista rajoituksista4^ eli kaupan eri laajan keskustelun portaiden kilpailusäännösten soveltamisen tulevista suuntaviivoista. toimijoiden välisistä sopimuksista. Vihreä kirja avaa Tämän keskustelun yhteydessä ja neuvoston 10 päivänä tekemän päätöslauselman46 perusteella, jossa neuvosto kehotti komissiota tutkimaan mahdollisuuksia pk-yritysten väliseen yhteistyöhön, komissiolla on tarkemmin yhteisostoihin liittyvää yhteistyötä. lokakuuta 1994 tarkoituksena tutkia 42 43 44 45 46 EYVL C 284,27. 9. 1996, takakannen sisäsivu. KOM(96) 722 lopull. , vähämerkityksistä sopimuksista, EYVL C 29,30. 1. 1997, s. 3. Komission 3. 4. 1996 antama suositus jäsenvaltioille, Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle pk-yritysten määritelmästä, EYVL L 107,30. 4. 1996, s. 4. KOM(96) 721 lopull. , 22. 1. 1997. Neuvoston päätöslauselma 94/C 294/04, 10. 10. 1994, pk-yritysten, mukaan lukien käsiteollisuus- ja mikroyritykset, dynamiikan ja innovaatiokyvyn vapaasta kehityksestä kilpailutaloudessa, EYVL C 294, 22. 10. 1994, s. 7, III kohta, neljäs luetelmakohta. 20 Tiettyjä toimialoja, kuten moottoriajoneuvojen jälleenmyyntiä ja huoltopalvelua, koskevien kilpailusäännösten osalta asetuksessa 1475/9547 säädettiin useista uusista säännöksistä, joiden avulla voidaan varmistaa jakelijan kaupallisesti itsenäisempi asema ajoneuvojen valmistajiin nähden. Sen avulla on samalla tasapainotettu varaosien valmistajien ja jakelijoiden asema ajoneuvojen valmistajiin nähden. Komissio antoi 31. 1. 1996 uuden asetuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tekniikansiirtosopimusten tiettyjä tekniikansiirtoja, minkä vaikuttanee suotuisasti pk-yrityksiin. tarkoituksena on helpottaa ryhmiin48. Asetuksen 1. 6. 2 Valtiontuki Komission yleisenä politiikkana on aina ollut ottaa pk-yritysten asema huomioon käsiteltäessä valtiontukea. Tämän vuoksi komissio antoi vuonna 1992 ensimmäiset erityispuitteet pk- yrityksille myönnetyistä valtiontuista49. Puitteiden mukaan pk-yrityksille myönnettyyn tukeen voidaan tietyissä rajoissa soveltaa perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, tällainen valtiontuki katsottaisiin yhtenäismarkkinoille soveltuvaksi. Lisäksi puitteissa otettiin käyttöön vähämerkitystä tukea koskeva säännös. Sen mukaan jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa komissiolle vähämerkityksisestä tuesta, joka ei vaikuta jäsenvaltioiden väliseen tukea koskevassa säännöksessä ei mainita, minkä kokoisiin yrityksiin sitä voidaan soveltaa, on selvää, että kyseessä ovat lähinnä pk-yritykset. tavarakauppaan. Vaikka vähämerkityksistä jolloin Pk-yrityksille maksettavien valtiontukien puitteita, joita on tarkasteltava uudestaan kolmen vuoden välein50, muutettiin vuonna 1996. Vuonna 1992 määriteltyjen päälinjausten (tuen yleiset arviointiperusteet, hyväksyttävät intensiteetit) ovat ennallaan. Puitteisiin on kuitenkin tehty joitakin tarkennuksia ja muutoksia. Ensinnäkin tukien hyväksyttäviä kohteita on laajennettu siten, että materiaalihankintoihin tehtävät investoinnit hyväksyvää säännöstä sovelletaan myös tekniikansiirtoina tapahtuviin immateriaalihankintoihin. Niihin suunnatulla valtion tuella pyritään kannustamaan pk-yrityksiä käyttämään sellaista pitkälle kehitettyä teknologiaa, jota ne eivät ole itse pystyneet luomaan. Muiden tukien osalta uudet puitteet eivät poikkea suuresti edellisistä (neuvonta-, koulutus- ja asiantuntemuksen levitystuki) tai niissä suuntaviivoihin51. viitataan Suuntaviivoihin sisältyy yleensä pk-yrityksille suunnattua tukea suosivia säännöksiä. Esimerkiksi luonnonsuojeluun tai tutkimus- ja kehitystyöhön pk-yrityksille myönnettäviä tukia voidaan korottaa 10 prosenttia suuryrityksille yleensä hyväksyttäviin tukiin verrattuna. Vähämerkityksisestä tuesta annettua sääntöä on muutettu ja siitä on annettu erillinen tiedonantonsa52. Alkuperäiseen sääntöön verrattuna uuden säännön yksityiskohtaiset soveltamismääräykset ovat huomattavasti yksinkertaisempia. Lisäksi sovellusalaa on laajennettu kattamaan kaikentyyppinen valtiotuki (lukuun ottamatta vientitukia). Eri tukiluokille aiemmin erikseen määritetyt enimmäismäärät korvataan yhdellä ainoalla tuesta, jos sen kynnysarvolla. Komissiolle ei ilmoittaa minkääntyyppisestä sovellettaviin puitteisiin erityisesti näihin tarvitse tukiin tai 47 48 4 9. 50 51 52 EYVL L 145,29. 6. 1995, s. 25. EYVL L 31,5. 2. 1996, s. 8. Yhteisön puitteet pk-yrityksille myönnettävälle tuelle, 92/C 213/02, 20. 5. 1992, EYVL C 213, 19. 8. 1992, s. 2. Yhteisön puitteet pk-yrityksille myönnettävälle valtion tuelle, 96/C213/04, EYVL C 213, 23. 7. 1996, s. 4. Yhteisön puitteet luonnonsuojeluun myönnettävälle valtion tuelle, EYVL C 72, 10. 3. 1994, s. 3; Yhteisön puitteet tutkimus-ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle, EYVL C 45, 17. 2. 1996, s. 5; Työllisyystuen suuntaviivat, EYVL C 334,12. 12. 1995, s. 4. Komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta, EYVL C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 21 kokonaismäärä ei ylitä 100 000 ecua kolmen vuoden aikana. Lisäksi puitteiden yhteydessä sovelletaan komission hyväksymää pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää53 (ks. osa I). Lisäksi on tärkeää huomata, että komission vuonna 1996 vastaanottamien kolmen tuki- ilmoituksen osalta komissio päätti, että pk-yrityksille myönnettävän tuen puitteita sovelletaan myös pk-yritysten ulkomaille tekemiä suoria sijoituksia varten myönnettäviin tukiin. Päätöksestä käy ilmi komission halu kannustaa pk-yrityksiä kansainvälistämään toimintaansa, muun muassa investoimalla yhteisön ulkopuolisiin maihin. toimiville yrityksille myönnettävälle Komissio on vastikään antanut uuden puitteet myös epäedullisessa asemassa olevilla kaupunkialueilla tuelle. Nämä puitteet antavat mahdollisuuden myöntää tukea yrityksille, jotka asettautuvat kyseisille alueille tai jo toimivat siellä, jos ne täyttävät puitteissa määritellyt edellytykset. Koska tällaisesta tuesta hyötyvät oletettavasti lähinnä pk-yritykset, komission myönteinen kanta tähän tukeen on erityisen tärkeä pk-yritysten kannalta. Edellä mainituissa teksteistä esiin tuleva komission asenne pk-yrityksiä kohtaan on osa yleispolitiikkaa. Komissio pyrkii niin tukien valvonnassa kuin muussakin toiminnassaan ottamaan aina huomioon pk-yritysten erityisongelmat ja edistämään pk-yritysten kehittymistä kilpailusäännöksiä samalla noudattaen. 2. TALOUDELLINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ 2. 1 Kaupallisten toimien maksuajat kehotettiin Euroopassa. Suosituksessa Maksuviivästykset ovat jatkuvasti paheneva este Euroopan yritysten, erityisesti pk-yritysten kehitykselle heikentämällä yritysten kassavirtaa, kannattavuutta ja kilpailukykyä. Komission 12 päivänä toukokuuta 1995 antamassa suosituksessa kaupallisten toimien viivästyneistä maksuista54 esitellään monia käytännöllisiä ja oikeudellisia keinoja maksuviivästysten ryhtymään vähentämiseksi asianmukaisimmiksi katsottuihin toimenpiteisiin maksuaikojen noudattamisen parantamiseksi ja toimittamaan komissiolle raportti näistä toimenpiteistä 31. 12. 1997 mennessä. Komissio arvioi suosituksen vaikutuksia vuonna 1997 ja julkaisi tiedonannon55, josta käy ilmi, että jäsenvaltiot ovat tehneet hyvin vähän toimenpiteitä ongelman ratkaisemiseksi ja maksuajat eivät ole kehittymässä parempaan suuntaan. Jos jäsenvaltiot eivät ryhdy riittäviin toimiin ennen vuoden 1997 loppua, komissio antaa ehdotuksen direktiiviksi maksuviivästysten jotka on sisällytettävä vähentämiseksi. Direktiiviin sisältyisi vähimmäisvaatimuksia, kansalliseen lainsäädäntöön. Tällaisia vaatimuksia ovat mm. lakisääteinen oikeus periä viivästyskorkoa, tehokas ja edullinen keino periä saatavia oikeusteitse ja julkisille hankinnoille määrättävä maksuajan enimmäispituus. jäsenvaltioita 2. 2 Pk-yritvsten valmistaminen euron käyttöönottoon Yrityspolitiikan yksiköt ovat osallistuneet aktiivisesti komission kaikkeen euroa koskevaan työhön. Yksiköt ovat osallistuneet euroa käsittelevien yritys-, kuluttaja-, maksujärjestelmä-, maksutapa-, ja kirjanpito- ja verotustyöryhmien työskentelyyn. Ne osallistuivat 15. toukokuuta 1997 kokoontuneen euron käyttöönoton käytännön ratkaisuja käsitelleen pyöreän pöydän kokouksen valmisteluun. Kyseiseen kokoukseen osallistui kaikkien talouden tahojen edustajia. Lisäksi yksiköt ovat käsitelleet euron käyttöönottoa ammatillisten järjestöjen ja Euro Info Centres (EIC) kanssa pitämissään kokouksissa sekä pankkialan ja pk-yritysten 53 54 55 Komision 3 päivänä huhtikuutal 996 antama suositus, EYVL L 107,30. 4. 1996, s. 4. EYVL L 127, 10. 6. 1995, s. 19. C(97) 2121, 9. 7. 97, EYVL C 216, 17. 7. 97. 22 välisen pyöreän pöydän kokouksissa. Yksiköt ovat perustaneet pk-yrityksiä ja euroa käsittelevät tilapäisen työryhmän, joka koostuu yritysten edustajista. Työryhmän avulla on tarkoitus edistää näiden edustajien välistä sekä edustajien ja komission välistä tiedonvaihtoa. Yksiköt ovat kannustaneet myös yksityisen ja julkisen sektorin aloitteita pk-yrityksille suunnatusta euroa koskevasta tiedotuksesta ja toimittaneet euroneuvontakeskuksille kaiken euroa käsittelevän materiaalin, josta keskuksille saattaisi olla hyötyä. Euroneuvontakeskukset (EIC) aloittivat vuonna 1996 euron käyttöönottoa käsittelevän tiedotuskampanjan, joka jatkuu laajan tiedotusmateriaalin valmistaminen. Tavoitteena on antaa yrityksille vastaukset kaikkiin tärkeimpiin euron käyttöönotosta yritystoiminnan eri lohkoille aiheutuvia vaikutuksia koskeviin kysymyksiin. Tiedotustoiminnan kohteena ovat myös käsiteollisuus ja erittäin pienet yritykset. edelleen. Kampanjaan tiedotustilaisuuksia lukuisia sisältyy ja 2. 3 Rajojen yli suoritettavat tilisiirrot toimien yksinkertaistamiseksi ja siten niistä aiheutuvien Pk-yritysten kansainvälisten toimenpiteitä kuten kustannusten vähentämiseksi komissio on ehdottanut käytännön direktiivin antamista rajojen yli suoritettavista tilisiirroista56. Direktiivin avulla voitaisiin varmistaa yrityksille mahdollisuus siirtää rahaa nopeasti, edullisesti ja luotettavasti maasta toiseen. Lisäksi direktiivi velvoittaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiiviin liittyvien kansainvälisten riita-asioiden ratkaisumenettelyt. 2. 4 Innovaatiorahoituksen saatavuus Ensimmäiseen innovaatiota Euroopassa koskevaan toimintasuunnitelmaan, joka hyväksyttiin 20. marraskuuta 1996, sisältyy toimenpiteitä, joilla kannustetaan varsinkin riskirahoittajia rahoittamaan innovaatiotoimintaa. Amsterdamin huippukokouksen yhteydessä hyväksytyssä neuvoston päätöksessä kasvusta ja työllisyydestä vahvistetaan, että huipputeknologian hankkeiden ja pk-yritysten on tärkeää saada rahoitusta toimintaansa. 3. VEROTUKSELLINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ ja tulli- liittyvillä veropolitiikkaan tukemaan Komission yhtenäismarkkinoiden täysimääräistä toteutumista sopeuttamalla näiden alojen hallinnollisia säännöksiä sisämarkkinaympäristöön. Samalla tavoitteena on lainsäädännön merkittävä yksinkertaistaminen, minkä avulla voidaan huomattavasti vähentää yrityksille ja etenkin pk- yrityksille lainsäädännön noudattamisesta aiheutuvaa hallinnollista taakkaa. Innovaatiota Euroopassa koskevassa toimintasuunnitelmassa otetaan huomioon tiedonanto verotuksesta ja innovaatiotoiminnasta. pyritään toimilla 3. 1 Yritysverotus "Verotus Euroopan unionissa" -nimisen, 20. maaliskuuta 199657 julkaistun komission keskustelumuistion seurauksena perustettiin korkean tason työryhmä käsittelemään tätä aihetta. Työryhmän keskustelujen perusteella komissio julkaisi tiedonannon "Verotus Euroopan unionissa, kertomus verotusjärjestelmien kehityksestä"58. Kertomuksessa suositeltiin uuden pysyvän työryhmän perustamista, jotta saataisiin strateginen yleiskatsaus ja muiden yritysten veropolitiikasta. Työryhmän ehdotettiin tutkivan pk-yritysten 56 57 58 Direktiivi 97/5/EY, EYVL L 43,14. 2. 1997, s. 25. SEC (96) 487 lopull. , 20. 3. 1996. KOM(96) 546 lopull. , 22. 10. 1996. 23 verotuksellisen toimintaympäristön yksinkertaistamista. Tämä veropoliittinen työryhmä aloitti työnsä 11. maaliskuuta 1997. Neljä kertaa kokoontuneen työryhmän työn tulosten perusteella ja ECOFIN-neuvoston Mondorf les Bainsissä Luxemburgissa pidetyn epävirallisen kokouksen jälkeen komissio antoi 1. lokakuuta 1997 neuvostolle tiedonannon59, jossa ehdotettiin toimenpidekokonaisuutta Euroopan unionille haitallista verokilpailua vastaan. Toimenpiteisiin sisältyy mm. toimintasäännöt, joita noudattavat jäsenvaltiot sitoutuvat poliittisesti toimimaan haitallista verokilpailua vastaan yritysverotuksessa, ja toimenpiteet, joiden tarkoituksena on poistaa ennakkoverot eri jäsenvaltioissa sijaitsevien samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden välisiltä korko-ja rojaltimaksuilta. Komissio tekee uuden ehdotuksen tästä asiasta. 3. 2 Välillinen verotus: alv Välillisen verotuksen osalta komissio teki heinäkuussa 1996 ehdotuksen työohjelmaksi yhteisen arvonlisäverotusjärjestelmän käyttöönotosta60. Komissio on tehnyt tähän liittyviä ehdotuksia, joiden päätavoitteita ovat seuraavat: - Varmistetaan, että kansallisia liiketoimia käsitellään ja yhteisön yhdenvertaisesti, jolloin pk-yritysten on mahdollista toimia koko yhteisön alueella omalta sijoittautumispaikaltaan käsin joutumatta maksamaan ylimääräisiä hallintokuluja (yhden verotuspaikan periaatteen mukaisesti). sisäisiä - Vähennetään alv:n soveltamiseen liittyvää epävarmuutta ja monimutkaisuutta ottamalla käyttöön yhdenmukainen alv-järjestelmä, jota sovelletaan kaikkialla samalla tavoin, todellisten sisämarkkinoiden edellytysten mukaisesti ja samalla pitäen verotulot ennallaan. - Vähennetään epävarmuustekijöitä, jotka aiheutuvat direktiivien tulkintaeroista muuttamalla arvonlisäverokomitean asemaa. Kuten tulli- ja valmisteveroasioissa komissio neuvosto komissiota voisi täytäntöönpanotoimenpiteissä. arvonlisäverokomitean tehtäväksi avustaa antaa Tähän strategiaan sisältyy meneillään oleva valmisteluvaihe, jonka aikana komissio on tehnyt kaksi ehdotusta alv-komitean aseman muuttamisesta61 ja hallinnollisen yhteistyön lisäämisestä (Fiscalis-ohjelma)62. Komissio tekee vielä tänä vuonna ehdotuksen keskinäisestä avunannosta perimisasioissa. Tämän jälkeen komissio aikoo antaa kolme sarjaa ehdotuksia: - - ensimmäisen sarjan tarkoituksena on määritellä verotettavat toimenpiteet, verovelvolliset, veropohja ja määrätä vapautuksista verosta ja verovähennyksistä ennen verokantojen lähentämistä toinen sarja liittyy arvonlisäveron alueelliseen sovellusalaan, verotuspaikkaan ja toimien organisointiin, verovelvollisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin sekä valvontamenetelmiin - kolmas sarja käsittelee verotulojen uudelleenjakomenetelmiä, siirtymävaiheen erikoisjärjestelyjä ja verokantojen lopullista lähentämistä. Belgiassa marraskuussa Limelettessä "yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä" tarjosi mahdollisuuden keskustella aiheesta asianomaisten tahojen, mm. pk-yritysten edunvalvontajärjestöjen, kanssa. järjestetty kokous 1996 59 60 61 62 KOM(97) 495 lopull. , 1. 10. 1997. KOM(96) 328 lopull. , 22. 7. 1996. KOM 97/325, 25. 6. 1997. KOM 97/175, 23. 4. 1997. 24 Lisäksi komissio on säilyttänyt arvonlisäverovelvollisuuden yhtenä SLIM (Simplified Legislation on the Internal Market)-ohjelman toisenkin toimintavuoden (1997) aiheena. Tavoitteena on tarkastella kahta osa-aluetta (verovelvollisten velvoitteita ja verovelvollisia) nykyisen järjestelmän parantamiseksi. 3. 3 IuilL2QQQ Tulli 2000-toimintaohjelma hyväksyttiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 19 päivänä joulukuuta 199663. Sen tavoitteena on nykyaikaistaa kansallisten tullihallintojen toimintaa ja edistää tullihallintojen keskinäistä ja tullihallintojen ja komission välistä yhteistyötä. Päämääränä on varmistaa, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan yhteisön ulkorajoilla yhdenmukaisesti ja että sisämarkkinat voivat toimia mahdollisimman tehokkaasti. Ohjelmaa koskevan päätöksen 6 artiklan 2 kohdassa ja 9 artiklassa säädetään yksinkertaistamistoimenpiteistä, joiden avulla komissio voi johdonmukaisesti yksinkertaistaa tuUimenettelysäännöksiä harjoittaa ulkomaankauppaa. yritysten mahdollisuuksia parantaa siten ja Tällä alueella toteutetut tärkeimmät toimenpiteet koskevat seuraavia seikkoja: - passitusjärjestelmien sopeuttaminen ja yksinkertaistaminen muuttamalla tullikoodeksia ja soveltamismääräyksiä yhteisön passitusmenettelyn osalta, uuden yhteistä sen järjestelmien passitusmenettelyä tietokoneistaminen. parantamaan passitusjärjestelmien turvallisuutta ja tehokkuutta, mikä on tärkeää talouden toimijoiden kannalta ja pyritään neuvotteleminen Suunnitelluilla toimenpiteillä sopimuksen koskevan - taloudellisesti vaikuttavien tullimenettelyjen yksinkertaistaminen muuttamalla yhteisön tullikoodeksia ja sen soveltamismääräyksiä, kehittämällä atk-järjestelmät näiden tullimenettelyjen hallintaan, jotta yritykset voivat viedä yhteisön tuotteita parhain mahdollisin ehdoin - yhteisön tullikoodeksin muuttaminen siten, että yksinkertaistettuja menettelyjä voidaan hallinnoida keskitetysti, ja tullausilmoituksen liitteenä esitettävien tiettyjen asiakirjojen esittämisvelvollisuuden tulliselvitysmenettelyjen tietokoneistamista lieventäminen, mikä helpottaa - tullietuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen, mihin liittyy vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla hyväksytty yhtenäinen alkuperää koskeva pöytäkirjateksti, joka liitetään yhteisön eurooppalaisten kumppaniensa kanssa tekemiin vapaakauppasopimuksiin. Tekstiä ehdotetaan tänä syksynä myös Välimeren eteläpuolisille valtioille ja luultavasti Meksikolle ja Etelä-Afrikalle. Vastaavanlaista tekstiä ehdotetaan yleisen tullietuusjärjestelmän valtioille, ja tarkoituksena on saattaa teksti voimaan 1. 1. 1998. Ulkomaankauppaa koskevan yhdistetyn nimikkeistön yksinkertaistamistoimi SLIM on aloitettu. Sen tavoitteena on ehdottaa nimikkeistön ajantasaistamista, koska alajaottelu on muutamista kohdista vanhentunut taloudellisen toiminnan kannalta. 63 EYVL L 33,4. 2. 1997, s. 24. 25 4. SOSIAALINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ 4. 1 Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa: luottamussopimus Työttömyys on kasvanut Euroopassa jatkuvasti 1970-luvulta lähtien. Työttömyys asettaa miljoonat ihmiset vaikeaan asemaan ja horjuttaa eurooppalaista yhteiskuntaa. Työpaikkojen luomisen yleisten puitteiden määrittämiseksi komissio antoi kesäkuussa 1996 tiedonannon64 ehdotuksesta luottamussopimukseksi. omat velvollisuutensa strategiaan. Luottamuksen työllisyysstrategian puitteissa. Tässä laadittu makrotaloudellinen politiikka ja päättäväinen Luottamussopimus pohjautuu komission vuonna 1993 kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsitelleessä valkoisessa kirjassa ehdotettuun ilmapiirin palauttamiseksi pyritään saamaan liikkeelle kaikki toimijat, niin viranomaiset kuin työmarkkinaosapuolet määrittelemään ja lähestymistavassa yhdistyvät yhteensovitetun työllisyysnäkökulmasta toiminta yhtenäismarkkinoiden täysimääräiseksi toteuttamiseksi, työllistämisjärjestelmien nopeutettu uudistaminen ja Euroopan rakennepolitiikan parempi hyödyntäminen. Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa otetaan erityisesti huomioon pk-yritykset. Komissio täysimääräisessä määrittelee pk-yrityspolitiikkansa ensisijaiset ja kantansa pk-yrityksille tavoitteet myönnettäviä valtiontukia kohtaan. Komissio antaa rakennerahastojen käyttöön lisävaroja pk- yritysten kehittämiseen, työllisyyteen ja alueellisten yhteistyösopimusten aikaansaamiseen luomiseksi. Tämän lisäksi entistä tiiviimpi yhteistyö Euroopan uusien työpaikkojen investointipankin tukemista pk-yritysten (EIP) rakennerahastojen kautta. perustamisen kattavan helpottaa kanssa jolla luoda väline, rahoitettaisiin Luottamussopimus sai laajaa kannatusta jäsenvaltioilta, työmarkkinaosapuolilta, Euroopan parlamentilta ja alueiden komitealta. Eurooppa-neuvosto vahvisti Amsterdamin- kokouksessa 16. -17. kesäkuuta 1997 pyrkivänsä vähentämään pk-yrityksille aiheutuvaa investointipankkia hallinnollista taakkaa. Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti Euroopan tarkastelemaan mahdollisuutta pk-yritysten huipputeknologian hankkeita. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto oli käännekohta myös työllisyyspolitiikassa. Valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät EY:n unionin perustamissopimukseen lisättävän uuden työllisyyttä koskevan osaston ja sopivat, että työllisyyttä on pidettävä yhteistä etua koskevana asiana. Uusi sopimus tehostaa kansallisten työllisyyspolitiikkojen yhteensovittamista. Lisäksi siinä varaudutaan vahvistamaan yhteiset suuntaviivat, joiden perusteella voidaan myöhemmin antaa jäsenvaltioille suosituksia. Koska Amsterdamissa sovittiin uuden työllisyysosaston määräysten soveltamisesta jo ennen kuin ne tulevat voimaan, komissio antoi 1. jäsenvaltioiden 20. -21. työllisyyspolitiikan marraskuuta käytävän keskustelun pohjaksi. Komissio esittää jatkossa puheenjohtajan työllisyyshuippukokousta koskevien päätelmien pohjalta lopullisen ehdotuksensa neuvoston hyväksyttäväksi. Ehdotetut suuntaviivat korostavat neljää jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toimintalinjaa: yrittäjyys, työllistettävyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet. Uuden eurooppalaisen yrittäjyyskulttuurin luomiseksi tarvitaan lisätoimia mm. yritysten perustamista ja niiden toiminnan harjoittamista on helpotettava (erityisesti hallintoa yksinkertaistamalla), riskipääomamarkkinoita on kehitettävä ja verotusta on kehitettävä työpaikkojen luomista suosivaan suuntaan. ylimääräisessä Eurooppa-neuvostossa lokakuuta 1997 tiedonannon suuntaviivoista65 64 65 Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa: luottamussopimus, CSE(96) 1 lopull. , 5. 6. 1996. K0M(97) lopull. , 1. 10. 1997. 26 4. 2 Työmarkkinaosapuolten ynorQpnhelu Euroopan tasolla ja monissa jäsenvaltioissakin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on järjestetty sekä aloittain että eri alat kattavalla tavalla. Pk-yritykset osallistuvat vuoropuheluun molemmilla tasoilla. Mitään erityistä nimenomaan pk-yrityksille tarkoitettua yhteisön tai kansallisen tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ei ole olemassa. Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eri ammattialojen välillä Työmarkkinaosapuolten Val Duchesse -vuoropuhelutapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1985. Tällöin kokoontui neuvottelemaan kolme eurooppalaista järjestöä, jotka edustivat tärkeimpiä kansallisia eri ammattialojen yhteisiä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä. Tämän lisäksi kuultiin kaikkia Euroopan ammattiliittoja, mukaan lukien UEAPME, keskusteltavina olleista aiheista. Tämä epämuodollinen (kunnes yhtenäisasiakirja ja sopimus sosiaalipolitiikasta tulivat voimaan) ja vapaaehtoinen vuoropuhelu on tuottanut myönteisiä tuloksia Euroopan sosiaalipolitiikan kannalta yhteisten päätösten ja julistusten muodossa. pöytäkirjan Vuonna 1995 eri ammattialojen yhteinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sai uutta pontta, kun neuvosto antoi 3 päivänä kesäkuuta 1996 direktiivin vanhempainlomasta66, joka liittyy UNICE:n, CEEP:n ja ETUC:n 14. joulukuuta 1995 tekemään vanhempainlomaa koskevaa sopimukseen. Kyseessä on ensimmäinen sopimukseen Euroopan unionista liitetyn sopimus. Artiklan mukaan sosiaalisen "työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu yhteisön tasolla voi johtaa sopimussuhteisiin, mukaan lukien sopimusten tekeminen". Puitesopimus vanhempainlomasta sisältää erityisiä järjestelyjä pk-yritysten toiminnan ja organisatoristen tarpeiden huomioon ottamiseksi. Tästä ilmaisseet huolestuneisuutensa huolimatta eräät pk-yritysten edunvaltajärjestot ovat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tämän osan toimivuudesta perustellen kantaansa sillä, että koska ne eivät ole mukana neuvottelemassa tähän liittyvästä sosiaalipoliittisesta sopimuksesta, sopimukset eivät ota riittävästi huomioon pk-yrityksiä. perustuva artiklaan 4 Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu alakohtaisella tasolla Kaikilla aloilla ei ole käytössä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, mikä voi johtua monista seikoista, kuten työmarkkinaosapuolten yhteisestä halusta ja yhteisen Euroopan tason alakohtaisen politiikan olemassaolosta (esimerkiksi maatalous, kalastus tai maantiekuljetukset), tarpeesta laajaan rakennemuutokseen Euroopan tasolla (esimerkiksi tekstiiliala, televiestintä tai siviili-ilmailu) tai erittäin tarkasti määritetyn alan tunnustamisesta (esimerkiksi teollisuussiivous-ja turvallisuuspalvelut). Eri alojen yrityskoko vaihtelee voimakkaasti. Yleensä pk-yritysvaltaisella alkutuotannon alalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yleisesti käytössä. Osapuolet ovat käyttäneet sitä käsitelläkseen mm. sellaisia aiheita kuten työllisyys, ammattikoulutus, työterveys ja - suojelu. Keskustelutoiminta on johtanut myös Euroopan unionin koulutusohjelmiin tai varsinaisiin neuvotteluihin osallistumiseen. Esimerkiksi maatalousalan työmarkkinaosapuolet tekivät 24. heinäkuuta 1997 ensimmäisen alakohtaisen suosituspuitesopimuksen alan palkallisten työpaikkojen lisäämisestä työllisyydestä on viimeistelyvaiheessa. Siihen sisältyy suosituksia työajan sopeuttamisesta ja lisämääräyksiä työoloista. Palveluala voidaan karkeasti jakaa rakennemuutosvaiheessa ja laajenemisvaiheessa olevaan osaan. Useimmilla ja vakuutustoiminta, televiestintä, posti, ilmailu ja rautatieliikenne, suuret (valtion) yhtiöt ovat selvänä enemmistönä. Monien tällaisten alojen haasteena on nopeasti muuttuva taloudellinen aloilla, kuten pankki- rakennemuutosvaiheessa olevilla 66 Direktiivi 96/34/EY, 3. 6. 1996, EYVL L 145,19. 6. 1996, s. 4. 27 toimintaympäristö: kansainvälistyminen, tietotekniikan yhä laajempi hyödyntäminen ja yksityistäminen. Tämä kehitys voi johtaa uusien pienten yritysten syntymiseen. Useimmille laajenemisvaiheessa oleville aloille on tyypillistä erittäin suuri pk-yritysten osuus. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on yleisesti käytössä sellaisilla perinteisillä aloilla kuten tieliikenteessä (vuodesta 1965), hotelli- ja ravintola-alalla (vuodesta 1983) ja kaupan alalla (1985). Keskustelujen pääaiheita ovat työllisyys, työolosuhteet ja poliittiset aiheet, joista tehdään yhteisiä päätöksiä tai joiden osalta ryhdytään yhteisiin toimiin. Lisäksi uusien palvelualojen, kuten turvallisuus- ja siivousalan, laajeneminen on johtanut Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun aktiivisesti osallistuvien alojen määrän kasvuun. Tämän alueen toiminnan kehittämiseen kannustaa tunnustuksen saaminen kyseiselle alalle ja työmarkkinaosapuolten yhteinen halu saada asiat ratkaistua käytännön tasolla. vuoropuhelussa on Yleisesti teollisuuspolitiikkaan, kun taas pk-yritysvaltaisilla, erityisesti laajenemisvaiheessa olevilla aloilla pysytellään enemmän sosiaalisissa aiheissa (työllisyys, työturvallisuus tai tasa-arvo). suuryritysvaltaisilla taipumus keskittyä aloilla Euroopan työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu muutosvaiheessa Todellisen Euroopan unionin rakentamisen yhteydessä tietoisuus siitä, että Euroopan sosiaalipolitiikan kehittämistä on jatkettava, on lisääntynyt. Erityisen tärkeänä Firenzen ja työllisyyspolitiikkaa. Työmarkkinaosapuolten Amsterdamin Eurooppa-neuvostot pitivät vuoropuhelu on tärkeä väline sosiaalipolitiikan laatimisessa ja täytäntöönpanossa, ja sen merkityksen odotetaan kasvavan tulevina vuosina erityisesti sen vuoksi, että sopimus sopimukseen Euroopan unionista Eurooppa-neuvoston liitettiin sosiaalipolitiikasta Amsterdamin kesäkuun 1997 kokouksen tuloksena. Komissio on jo tavannut Euroopan työmarkkinaosapuolia keskustellakseen Euroopan työllisyyden parantamiseksi. Tämän suorana seurauksena sekä luottamussopimuksesta alakohtaisessa että eri alojen yhteisessä vuoropuhelussa keskitytään yhä enemmän työllisyyteen ja siihen suoraan liittyviin sosiaalisiin aiheisiin. Koska pk-yritykset ovat avainasemassa uusien työpaikkojen luonnissa, niiden odotetaan osallistuvan merkittävissä määrin tähän vuoropuheluun. yhteisön vuoropuhelun Sosiaalisen vuoropuhelun vahvistamiseksi komissio antoi 18. syyskuuta 1996 tiedonannon Tiedonannossa sosiaalisen kehityksestä tulevasta työmarkkinaosapuolia pyydettiin kertomaan näkemyksistään vuoropuhelun muodosta ja puitteista. Haagissa järjestettiin 28. -29. huhtikuuta 1197 foorumi, johon eri tuloksista. työmarkkinaosapuolet Tiedonantoon kutsuttiin osallistumaan foorumiin. Esiintuotujen mielipiteiden ja nykyisten rakenteiden tehokkuuden ja vaikutuksen arvioinnin perusteella annetaan vuoden 1997 loppuun mennessä toinen tiedonanto, jossa määritetään periaatteet työmarkkinaosapuolten tulevalle vuoropuhelulle. lausuntokierroksen edunvalvontajärjestöt keskustelemaan pk-yritysten kokoontuivat lausuntonsa tasolla67. antaneet tiedonannossa ehdotettiin, komissio on käynnistänyt Kuten vuoropuheluun osallistujien edustavuudesta. selvityksen nykyisten 4. 3 Ammattijärjestöjen kuuleminen 4. 3. 1 Kuulemistapaamiset Euroopan pk-yritysten edunvalvontajärjestöjen kanssa Koska Euroopan pk-yritysten edunvalvontajärjestöjen edustajien kuulemista pidetään koordinoijina yksiköt tärkeänä, varmistaakseen, että järjestöjä kuullaan asianmukaisesti kaikissa pk-yrityksiä koskevissa yrityspolitiikan kuulemisen komission toimivat 67 KOM(96) 448 lopull. , 18. 9. 1996. 28 asioissa, joita muut komission yksiköt valmistelevat. Tätä varten järjestetään säännöllisiä kuulemistapaamisia, joissa komission muiden yksiköiden edustajat esittelevät poliittisia tavoitteitaan, esimerkiksi alustavia huomioita julkaistavasta vihreästä kirjasta tai direktiivi- tai asetusehdotukseen liittyviä ajatuksia ja tavoitteita ennen lopullista päätöstä. Vuonna 1996 järjestetyissä kuulemistapaamisissa käsiteltiin mm. seuraavia aiheita: ympäristövastuu, suojelemisesta, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, vihreä kirja hyödyllisyysmallien teollisuuden työaikadirektiivin ulkopuoliset toimialat ja ehdotus direktiiviksi liikenteestä poistettujen autojen käsittelystä. lisäksi Euroopan pk-yritysten edunvalvontajärj estoille tiedotettiin Kuulemistapaamisten muista niitä koskevista aiheista, mukaan lukien kaupallisten toimien maksumääräajoista, yrityksen siirrosta, pankkialan pyöreän pöydän toiminnasta ja komission ehdotuksesta suositukseksi ja yksinkertaistamisesta. (komissio ehdotus direktiiviksi), toimintaolosuhteiden liuottimien käyttö parantamisesta aloittavien yritysten 4. 3. 2 Sosiaalitalouden tahojen kuuleminen Osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kanssa on käyty erityiskeskusteluja. Komitea syntyi alunperin yhteisön omasta aloitteesta, ja on 11. joulukuuta 1995 pidetyn täysistunnon jälkeen ollut pysyväluonteinen. Komitea ei korvaa eri alojen edunvalvontajärjestelmiä eikä Euroopan unionin toimielinten virallisia kuulemisjärjestelmiä. Tämä aiheittaisista työryhmistä muodostuvan komitean päätehtävänä on joko komission pyynnöstä tai komitean omasta aloitteesta tiedottaa komissiolle osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden kannoista Euroopan unionin rakentamisesta ja sen vaikutuksista kyseiseen alaan. Komitea on ottanut kantaa komission tiedonantoon työtekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan68, perussopimusten muuttamisesta ja yleishyödyllisyyden käsitteen soveltamisesta kyseiseen alaan. Lisäksi komitea antoi julkilausuman osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi laaditun työohjelman oikeudellisesta perustasta. Komitea on lisäksi antanut lausunnon koulutusta ja ammatillista koulutusta käsittelevästä valkoisesta kirjasta ja euron käyttöönotosta. 4. 3. 3 Kaupan ja jakelualan järjestöjen kuuleminen Käynnistääkseen laajan keskustelun Euroopan sisäisestä kaupasta komissio julkaisi 20. marraskuuta 1996 Vihreän kirjan kaupasta ja jakelualasta69. Sisäkaupan pääjohtajat ovat käsitelleet kyseistä tekstiä ja käynnistäneet keskustelun kansallisella tasolla komission avustuksella j ärj estämissään seminaareissa. Kauppa- ja jakelukomitea (CCD)70 on kokoontunut useita kertoja keskustelemaan suoraan kaupan alaa koskettavista aiheista ja laatimaan niistä kannanottoja. Vuoden 1996 lopulta lähtien keskustelussa ovat olleet erityisesti esillä euro ja yhteisen valuutan käyttöönotto, vertikaaliset esteet, elektroninen kaupankäynti ja Vihreä kirja kaupasta ja jakelualasta. Vuonna 1997 toteutetun komitean uudistamisen ja toimintarakenteen tehostamisen jälkeen uusi kauppa- ja jakelukomitea pystyy nopeasti antamaan komitealla lausuntoja kaupan alan näkökulmasta. 4. 4 Paikalliset kehittämis- ia työllistämishankkeet Essenin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1994 hahmoteltu ja sitä seuraavissa Euroopan neuvoston kokouksissa tarkennettu Euroopan työllisyysstrategia on johtanut paikallisten 68 69 70 KOM(95) 547 lopull. , 14. 11. 1995. KOM(96) 530,20. 11. 96. Komission 20 päivänä toukokuuta 1981 tekemä päätös 81/428/ETY, EYVL L165,23. 6. 1981, s. 24. 29 kehittämis- ja työllistämishankkeiden ongelmien ottamiseen yhdeksi yhteisön toiminnan tärkeimmistä kohteista. Komissio antoi kesäkuussa 1995 paikallisia kehittämis- ja työllistämishankkeita koskevan tiedonannon71, jossa tuotiin esille paikallistasolla olevat työllistämismahdollisuudet ja niiden kehittymistä vaikeuttavat rakenteelliset esteet, jotka olisi poistettava. Paikalliset kehittämis- ja työllistämishankkeet ovat kiinnostavia kolmelta kannalta. Niiden avulla voidaan luoda uusia työpaikkoja, jotka vastaavat useisiin tarpeisiin. Ne antavat uusille luomisen lisäksi yrittäjille mahdollisuuden investoida hankkeisiin, jotka työpaikkojen vahvistavat ja kehittämis- paikalliset työllistämishankkeet vaikuttavat maaseutu- tai kaupunkiyhteisön heikentyneiden siteiden uusiutumiseen. yhteenkuuluvuutta. paikallista Lisäksi Tästä huolimatta paikallishankkeissa törmätään usein vieläkin taloudellisiin, oikeudellisiin, teknisiin ja institutionaalisiin ongelmiin. toiminnan Paikallisista kehittämis- ja pääkohteista. Aiheesta on tehty lukuisia poliittisen tason ja yhteisön rakennerahastoihin liittyviä aloitteita72. työllistämishankkeista on tullut yksi yhteisön Jacques puheenjohtajan Euroopan Komission luottamussopimuksen73 (kesäkuu 1996) antoi jälkeen Firenzen Eurooppa-neuvosto myönteisen vastauksen komission ehdotukseen tehdä koeluonteisesti kuutisenkymmentä alueellista työllisyyssopimusta. Sopimusten rahoitus hoidetaan yhteisön rakennerahastoista käyttämällä erityisesti talousarvioon sisältyvää liikkumavaraa. aloitteesta Santerin laaditun työllisyyssopimuksille on Alueellisille suuntautuva lähestymistapa, innovaation korostaminen ja paikallisten yhteistyökumppanuuksien luominen. Tämän vuoksi ne ovat komission Valkoisen kirjankasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä seurauksena edistetyn paikallistason kehityksen politiikan mukaisia. luoteenomaista ylhäältä alas 4. 5 Työhygienia, -terveys ja -suojelu ja työterveyttä -turvallisuutta pk-yrityksissä Vuonna 1995 julkaistiin pk-yrityksille tarkoitettu itsearviointiopas 20 000 kappaleen painoksena. Opasta jaettiin yhteisön jakeluverkoston, erityisesti Euro Info Centres (EIC) ja erityisen työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien verkkojen kautta. Oppaan avulla voidaan yksilöidä ja arvioida poikkeamat ja työturvallisuusriskit yrityksen toiminnassa. Opas on yksi pääkeinoista parantaa sekä yritysten suorituskykyä ja tuotteiden laatua. Itsearviointi on normaali toimenpide suurissa yrityksissä, mutta pk-yrityksissä sitä toteutetaan harvemmin, koska siitä aiheutuvat kustannukset ovat niille suhteessa suuremmat. Tämän oppaan muodossa Euroopan komissio tarjoaa pk-yritysten johdolle arviointityökalun, jota ne voivat käyttää apuna työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa päätöksenteossaan. Tavoitteena on auttaa yrittäjiä analysoimaan yrityksensä työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä ongelmia ja puuttumaan niihin itse. Komissio lähettää päivittäin tilauksesta julkaisuja lähinnä pk-yrityksille tai niitä edustaville järjestöille. Suosituimpia julkaisuja oppaan lisäksi ovat "Santé et sécurité au travail" -sarjan "Mémento pour l'évaluation des risques" ja "Guide à l'usage des PME". Komission ja turvallisuuslaitoksen, Ranskan sosiaaliministeriön ja muiden jäsenvaltioiden kanssa vuonna yhteistyössä Ranskan kansallisen järjestivät tutkimus- yksiköt 71 72 73 KOM(95) 273 lopull. , 13. 6. 1995. KOM(96) 109,20. 3. 1996 Yhteisön rakenteeliset toimet ja työllisyys. CSE(96)1 lopull. , 5. 6. 1996. 30 1995 toisen eurooppalaisen työterveys- ja -turvallisuusaiheisen elokuvafestivaalin, jonka tavoitteena oli lisätä aihetta koskevan audiovisuaalisen materiaalin käyttöä ja parantaa materiaalin laatua. Tapahtumaan osallistui useita pk-yritysten edustajia, jotka totesivat monien esiteltyjen tuotteiden soveltuvan nimenomaan pk-yrityksille. Tämän lisäksi komission yksiköt järjestivät yhdessä kansainvälisen sosiaaliturvajärjestön kanssa vuonna 1996 kilpailun, jossa myönnettiin palkintoja ennaltaehkäisykoulutuksessa käytettävistä tuotteista. Kilpailussa otettiin merkittävissä määrin huomioon pk-ala kilpailuun osallistujina ja siinä, että palkittuja tuotteita levitettiin pk-yritysten käyttöön. Lokakuussa 1996 järjestetty Ensimmäinen Euroopan työterveyden ja työturvallisuuden viikko oli merkittävä liikkeellepanija, jonka seurauksena järjestettiin monia tapahtumia ja käynnistettiin perustoimia. Useat toteutetuista hankkeista koskivat pk-yritysten hyväksi tehtäviä käytännön toimia. Komission tukemasta 36 hankkeesta lähes puolessa kohderyhmänä olivat pk-yritykset. Esimerkkinä tällaisista voidaan mainita metallialan pk-yrityksiin tehdyt vierailut Belgiassa. Pk-yrityksille suunnatut tiedotustilaisuudet ovat osoittautuneet erittäin suosituiksi. Irlannissa toteutettu "hyvän naapuruuden" kokeiluhankkeeseen osallistui yli 50 suuryritystä ja työmarkkinaosapuolta, ja hankkeesta hyötyivät myös vähemmän aktiiviset pk- yritykset. Yleensä toimenpiteet ovat saaneet voimakasta vastakaikua myös lehdistössä. Ensimmäisen Euroopan työterveyden ja työturvallisuuden viikon onnistuttua näin hyvin toinen vastaava viikko järjestetään vuonna 1997, jolloin aiheena on riskien arviointimenetelmän edistäminen. Tapahtumassa tullaan erityisesti kiinnittämään huomiota pk-yrityksiin. Vuosina 1995 ja 1996 tuettiin useita pk-yrityksiin liittyviä hankkeita. Yksi tällainen hanke oli vuonna 1995 kokeiluhankkeena aloitettu "Safety check" -hanke, jonka tavoitteena on kehittää käytännön työkalu mikroyritysten riskien arviointiin. Kokeiluhanke toteutettiin onnistuneesti ensin Saksassa, minkä jälkeen sitä on kokeiltu menestyksekkäästi myös Ranskassa, Belgiassa ja Luxemburgissa. Tällä hetkellä muiden jäsenvaltioiden työturvallisuuslaitokset soveltavat menetelmää muuhun käsiteollisuuteen. Tuloksista vaihdetaan jatkossa tietoja toistuvasti. Alakohtaisella tasolla on tuettu muun muassa hanketta, jonka tuloksena oli pk-yritysten kemiallisten vaarojen arvioinnin ja hallinnan opas. Toisessa, vuonna 1996 käynnistetyssä hankkeessa valmistellaan opasta jätteitä käsitteleville työntekijöille. Oppaassa käsitellään pk- yrityksissä tällä alalla esiintyviä ongelmia, jotka johtuvat usein erikoiskoneiden ja tietämyksen puutteesta. Vuonna 1996 käynnistettiin monia Safe-ohjelmaan (Euroopan työ turvallisuustoimet) kuuluvia osaohjelmia. Ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa työturvallisuutta, -hygieniaa ja -terveyttä ja ehkäistä tai vähentää työhön liittyviä vaaroja erityisesti pk-yrityksissä. Vuonna tiedotustapahtumia. 1997 Perushankkeista julkaistaan ehdotuspyyntö Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tiedotustoimintaa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Euro Info Centres (EIC) kanssa. toteutetaan kahdentyyppisiä toimia: perushankkeita ja Tiedotustoiminnan lisäksi on käynnistetty hankkeita, joissa kerätään tietoja pk-yrityksistä ja työterveydestä ja -turvallisuudesta. Yhden tällaisen hankkeen tavoitteena on liittää Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen viidenteen kertomukseen työolosuhteita ja työn laatua käsittelevä kappale. Tähän vuonna 1998 julkaistavaan kertomukseen sisältyy paljon pk- yrityksiä koskevia tietoja. Euroopan työturvallisuus-ja työterveysvirasto perustettiin Bilbaoon virallisesti vuonna 1996, ja vuonna 1997 viraston tiedotusverkosto saadaan käyttöönottokuntoon. 31 5. YMPÄRISTÖLAINSÄÄDÄNTÖ 5. 1 Viides ympäristöalan toimintaohjelma Komissio antoi vuonna 1996 välikertomuksen74 viidennen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta75 kaudella 1992-1995. Vaikka komissio korostaa kertomuksessa, että muissa politiikoissa otetaan yhä paremmin huomioon ympäristöasiat, se samalla toteaa, että edistymisnopeus vaihtelee. Komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toimintaohjelman "Kohti kestävää kehitystä" tarkistuksesta76. Ehdotuksessa tuodaan esille viisi ensisijaista alaa, joilla toimia on lisättävä. Erityisesti on korostettava teollisuuden pk-yritysten ympäristötietoisuuden lisäämiseen pyrkivien ohjelmien kehittämistä. Pk- yrityksiä, jotka haluavat käyttää puhdasta teknologiaa, on autettava ratkaisemaan siihen liittyvät tekniset ja rahoitukselliset ongelmat. Yhteisestä kannasta päästiin poliittiseen yksimielisyyteen 9. joulukuuta 1996 pidetyssä neuvoston kokouksessa. 5. 2 Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä Teollisuustoiminnan ympäristövaikutusten jatkuvaksi parantamiseksi neuvosto antoi 29 päivänä kesäkuuta 1993 asetuksen teollisuusyritysten vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta-ja auditointijäijestelmään (Emäs)77. Järjestelmä edellyttää yritysten laativan ja toteuttavan ympäristöasioita koskevaa politiikkaansa, ohjelmiaan ja hallintajärjestelmiään tuotantoyksikkötasolla. Tämän lisäksi on käytössä riippumattomien arvioijien tekemät järjestelmälliset ja säännölliset yksiköiden ympäristötoiminnan arvioinnit. Kukin osallistuva yritys julkaisee vuosittain ympäristökertomuksen. Emas-järjestelmään osallistuminen voi olla merkittävä kilpailuetu. Lisäksi se voi olla edellytys alihankintatöiden saamiselle. Emas-rekisteröinti on kuitenkin suuri haaste pk-yrityksille, joilla ei usein ole tarvittavaa hallinto- ja rahoituskapasiteettia. Komissio onkin tämän vuoksi kehittänyt keinoja pk-yritysten osallistumisen lisäämiseksi (ks. kappale II). 5. 3 Haihtuvat orgaaniset yhdisteet Ympäristötoimien vaikutukset pk-yrityksiin arvioitiin ja otettiin huomioon laadittaessa ehdotusta neuvoston direktiiviksi orgaanisten liuottimien käytöstä aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta tietyissä teollisissa toimissa 78. Komissio toteutti laajan selvityksen asetuksen vaikutuksista yritysten toimintaan. Ehdotuksessa annetaan mahdollisuus saavuttaa ympäristöä koskevat tavoitteet käyttämällä poistotekniikkaa tai korvaamalla suuria liuotinmääriä sisältävät tuotteet tuotteilla, jotka sisältävät vain vähän liuottimia tai jotka eivät sisällä niitä ollenkaan. Tämä lievennys otettiin mukaan ehdotukseen erityisesti pk-yritysten vuoksi, joita direktiivin soveltamisalaan sisältyy paljon. 74 75 76 77 78 KOM(95) 624,10. 1. 1996. Viides ympäristöalan toimintaohjelma, KOM(92) 23,18. 3. 1992. KOM(95) 647,24. 1. 1995. Asetus 1836/93 (ETY), EYVL L168,10. 7. 1993, s. l. KOM(96) 538 lopull. , 6. 11. 1996. 32 OSA II. Pk-YRITYSTEN TUKEMISEKSI TARKOITETUT OHJELMAT JA TOIMENPITEET 1. JÄSENVALTIOIDEN YHTEISET, PK-YRITYKSILLE TARKOITETUT TUKITOIMET Yhtenäisellä toiminnalla varmistetaan se, että jäsenvaltiot neuvottelevat sekä keskenään että komission kanssa yritysten ympäristön parantamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihdosta (katso yhtenäinen toiminta nro 1, luku I, kohta 1. 1. ) ja pk-yritysten tukemiseksi tarkoitetuista politiikoista ja toimenpiteistä. Tällä tavoin on tarkoitus vähitellen saada kansalliset ja yhteisön järjestelmät yhtenäisemmiksi. Yhtenäisen toiminnan puitteet on määritelty yhtenäisessä ohjelmassa79 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 artiklan konkreettisena tuloksena. Ohjelmassa ehdotetaan järjestettäväksi joukko ydinkysymyksiä käsitteleviä foorumeja, joissa olisi mukana politiikan johtohenkilöitä, kansallisia ja alueellisia virkamiehiä ja liiketoiminnan harjoittajia, ja joihin liittyisi useita seurantatoimenpiteitä. Useita foorumeita on jo pidetty, ja niissä on keskitytty yrityksen elinkaaren eri vaiheissa esille nouseviin kysymyksiin. Osana yhtenäistä toimintaa nro 2, yritysten tukitoimenpiteet, Madridin foorumissa keskusteltiin 16. ja 17. marraskuuta 1995 toimenpiteistä, joita on kaavailtu pk-yritysten auttamiseksi niiden tarkasteltiin rahoitustukea ja verotusta, avustus-, koulutus- ja neuvontatoimenpiteitä sekä tukirakenteita. Osallistujien apuna keskusteluissa oli julkaisu "The European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises"80, jossa esitellään kunkin jäsenvaltion mielenkiintoisia kokemuksia ja hyviä käytäntöjä. toiminnan perustamis- ja alkuvaiheessa. Foorumissa ja Ohjausryhmän seurantatyössä on pyritty kehittämään sopiva menetelmä parhaan käytännön löytämiseksi ja levittämiseksi. Apuna tässä työssä tulevat olemaan tukitoimet sisältävä yritysten tietokanta tukiorganisaatioiden ja yrittäjien välillä. Kummastakin aiheesta järjestetiin tarjouskilpailu81 vuonna 1997. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen odotetaan johtavan siihen, että ne tukitoimia koskevan seminaarisarjan, jotta yhdenmukaistetussa toiminnassa päästään työstämään yksityiskohtia. järjestävät Madridissa tunnistettuja erilaisia internet-työkalut, tiedonvaihtoa edistävät jotka useat Osana yhtenäistä toimintaa nro 3 Dublinissa pidettiin marraskuussa 1996 pk-yrityksille tarkoitettujen palvelujen kysynnän piristämistä koskeva foorumi nimeltään "accroître la visibilité et l'efficacité des services de soutien aux PME". Yli kaksi sataa erilaista toimijaa - yrityksiä, viranomaisia (kansallisia, alueellisia ja paikallisia) ja tukiorganisaatioita - keskusteli pk-yrityksille annettavien tukipalvelujen markkinoiden nykytilanteesta, ongelmista ja havaituista puutteista sellaisten toimien löytämiseksi, joilla voitaisiin parantaa kyseisten markkinoiden mahdollisia toimintahäiriöitä. Kolmesta työryhmästä yksi käsitteli julkisten toimenpiteiden ja ohjelmien viimeaikaista kehitystä alueellisesti ja kansallisesti, toinen tukiorganisaatioiden tarjoamien toimenpiteiden ja ohjelmien viimeaikaista kehitystä ja kolmas saatuja kokemuksia. Työryhmät pohtivat kolmea tukipalvelujen markkinoinnista peruskysymystä: mitkä ovat pk-yritysten vaatimukset, mikä on tukiorganisaatioiden ja valtion tehtävä sekä millä tavoin voidaan arvioida, vastaavatko palvelut pk-yritysten tarpeita ja ovatko ne tehokkaita j a laadukkaita? Johtopäätökset: pk-yritysten avustamisessa ("first-stop-shop") olennaisten tietojen saamiseksi, tarve hajauttaa tietoa siten, että tavoitetaan paikalliset pk- tarvittava neuvontapiste 79 80 81 KOM(94) 207, 3. 6. 1994. Tämä asiakirja on saatavissa Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuna. Eyvl S 189, 30. 9. 1997, s. 33 33 yritykset, tarve kasvattaa tukiorganisaatioiden roolia ja tietojärjestelmien käyttö. Painotettiin myös hallinnon yksinkertaistamista ja yhteensovittamisen olennaista tarvetta sekä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten että hallintojen ja pk-yritysten tukiorganisaatioiden välillä. Komissio jatkaa työtään erilaisten erikoistyöryhmien organisoinnissa. Forum on the Transmission of Enterprises pidettiin Lillessä helmikuussa 1997. Foorumissa tarkasteltiin omistuksen siirtymisvaiheessa (us. piste 1. 1. 5). sekä yksinkertaistamis- tukitoimenpiteitä yritysten että 2. ESIKUVA-ANALYYSI (BENCHMARKING) Sisämarkkinat, suunniteltu talous- ja rahaliitto sekä globaalistuminen haastavat Euroopan teollisuuden jatkuvasti parantamaan kilpailukykyään. Vastatakseen tähän haasteeseen Euroopan on järjestelmällisesti ja päättäväisesti tartuttava kaikkiin seikkoihin, jotka rajoittavat sen kasvumahdollisuuksia. Vastauksena teollisuuden ja neuvoston vaatimuksiin komissio ehdottaa huhtikuussa 1997 antamassaan tiedonannossa82 esikuva-analyysin käyttämistä taloudessa ja yhteiskunnassa taloudelliselle menestykselle keskeisten alojen ja tekijöiden suoritusten vertailemiseksi. Esikuva-analyysiä edistetään eri tasoilla: yrityksen, toimialan sekä talouden ja yhteiskunnan toimintaedellytysten tasolla. Yritystason esikuva-analyysi on lähinnä yritysten omalla vastuulla. Viranomaiset voivat kuitenkin tukea sen käytön yleistymistä erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, joilla ei ole voimavaroja eikä tarvittavaa kokemusta tehdä analyysi omin voimin. Komissio on tutkittaisiin mahdollisuuksia perustaa ehdottanut, että kaikkien osapuolten kanssa Euroopan laajuinen esikuva-analyysiverkosto. Tällainen verkko varmistaisi sen, että pk- yrityksille olisi tarjolla yhtenäisiä, luotettavia ja toisiaan vastaavia palveluja kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio tukee seuraavia aloitteita: • Forbairtin koehanke Irlannissa, joka tavoitteena on tunnistaa kertyneet kokemukset ja Euroopassa jo kehitetyt palvelut ja menetelmät sekä laatia toimintasuunnitelma Euroopan laajuisen esikuva-analyysiverkoston luomiseksi yritystasolla; • Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liiton hanke, jonka tavoitteena on Euroopan kauppa- ja teollisuuskamariverkoston avulla edistää laatua koskevien tiedotusohjelmien järjestämistä pk-yrityksissä, kannustaa pk-yrityksiä ottamaan esikuva-analyysi käyttöön koehankkeiden avulla ja luoda suotuisat olosuhteet pk-yrityksille Euroopan laajuisen esikuva-analyysiverkoston hyödyntämiseksi. Toimialatason esikuva-analyysissä kiinnitetään erityistä huomiota tiettyjen puite-edellytysten arviointiin, joita tarvitaan tietyn alan kilpailukyvyn ylläpitämisessä. Komissio ja teollisuus ovat tehneet useita toimialakohtaista esikuva-analyysiä koskevia aloitteita: Kuluttaja-elektroniikka: Vuonna 1996 päätökseen saatu viisivuotinen EU:n ja Japanin välinen elektroniikan toimittajille tarkoitettu ohjelma, jota sponsoroivat komissio ja Japanin kansainvälisestä kaupasta ja teollisuudesta vastaava ministeriö (Ministry for International Trade and Industry, MITI). Ohjelman tarkoituksena oli parantaa eurooppalaisten toimittajien laatua tekemällä esikuva-analyysi Japanin parhaista käytännöistä. Autoala: Komissio on ryhtynyt hankkeeseen, joka käsittää esikuva-analyysin tekemisen autoteollisuuden Euroopassa sijaitsevien tehtaiden kilpailukyvystä. 82 KOM(97) 153, 16. 4. 1997. 34 Kemikaalit: Läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja työntekijöiden edustajien kanssa toteutettu hanke viedään läpi kolmessa vaiheessa: suunnittelu, analyysi ja toteuttaminen. Hanke on analyysivaiheessa. Biotekniikka, lääkkeet ja maatabuselintarvikkeet: selvityksessä kiinnitetään erityistä huomiota aloihin, joilla voidaan tehdä esikuva-analyysi ja joilla on helppo toimia kuten lainsäädännölliset puitteet. Selvityksessä perehdytään myös yrityskulttuurin merkitykseen, riskipääomaan, menestyvän innovaation optimikokoon sekä tutkijoiden liikkuvuuteen ja tuottavuuteen vaikuttaviin tekijöihin. Koneenrakennus: Tällä alalla valmistellaan toimiluetteloa, joka toimisi perustana muutamiin avainnäkökohtiin keskittyvälle alakohtaiselle esikuva-analyysille. Rakentaminen: Tapaustutkimukseen perustuvaa käytäntöjen ja esikuvien määrittelemisessä tälle alalle. lähestymistapaa käytetään parhaiden Toimintaedellytysten, erityisesti tuotannontekijäkustannusten, perusrakenteiden, taitojen, innovaation ja ympäristön, esikuva-analyysi on keino arvioida kilpailukykyyn vaikuttavien julkisten toimenpiteiden tehokkuutta ja tunnistaa niiden parantamiskeinot. Jäsenvaltiot toteuttavat yhdessä komission kanssa neljä koehanketta työskentelymenetelmällä, joka takaa avoimuuden, vuoropuhelun ja asiantuntemuksen. Koehankkeiden aiheita ovat uusi teknologinen ja organisatorinen malli (esikuva-analyysi käsittää lähinnä uusien tieto- ja tiedonvälitystekniikoiden levittämisen ja käytön yrityksissä), innovaatioiden rahoitus (tämä hanke pohjautuu taidot. Ensimmäisessä koehankkeessa keskitytään ammatilliseen koulutukseen pk-yrityksissä. Toinen hanke perustuu kokemuksiin, joita komissio on saavut Innovaatio-ohjelman kautta. Innovaatio-ohjelmasta saatuun kokemukseen), logistiikka ja taakka pk-yrityksille, Komissio ehdottaa tiedonannossaan esikuva-analyysia käytettäväksi myös muihin alueisiin kuten säännösten aiheuttama ja innovointi. Esimerkiksi yhtenäisessä ohjelmassa pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi ehdotetaan esikuva-analyysin käyttöä suhteessa lainsäädännölliseen ja hallinnolliseen ympäristöön, jossa yrityksen toimivat, ja liiketoiminnan tukitoimien esikuva- analyysi on yhtenäisen toiminnan nro 2 seurantaan kuuluva työ. Tuloksista ilmoitetaan kaikille jäsenvaltioille, yhteisön toimielimille ja muille asiasta kiinnostuneille osapuolille. Innovaatio-toimintasuunnitelmassa tulee kuulumaan eurooppalaisten pääomasijoitusyritysten kehitykseen. ennustetaan, että esikuva-analyysijärjestelmä teollisoikeuksien suojeleminen 3. RAHOITUKSEN JA LUOTTOJEN SAANTI 3. 1 Rahoituksen saamista helpottavat toimenpiteet 3. 1. 1 Pankkien ia pk-vritvsten yhteistyökumppanuus: pankkien ja pk-vritvsten pyöreän pöydän toiminta Pyöreän pöydän toiminta, jonka komissaari Christos Papoutsis aloitti syyskuussa 1995, jatkui vuonna 1996. Toiminnan tärkein tavoite oli tunnistaa parhaat käytännöt pankkien ja pk- yritysten suhteiden parantamisessa kokoamalla pankkialan ja eurooppalaisten pk-yritysten asiantuntijat yhteisiin keskustelutilaisuuksiin. Niihin otti osaa 22 jäsentä: 7 edustajaa eurooppalaisista pk-yritysten järjestöistä ja 15 pankkien edustajaa sekä osuus-, säästö- että liikepankeista (yksi kustakin EU:n jäsenvaltiosta). Euroopan komission tehtävänä oli ensisijaisesti helpottaa asioiden kulkua tarjoamalla sihteeristö aloitteen käyttöön, toimimalla alkuunpanijana ja auttamalla osanottajia pääsemään mielipide-erojen yli. Pyöreän pöydän jäsenten lopullinen kertomus, joka julkaistiin 27. helmikuuta 1997, sisältää suuren joukon parhaita käytäntöjä ja suosituksia. Sen lisäksi, että kertomuksessa kuvataan mitä pankit ovat tehneet pk-yrityksille tarjoamiensa palvelujen ja tuotteiden parantamiseksi ja 35 kehittämiseksi, siinä tarkastellaan tiedonkulkua parantavia toimia, yrittäjyyden tukemiseen tähtääviä aloitteita sekä tapoja, joilla pankit ovat muotoilleet uudelleen organisaatioitaan, jotta ne vastaisivat paremmin ja nopeammin pk-yritysasiakkaiden tarpeisiin. Suositukset on osoitettu erilaisille kohderyhmille: pankeille ja muille rahoituslaitoksille, pk-yrityksille, niiden sekä järjestöille eurooppalaisille ja suositukset ovat saatavissa kaikilla 11 :llä yhteisön kielellä. ja muille yrityksille, alueellisille toimielimille. Loppukertomuksen tiivistelmä, parhaat käytännöt ja kansallisille viranomaisille Komission Innovaatio-ohjelman yhteydessä I-TEC INFO -hanke (Intensive Transeuropean Exchange and Communication on Innovation Financing) jatkaa EU:n pankkien luomien, innovatiivisten hankkeiden rahoittamista helpottamien tukimekanismien tutkimista. Komissio järjestää seuraavaksi joukon työpajoja, joissa vaihdetaan politiikkoja koskevia näkemyksiä ja joissa on mukana merkittäviä alan politiikan tekijöitä ja toimijoita. Ensimmäisessä Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa korostettiin tarvetta vahvistaa innovaation ja teknologian sekä ja rahoituksen välisiä liittymäkohtia erityisesti tällä alalla. 3. 1. 2 Euroopan pääomamarkkinat luomista yhdistyksen pk-yrityksille. Komissio Komission eri yksiköt ovat yrityspolitiikasta vastaavien yksiköiden johdolla toteuttaneet toimia, joilla parannetaan pk-yritysten pääsyä pääomamarkkinoille ja edistetään uusien rahoitti Euroopan markkinoiden sittemmin Euroopan arvopaperikauppiaiden yhdistyksen perustamista, (EASDAQ) arvopaperikauppiaiden syntymiseen. Komissio antoi vuonna 1995 tiedonannon nimeltä "Kertomus Euroopan pääomamarkkinoiden yrittäjäjohtoisille kasvuyhtiöille"83, josta parlamentti antoi päätöslauselman 4. heinäkuuta 199684. Komissio antoi täydentävän tiedonannon nimeltä "Eurooppalaiset pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatut pääomamarkkinat: näkymät ja mahdolliset kehityksen esteet"85, johon liittyi läheistä yhteistyötä komission asianomaisten, yrityspolitiikasta, televiestinnästä, rahoituksesta ja sisämarkkinoista vastaavien yksikköjen välillä. tietokonepohjaisten markkinoiden esimerkiksi johti kannattavuudesta luomisen pienille joka Ensimmäisessä Euroopan innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa komissio painotti suotuisten olosuhteiden luomista uusien osakemarkkinoiden toiminnalle innovatiivisia, nopeasti kasvavia pk-yrityksiä varten ja vetosi jäsenvaltioihin toimien tutkimiseksi tällä alalla. joilla nämä uudet pörssit Pk-yritysten, erityisesti nopeasti kasvavien, tarpeisiin on perustettu useita pörssejä sitten vuoden 1995. Markkinat, toimivat, ovat "säänneltyjä" sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla 10. toukokuuta 1993 annetun direktiivin 93/22/ETY (Investment Services Directive, ISD) mukaisesti, ja jos pörssit haluavat (esim. EASDAQ), ne voivat toimia kansainvälisesti. Ilman direktiiviä rajat ylittävät toiminnot olisivat olleet paljon vaikeampia tai jopa mahdottomia. Lontoossa 19. kesäkuuta 1995 (Alternative Investment toimintansa aloittaneiden vaihtoehtoisten sijoitusmarkkinoiden Market, AIM) listalla oli 270 yritystä maaliskuun lopulla 1997. Pariisin pörssin Nouveau Marché aloitti toimintansa 20. maaliskuuta 1996, ja toukokuun 1997 lopussa pörssilistalla oli 26 yritystä. Frankfurtin, Amsterdamin ja Brysselin pörssit perustettiin vuonna 1997. Nämä neljä pörssiä muodostavat Euro-NM -verkoston (perustettu eurooppalaisena taloudellisena etuyhtymänä, ETEY), jonka osallistumissäännöt samoin kuin noteerausmenettelyt ja tiedonvälitysmenetelmät on yhdenmukaistettu, ja tarkoituksena on se, että arvopaperikauppaa voida käydä verkon yksiltä markkinoilta toisille vuoden 1998 loppuun mennessä. Euroopan 83 84 85 KOM(95) 498 lopull. , 25. 10. 1995. A4-0168/96, EYVL C 211, 22. 7. 1996, s. 40. KOM(97) 187 lopull. , 5. 5. 1997. 36 laajuiset markkinat EASDAQ toteutettiin Brysselissä 30. syyskuuta 1996. Komissio seuraa tarkoin näiden markkinoiden kehittymistä ja on valmis auttamaan hankkeen edistäjiä antamalla tietoa EU-direktiivien tarjoamista mahdollisuuksista. 3. 1. 3 Keskinäiset takuujärjestelmät Euroopan yritystakausjärjestö (European Mutual Guarantee Association, EMG A) jatkoi toimintaansa vuonna 1996 komission tuella. Tukea annettiin keskinäisen takausjärjestelmän luomiseksi Portugaliin ja Kreikkaan. Budapestissä pidettiin seminaari, jonka tarkoituksena oli antaa Itä-Euroopan maille tietoa keskinäisen takauksen tarjoamista mahdollisuuksista. Suomessa tehtiin järjestelmän perustamista koskeva toteutettavuustutkimus. Suomi liittyi EMG An jäseneksi, vaikka järjestelmä ei olekaan siellä vielä toiminnassa. 3. 2 Unionin rahoitusvälineet 3. 2. 1 Euroopan investointipankki Euroopan investointipankin toimintojen yleiskuva ei ole muuttunut edelliseen kertomukseen nähden. EIP on laajentanut toimintaansa Etelä-Afrikkaan osana kolmansiin maihin kohdistuvaa yhteistyöpolitiikkaansa. 3. 2. 1. 1 Euroopan investointipankin pk-yrityksille myöntämät globaalilainat EIP rahoittaa pk-yritysten investointeja epäsuorasti globaalilainoituksen avulla. Taulukon ajan tasalla olevista luvuista käy ilmi EIP:n merkitys pk-yritysten investointien tukemisessa. Vuodesta 1990 EIP on tukenut merkittävästi pk-yritysten rahoitusta. Lähes 42 000 pk- yritystä on saanut lainoja, joiden kokonaissumma ylittää 11 miljardia ecua eli on miltei 45 % teollisuudelle ja palveluille myönnetystä rahoituksesta. Yli 4/5 näistä yrityksistä työllistää alle 50 henkeä ja 97 % alle 250. Yli 23 000 investointihanketta (6,4 miljardin ecun arvosta luottoja) on toteutettu aluetukialueilla ja noin 13 000 hanketta muilla alueilla. EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI JA PK-YRITYKSET EIP myönsi vuonna 1996 globaalilainoja yhteensä 5 580 milj. ecua, vuonna 1995 lainamäärä oli 5 175 milj, ecua. Vuoden aikana menossa olevista globaalilainoista myönnettiin 13 033 luottoa yhteensä 4 444 milj. ecun arvosta (13 SOI luottoa ja 4 354 milj. ecua vuonna 1995). 58,4 % tästä summasta käytettiin 11034 pk-yrityksen tukemiseen. Kahdeksalla yrityksellä kymmenestä oli alle 50 työntekijää, ja 70 % yrityksistä sijaitsi aluetukialueilla. Noin 42 prosenttia tai luotoista suuntautui perusrakenteisiin keskikokoisiin investointeihin (ympäristö, tiedonvälitys, energia), ja ne olivat useimmiten paikallisyhteisöjen tekemiä. Yhteisön EIP:n välityksellä yritysten kilpailukyvyn ylläpitämiseksi myöntämä rahoitus oli seuraavansuuruinen: 1995: 3,5 miljardia ecua, josta 2,9 miljardia ecua 11736 pk-yritykseen tehtäviin pieniin kohdistuneeseen rahoitustapahtumaan; 1220: 3,8 miljardia ecua, josta 2,6 miljardia ecua 11034 pk-yritykseen kohdistuneeseen rahoitustapahtumaan, Italia (882 milj. ecua), Ranska (409 milj. ecua), Saksa (295 milj, ecua), Espanja (279 milj. ecua), Yhdistynyt kuningaskunta (253 milj. ecua) ja Belgia (247 milj. ecua) ovat saaneet eniten luottoja yleisluotoista. Lisäksi EIP tukee ympäristöön ja energian rationaaliseen käyttöön liittyviä pk-yritysten investointeja. 37 3. 2. 1. 2 Pky-järjestelmä: korkohyvitettyjä lainoja työpaikkoja luoville pk-yrityksille Järjestelmästä hyötyvään 4 435 pk-yritykseen syntyy 45 000 työpaikkaa Ministerineuvosto86 hyväksyi huhtikuussa 1994 Euroopan unionin budjettivaroihin perustuvan korkohyvitysjärjestelmän, joka koskee EIP:n pk-yrityksille antamaa miljardin ecun suuruista globaalilainoitusta. Euroopan komissio ja EIP allekirjoittivat 14. kesäkuuta 1994 sopimuksen, joka koskee EIP:n korkohyvitysjärjestelmän toteuttamista. Komissio hyväksyi kolmannen kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta 25. lokakuuta 199687. Korkohyvitysjärjestelmä on tarkoitettu pk-yrityksille, joiden käyttöomaisuus on enintään 75 milj. ecua ja joilla on enintään 500 työntekijää, sillä ehdolla, että vähintään 60 prosenttia järjestelmästä hyötyvistä yrityksistä on pk-yrityksiä, joilla on alle 250 työntekijää ja joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 20 milj. ecua tai joiden tase on alle 10 milj. ecua. Kahden prosenttiyksikön vuosittaista korkohyvitystä maksetaan viiden vuoden ajan enintään 30 000 ecun lainasummalta yhtä syntyvää työpaikkaa kohti, mikä tarkoittaa 3 000 ecun korkohyvitystä viidessä vuodessa yhtä syntyvää työpaikkaa kohti. Korkohyvitys annetaan lainansaajien käyttöön, kun ne ovat jättäneet kirjallisen vakuutuksen, jossa ne ilmoittavat, että työpaikat on luotu vähintään kuuden kuukauden ajaksi. Korkohyvitys maksetaan, kun laina on tosiasiallisesti nostettu ja ensimmäinen korkoerä erääntyy. Neuvoston päätöksen mukaisesti järjestelmä on otettu käyttöön syyskuussa 1994. Joulukuun 1995 lopussa koko pky- järjestelmän lainamiljardi oli sidottu 4 435 pk-yrityksen hyväksi, ja 8 % oli maksettu 444 lainanottajalle. Kesäkuun 1997 puolivälissä 63 % varoista oli maksettu 3 086 yritykselle, mikä tarkoitti 626 milj. ecun lainasummaa, ja 36 000 työpaikkaa oli tosiasiallisesti luotu. Lainojen määrästä 95 % myönnettiin pk-yrityksille, joilla oli alle 250 työntekijää, ja 80 % pk-yrityksille, joilla oli alle 50 työntekijää. Vuoden 1997 loppuun mennessä EIP on saanut kaikki pk-yrityksille tarkoitetut tukimaksut maksetuiksi. Tällöin 4 435 pk-yritystä on hyötynyt pky-järjestelmästä ja yli 45 000 työpaikkaa on luotu. Alakohtainen jakautuminen osoittaa, että suurin osa lainoista on myönnetty teollisuuteen (71 %) ja palvelualoille (28 %). Metalli-ja koneteollisuuden osuus on 20 %, ja sitä seuraavat yksityiset ja julkiset palvelut (19 %). Muut tärkeät alat (5-7 % kukin) ovat elintarviketeollisuus, kauppa, puutavarateollisuus, kumiteollisuus sekä paperi-, sellu-ja painoteollisuus. 3. 2. 1. 3 Amsterdamin erityistoimintaohjelma Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätöslauselmien seurauksena EIP hyväksyi kesällä 1997 suuntaviivat, jotka koskevat kolmivuotista Amsterdamin erityistoimintaohjelmaa (PASA), johon sisältyy mm. uusien teknologioiden alalla aktiivisille pk-yrityksille tarkoitettu osa ja jonka käytössä tulee olemaan enintään miljardin ecun summa, joka otetaan pankin ylijäämistä. 3. 2. 2 Euroopan investointirahasto 3. 2. 2. 1 Pk-yrityksille myönnettyjen lainojen takaus Edinburghin Eurooppa-neuvoston perustetun Euroopan kasvualoitteen investointirahaston (EIR) tehtävänä on antaa lainatakuita Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyville hankkeille sekä pk-yrityksille. EIR:n, jonka enimmäispääoma on 2 miljardia ecua, varat olivat vuoden 1996 lopussa yhteensä 1 786 milj. ecua, josta EIP oli merkinnyt 40 %, yhteisö 30 % ja 76 jokaisesta jäsenvaltiosta peräisin olevaa rahoituslaitosta 19,3 %. EIR voi ansiosta 86 87 Neuvoston päätös 94/217/EY, tehty 19 päivänä huhtikuuta 1994, EYVL L 107,28. 04. 1994, s. 57. KOM(96) 522 lopull. , 25. 10. 1996, komission kertomus yhteisön korkohyvityksistä Euroopan investointipankin pienille ja keskisuurille yrityksille väliaikaisen lainajärjestelmän puitteissa antamien lainojen osalta tehdyn päätöksen täytäntöönpanosta (pk-järjestelmä). 38 myöntää takuita summasta, joka saa nousta jopa kahdeksan kertaa sen pääoman suuruiseksi eli 16 miljardiin ecuun. Kesäkuussa 1997 pk-yritysten hyväksi annettujen takausten määrä oli yhteensä 613,5 miljardia ecua (lisäksi tulevat Euroopan laajuisten verkkojen takaustoimet, jotka olivat 1 195 milj. ecua), josta 397 milj. ecua liittyi koehankkeeseen "Kasvu ja ympäristö" ja 14,5 milj. osuuksien hankkimiseen. Pk-yritystointen osuus EIR:n kaikista toimista oli 34 prosenttia Vuoden 1996 puolesta välistä EIR on voinut myös hankkia osuuden pk-yritysten pääomarahoitukseen erikoistuneiden yritysten pääomista. Helmikuun 1997 puolessa välissä EIR oli saanut ja analysoinut yli 25 tarjousta, jotka liittyivät osuuksien hankkimiseen tähän mennessä hyväksytty. Osuuksia pk-yrityksistä. Kolme näistä hankkiessaan EIR keskittää resurssinsa (70-80 milj. ecua vuoden 1998 mennessä) niihin osuusmarkkinoiden osiin, joilla se voi kasvattaa yksityisen sektorin interventioiden ja pääomamarkkinoiden arvoa, eli pääomasijoituksiin yrityksiin, joiden kasvumahdollisuudet ovat suuret, erityisesti yrityksiin, jotka kehittävät ja käyttävät hyväkseen uusia teknologioita tai tuotteita. tarjouksista on Muita takaustoimia ja osuuksien hankkimistoimia tutkitaan parhaillaan, ja vuonna 1997 EIR:n liittyvien uusien osuuksien arvioidaan olevan noin 4 prosenttia ja pk-yrityksiin allekirjoitettujen takausten 30-35 prosenttia vuoden 1997 kaikista toimista. Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin liittyvät EIR:n uudet toimet ovat siis jo melko tasapainossa. EIR. n strategiana on monipuolistaa asteittain toimintaansa pk-sektorilla toimiin, jotka tuottavat rahoitetuille eurooppalaisille pk-yritykselle suuremman lisäarvon. Kasvuja ympäristö -hankkeen lisäksi rahasto allekirjoitti vuonna 1996 viisi tointa pk-yritysten hyväksi osoittaen kykynsä kannustaa yksityisiä rahastoja investoimaan eurooppalaisiin pk- yrityksiin. Esimerkkejä EIR:n pk-yritysten hyväksi tekemistä toimista vuonna 1996: Scottish Equity Partnership, rahoitusväline, jonka tavoitteena on parantaa pk-yritysten oman pääoman hankkimista ja jossa EIR takaa yksityisten rahoitus operaattorien (pankkien tai institutionaalisten sijoittajien) lainat lisäämällä julkisten rahastojen ohella sellaisten riskipääomatyyppisten rahastojen varoja, jotka hankkivat osuuksia skotlantilaisissa pk- yrityksissä; Irish Mezzanine Fund II, First lainoja jossa EIR rahoitusvälineessä, jonka on perustanut Allied Irish Bank, EIR. n osakas, joka sijoittaa omia pääomia irlantilaisiin pk-yrityksiin; takaa yksityisen sektorin Belgialaisen Caisse Nationale du Crédit Professionnel (CNCP) toimi, jossa EIR takaa lainojen myymisessä rahoituksen, jota kolmansille osapuolille, mikä mahdollistaa näin sen, että CNCP voi myöntää pk-yrityksille uusia lainoja; tarvitaan CNCP. n hallussa olevien pk-yritysten Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva Merseyside Special Investment Fund, jossa EIR takaa osan Barclaysin myöntämästä lainasta alarahastoille, jotka edistävät uusia investointeja myöntämällä lainoja brittiläisille pk-yrityksille; Rahoitustoimen Efibanca tavoitteena on lisätä luottoa, jota EIP antaa globaalilainoista Efibancalle, italialaiselle pk-yrityssektorille sijoittautuneelle laitokselle, mahdollistaen näin EIP:n Efibancalle antamien luottojärjestelyjen kasvun. 39 3. 2. 2. 2 Koehanke "Kasvu ja ympäristö": ympäristölainojen takaukset Pk-yritysten ja ympäristön hyväksi tehdyn Euroopan parlamentin aloitteen seurauksena komissio ja Euroopan investointirahasto (EIR) allekirjoittivat joulukuussa 1995 sopimuksen koehankkeen "Kasvu ja ympäristö" toteuttamisesta. EIR takaa hankkeessa alle 100 henkeä työllistävien pienten ja keskisuurten yritysten lainoja osittain (etusija on alle 50 työntekijän pk-yrityksillä) sellaisten investointien osalta, jotka tuottavat merkittäviä hyötyjä ympäristölle. "Kasvu ja ympäristö" on yksi niistä toimista, joihin on ryhdytty valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä ja kilpailukykyä käsittelevässä komission jäsenten ryhmässä. Hankkeen tavoitteena on kannustaa pk-yritysten ympäristöinvestointeja Euroopan unionissa. Yhteisö rahoittaa EIR:n myöntämien lainatakuiden preemiot rahoitusta välittävien pankkien liikkeelle laskemista lainoista, joilla rahoitetaan investointeja jäsenvaltioissa. EIR toimii siis epäsuorasti eri jäsenvaltioissa sijaitsevien, tarjouskilpailulla88 valittujen pankkien verkon kautta. Vastuu lainojen hyväksymisestä ja hallinnoinnista on siirretty näille välittäville rahoituslaitoksille. Taattujen lainojen määrä on arviolta 1 800 milj. ecua. Takauksen avulla pk-yritykset voivat rahoittaa parhain mahdollisin ehdoin ympäristöä hyödyttäviin investointeihin otettavia lainoja. EIR:n takuut sekä helpottavat lainan saamista että alentavat lainan korkoa. Järjestelmä on seuraavanlainen: - - takuut koskevat investointilainoja, joiden maturiteetti on vähintään 3 vuotta (ei käyttöpääomalainoja) ja jotka ovat alle miljoonan ecun suuruisia; ainoastaan investoinnit, joilla on merkittäviä suoria tai epäsuoria ympäristöhyötyjä, hyväksytään saastumisen (esimerkiksi ehkäiseminen/vähentäminen, energian säästäminen, tuotantomenetelmien ympäristöllinen parantaminen, parempaan ympäristönsuojeluun); kaikenlaisen parannetut ohjelmaan johtavat palvelut tuotteet jotka ja - EIR:n tarjoamat takuut kattavat enintään 50 prosenttia hankkeen kaikista kustannuksista; - ainoastaan uudet lainat ovat takauskelpoisia. 12 Tähän mennessä EIR on allekirjoittanut jäsenvaltion rahoitusvälittäjien kanssa, ja se jatkaa neuvotteluja luodakseen täydellisen verkon kaikkiin 15 jäsenvaltioon. Ensimmäiset pankkitakaussitoumukset tehtiin vuoden 1996 lopussa, ja tavoitteena on helpottaa rahoituksen saamista pk-yritysten ympäristöinvestointeihin Euroopan unionissa. Ohjelman kokeellinen luonne huomioon ottaen sitä arvioidaan erityisesti pk- yritysten tekemien ympäristöinvestointien kokonaismäärän ja luonteen perusteella. Arvioinnin tuloksena on tarkoitus määritellä sopiva tilaisuus ja tapa tehdä tästä ohjelmasta pysyvä. sopimusta yhdeksän 88 Julkaistu EYVL:ssä C 177,12. 07. 95, s. 10-13. 40 3. 2. 3 Pääomakokeilutoiminta 3. 2. 3. 1 Kokeilutoiminta "Alkupääoma" KOKEILUTOIMINTA "ALKUPÄÄOMA" Komissio esitti vuoden 1988 lopussa kokeilusuunnitelman, jonka tarkoituksena oli houkutella alkupääomia (aluepolitiikka ja yrityspolitiikka). Kokeilusuunnitelmassa oli tarjouskilpailun perusteella mukana 23 toimivaa sijoitusrahastoa, jotka on perustettu vuosina 1990-1993, Nämä rahastot saivat viiden vuoden ajan takaisin maksettavia ennakoita, joilla katettiin 50 prosenttia niiden toimintakustannuksista. Lisäksi 15 näistä 23 rahastosta, jotka sijaitsevat Euroopan unionin avustamilla alueilla, saivat komissiolta pääoma-avustusta alueilla sijaitsevien eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten (BIC) välityksellä. Rahastoja on kahdeksassa Euroopan unionin maassa: Saksassa, Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ne ovat itsenäisiä yksityisoikeudellisia yksikköjä ja vastuussa omista investointipäätöksistään. Rahastoista kolme on kansainvälisiä. Ne toimivat seuraavilla alueilla: Benelux, Ranska-Espanja ja Saar~Lorraine-Lwcemburgt Kokeiluhankkeesta tehtiin ulkoinen arviointi marraskuun 1996 ja toukokuun 1997 välisenä aikana. Kertomus arvioinnin tuloksista on saatavissa vuoden 1997 jälkipuoliskolla. Hankkeessa mukana olevat 23 rahastoa ovat keränneet tähän mennessä 49,7 milj. ecua ja sijoittaneet 35 milj. ecua 207:n edelleen toimivan yrityksen perustamiseen. Ne ovat suoraan luoneet 3 000 työpaikkaa. Arvioinnin välikertomuksessa todetaan, että nämä 23 rahastoa jakautuvat kokeilutoimen aloittamisesta lähtien luonnostaan kahteen toiminta-alaan ja -tapaan: 1. yksityiset rahastot, joiden näkökulma on puhtaasti kaupallinen, ja 2. julkiset tai yksityiset paikalliset kehitysrahastot. alkupääomarahastona. Osam Ensiksi mainituissa rahastoissa alkupääoma liittyy siihen, että valitaan muutama harva, suhteellisen suuri investointi. Ainoastaan kolmea näistä 23 rahastosta johdetaan puhtaasti kaupallisena toimintakuluista kattavan kokeilutoimen myötävaikutus on ollut olennaista kahdessa tapauksessa kolmesta. Toiseksi mainituissa rahastoissa alkupääomalla tarkoitetaan pientä osakkuutta paikallisissa pk-yrityksissä, joiden kasvumahdollisuudet ovat rajalliset ja markkinat pääasiassa alueelliset. Kokeilutoimen panos aluerahastojen luomisessa on ollut oleellinen. Kertomuksessa korostetaan sitä, että Eurooppa ja erityisesti sen eteläosat ovat huomattavasti Yhdysvaltoja jäljessä alkupääomaan liittyvässä aktiivisuudessa. Parhaimmat eurooppalaiset rahastot pääsevät kuitenkin kannattavuuslukuihin, jotka ovat vain hieman pienempiä kuin amerikkalaisrahastojen. Saksa hallitsee alkupääomainvestointeja 41 prosentin osuudella tämän alan kokonaisinvestoinneista Euroopassa. 41 Alkupääoma-kokeilutoiminnan tuloksia: Technostart (Stuttgart); 12 prosentin osuus lasermaalausjärjestelmän prototyypin luoneessa yrityksessä nimeltä let et Lasersystem. Sovelluksia ilmailun alalla. Yhdeksän uutta työpaikkaa. F. A. LR. (Liège): 33 prosentin osuus lCM:ssä, yrityksessä, joka on erikoistunut kannettaviin röntgensädegeneraattoreihin, joita käytetään hitsaussaumojen laadun tarkastamiseen työmailla. Viisi uutta työpaikkaa. Business innovation Fund (Dublin): 20 prosentin osuus EDI Factory -nimisessä yrityksessä, joku on erikoistunut kehittämään helpottavia tietokoneistettuja ratkaisuja sellaisten teollisuudenalojen väliseen vaihtoon, joilla on elektroniikkaosaamista. Kuusi uutta työpaikkaa, Innovi-Euroventures (Benelux): 20 prosentin osuus yrityksessä nimeltä Fondatech, joka kehittää rakennusten perustusten vahvistamiseen kaasupaineella tarkoitettuja laitteita. Viisitoista uutta työpaikkaa, RTVL (Lille): 37,5 prosentin osuus ACTN:ssä, yrityksessä, joka työskentelee erään metalleja käsittelevän yrityksen toiminnan laajentamisessa pintojen käsittelyyn, maalaukseen sekä ja nestelakkaukseen automaattisen maalauslinjan perustamisen avulla. Kaksikymmentäviisi uutta työpaikkaa. jauhe- Korda Associates (Lontoo): 26,5 prosentin osuus Cambridge Animation -nimisessä yrityksessä, joka on erikoistunut animaatioelokuvien audiovisuaaliseen tuottamiseen. Viisitoista uutta työpaikkaa. 3. 2. 3. 2 Eurotech Capital -toimi Eurotech Capital -toimen tavoitteena on edistää yksityisin pääomin tapahtuvaa rahoitusta alkuvaiheessa oleviin kansainvälisiin huipputekniikan hankkeisiin. Komissio on näin hyväksynyt eurooppalaisia pääomarahastoja, sijoittamaan huipputekniikkaan. Nämä taloudelliset yksiköt, joilla kullakin on kapasiteettia sijoittaa vähintään 50 milj. ecua, suostuvat varaamaan siitä vähintään 20 prosenttia osuuksiin kansainvälisiä huipputekniikan hankkeita kehittävissä pk-yrityksissä. jotka ovat erikoistuneet Eurotech Capital -verkossa oli 14 jäsentä 1996, ja se toimii suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Tämä verkko on sitoutunut sijoittamaan yhteensä 232 milj. ecua kansainvälisiin huipputekniikan hankkeisiin. Koska yhteisön talousarvion kokonaissitoumus hankkeeseen on 9,2 milj. ecua, vipuvaikutuskerroin on 25. 3. 2. 3. 3 Innovoinnin rahoittaminen Eurooppalaisessa Innovaatio-ohjelmassa on vuodesta 1995 lähtien aloitettu useita tukitoimia innovoinnin rahoittamiseksi. Jäsenvaltioissa järjestetyt rahoitusfoorumit (viisi foorumia vuonna 1995 ja kaksi vuonna 1996) kokosivat yrittäjiä yli 500 innovatiivisesta ja kasvavasta, rahoituslähteitä etsivästä pk-yrityksestä sekä sijoituskohteita etsiviä rahoituslaitoksia (enimmäkseen kaikkialta unionista peräisin olevia pääomasijoitusyhtiöitä). Virallisesti 1. heinäkuuta 1997 osana Innovaatio-ohjelma aloitettu I-TEC-kokeiluhanke (Innovation and Technology Equity Capital) on aloite, jonka tarkoituksena on kannustaa sijoittamaan pääomaa alkuvaiheessa oleviin teknologisesti innovatiivisiin pk-yrityksiin. I- TEC-hankkeen tarkoituksena on auttaa pääomasijoittajia kehittämään kykyään arvioida ja hallita alkuvaiheen sijoituksia teknologisesti innovatiivisiin pk-yrityksiin, joita ei niiden 42 taloudellisesta toteuttamiskelpoisuudesta ja luontaisesta laadusta huolimatta muuten otettaisi huomioon. I-TEC-kokeiluhankkeeseen valitaan vuoden 1997 loppuun mennessä yhdeksän pääomasijoittajaa, joiden investointikapasiteetti on yhteensä 380 milj. ecua. Vuonna 1997 kokeillaan myös T&K-puiteohjelmaan, 4th Framework Programme for RTD, osallistuvien yritysten ja rahoituslähteiden välistä yhteyspalvelua. Tämä kokeiluhanke tarkoittaa "Innovation financing Help-Desk" -palvelun perustamista, jonka tehtävänä on antaa potentiaalisille sijoittajille tietoja menossa olevista hankkeista ja niiden mahdollisuuksista sekä auttaa asianomaisia pk-yrityksiä tai pääoman etsijöitä saamaan helpommin erityisesti kansainvälisiä yksityisiä pääomia (esimerkiksi tietoja pääoman lähteistä, sen saamisen ehdoista ja sijoittajien odotuksista). Innovaatio-ohjelma on kartuttanut selvitysten ja innovaatioiden järjestämiensä rahoittamiskokemusta, jota se aikoo kehittää sellaisten välineiden avulla kuin Euroopan innovaatioiden seurantakeskus (EIMS) ja I-TEC Info. vaihtoseminaarien käytäntöjen hyvien kautta 4. ALUEELLISTEN PK-YRITYSTEN KEHITYKSEN TUKEMINEN Vuosien 1992, 1994 ja 1995 kertomuksissa selostettiin yksityiskohtaisesti rakennerahastoja ohjaavat periaatteet. Vuoden 1995 kertomuksessa esitetyt laajat monivuotiset suuntaviivat tavoitteille 1, 2, 3, 4 ja 5b (vuosille 1994-1999) ovat edelleen voimassa. Sen sijaan tavoitteen 2 uusista ohjelmista vuosille 1997-1999 on neuvoteltu vuosina 1996 ja 1997. Lisäksi kolmen uuden, vuonna 1995 liittyneen jäsenvaltion ohjelmat on hyväksytty. Yhteisön tukikehyksessä (YTK) ja yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa yhteensä noin 10 prosenttia rahastojen kokonaisvaroista on erityisesti osoitettu toimille, jotka koskevat elävöittämistä, taloudellista ympäristöä. Prosenttiosuus on suurempi tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla. tuotantovälineiden parantamista ja pk-yritysten 4. 1 Alueelliset toimenpiteet Tavoitteet 1,2 ja 6 Tavoitetta 1 (kehityksessä jälkeen jääneet alueet) koskevia toimenpideohjelmia tai yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ollaan parhaillaan laatimassa. Puolenvälin arviointi ei ole vielä saatavissa. Yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt seuraavat etenkin tavoitteen 1 kohdealueilla toteutettavia, erityisesti pk-yrityksiä kiinnostavia ohjelmia, kuten Irlannin, Italian, Portugalin ja Kreikan teollisuuteen keskittyviä toimenpideohjelmia, ja pyrkivät näin varmistamaan, että pk-yritykset otetaan huomioon näitä ohjelmia toteutettaessa sekä välittävät tarvittaessa eteenpäin hyviä käytäntöjä ja kokeiltuja koetoimia. Kolmen uuden jäsenvaltion (Itävalta, Suomi, Ruotsi) liittymisen jälkeen vuonna 1995 on neuvoteltu yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, joiden sisällöstä suuri osa on omistettu pk-yritysten tukemiselle. Näissä maissa pk-yritysten hyväksi tehdyt ponnistelut (30-40 % yhteisön avusta) ovat melkein kaksinkertaiset verrattuna muihin tavoitteisiin (15-20 %). Heinäkuussa 1996 antamassaan tiedonannossa89 komissio esittelee kolmen uuden jäsenvaltion yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (mm. sisällön ja määrärahat), joissa pk-yritykset ovat merkittävämmin ja näkyvämmin mukana kuin aikaisemmin neuvotelluissa ohjelmissa. Tavoite 6 luotiin Euroopan unionin harvimmin asuttuja alueita varten (alle 8 asukasta/km2) Ruotsissa ja Suomessa. Pk-yritysten elvyttämistä, perustamista ja kehittämistä tukevat toimet ovat hyvin edustettuina jotka alueet ja jäsenvaltiot esittävät alueistetun kansallisten aloitteiden ohjelmissa, 89 KOM(96) 316 lopull. , 3. 7. 1996 Euroopan unionin aluepolitiikan täytäntöönpanosta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. 43 rakennepolitiikan monivuotisina toimina. On muistettava, että alue- ja koheesiopolitiikka on jaetun vastuun politiikkaa. Yhteisön toiminta täydentää vastaavaa kansallista tai alueellista toimintaa tai myötävaikuttaa siihen (20 päivänä heinäkuuta 1993 annettu neuvoston asetus N:o 2081/93 4 artikla90). Yhteisön toimet määritellään alueellisen kehittämistä tai uudelle alalle siirtymistä koskevassa monivuotisessa kokonaisstrategiassa. Unionin keskusalueilla, joiden lähellä sijaitsee usein suuria kaupunkikeskuksia, painotetaan pk-yritysten taloudellisen ympäristön laatua ja niiden sopeutumista ulkoisten markkinoiden kehitykseen. Kehittymättömämmillä alueilla, mukaan lukien maaseutualueet, pk-yritykset ovat haavoittuvampia ja aluepolitiikka tarvitsee erilaiset välineet. Varsinkin pk-yritysten verkoston perustaminen mahdollistaa samalla kertaa sekä "kriittisen massan" saavuttamisen tiettyjen tuotteiden markkinoille tuomiseksi paikallisilla ja alueen ulkopuolisilla markkinoilla että osaamisen jakamisen. Arktisilla alueilla huolena on kehittää pienille paikkakunnille hajautettu toimintaverkko, joka tarkoitettuja kehittyneitä käyttää uusia tiedonvälityspalveluja, koska paikallinen kysyntä on hyvin pieni. Työssä käyvällä, sopivia työpaikkoja etsivällä väestöllä on yleensä jo hyvä koulutus. laajemmille markkinoille tietotekniikoita ja tehtävät, keskeiset jotka määriteltiin Komissio esitteli 30. kesäkuuta 1997 päälinjaukset, joilla sopeutetaan rakennerahastojen tavoitteita 1 ja 6 koskevia ohjelmia vuoteen 1999 asti niin, että niissä otetaan huomioon mm. ne poliittisesti ja yhdyskuntasuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Ballyconnellissa marraskuussa 1996 ja Eurooppa-neuvoston kokouksessa Firenzessä kesäkuussa 1996. Eurooppa-neuvosto ehdotti, että nykyisten ohjelmien käytettävissä olevia voimavaroja käytettäisiin pk-yritysten työllisyysaloitteiden tukemiseksi. Määriteltyihin keskeisiin tehtäviin kuuluu siis ensisijaisesti työpaikkojen luominen varsinkin pk-yrityksissä. Jäsenvaltioita ja alueita on siis syytä kannustaa käyttämään hyväkseen näitä resursseja pk-yritysten työpaikanluomismahdollisuuksien hyödyntämiseksi. sekä paikallisten kehittämis- aluepolitiikasta ja Tavoitteen 2 osalta (taantuvat teollisuusalueet) vuosi 1996 oli käännekohta, ja se omistettiin neuvotteluille vuonna 1997 hyväksytyistä uusista ohjelmista vuosiksi 1997-1999. Pk- yritysten kehittäminen on eräs tavoitetta 291 koskevissa komission suuntaviivoissa määritellyistä ensisijaisista toimintalinjoista, ja se on esillä jäsenvaltioiden esittämissä yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa. Suuntaviivoihin otettiin myös viittaus pk-yritysten uuteen määritelmään92, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa käytännöt sekä yhteisössä että jäsenvaltioissa. uusimmissa yhtenäisissä Näin vahvistuu vähin erin pk-yrityksiä koskeva ensisijainen tavoite, joka ilmenee konkreettisesti lisääntyneinä toimenpiteiden hyväksi rahoitusponnisteluina erityisesti kansallisten toimenpiteiden yhteisrahoituksen kautta. On siis ohjelmien täytäntöönpanosta vastuussa olevien yhteistyökumppaneiden (komission, jäsenvaltioiden, alueiden tehdä ja yhteiskunnallis-taloudellisten yhteistyökumppaneiden) velvollisuus kaikkensa sen varmistamiseksi, että nämä ohjelmat saavuttavat päämääränsä ja että pk- ohjelma-asiakirjoissa suoraan yrityksille tarkoitettujen 90 91 9^ Yhteensovittamisasetus, EYVL L 193,31. 7. 1993, s. 5-19. Suuntaviivat taantuvilla teollisuusalueilla tehtävistä toimista toisella ohjelmakaudella 1997-1999, asiakirja C(96) 952 lopull. , 29. 4. 1996. Komission jäsenvaltioille, EIP:lle ja EIR:lle 3. päivänä huhtikuuta 1996 antama suositus pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä, EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 44 yritysten hyväksi luotuja toimia käytetään ja että nämä toimet ovat tehokkaita pk-yritysten kilpailukyvyn kasvattamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi. ja toimet työllisyys"93, Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt huolehtivat yhteensovittamisesta aluepolitiikan kanssa erityisesti yksiköiden välisin neuvotteluin, joissa käsitellään lukuisien alueellisten ohjelmien lisäksi myös aihepiirien mukaisia toimia, kuten annettaessa tiedonantoja aiheista kuten "rakenteelliset joustovaran hyödyntämistä ja ohjelmien toteuttamisen suuntaamista työpaikkojen luomiseksi (investoinnit tehostaminen, tekniset innovaatiot ja henkilöstöön, yrityksille suunnattujen palvelujen uudenlaiset työpaikat sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden välillä tehtävät alueelliset työllisyyssopimukset); "koheesiopolitiikka ja kulttuuri"94; "yhteenkuuluvuuspolitiikka ja ympäristö"95, jossa tarjoamina työpaikkoina sekä tarve edistää ympäristöä säästäviä tuotteita ja teknologioita erityisesti pk- yrityksissä; ja ja "kohti kaupunkien "yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta"97. tunnustetaan pk-yritysten merkitys ekoyritystoiminnan toimintaohjelmaa Euroopan unionissa"96 suositellaan ohjelmien jossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130b artiklan mukaisesti komissio on myös antanut ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta vuonna 199698, jossa analysoidaan kansallisten, yhteisön ja rakenteellisten toimien vaikutuksia koheesioon. Yrityspolitiikan vaikutuksia koheesioon tarkastelevasta analyysistä käy ilmi, että vaikka pk- yritysten hyväksi tehdyt toimet suuntautuvat pikemminkin koheesion vahvistamiseen, voidaan todeta yritysten vasteen puuttuminen tai vähäisyys tietyillä kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla. Vuosikertomukset rakennerahastoista sisältävät vuoden 199499 kertomuksesta lähtien luvun, jossa käsitellään rakennerahastojen, pk-yrityspolitiikan ja matkailun täydentävyyttä, jota parannetaan j atkuvasti. Sen takaamiseksi, että rakennerahastoista SEM 2000:n (Sound and Efficient Management) perusteella yhteisrahoitettujen toimien varainhoito on moitteetonta ja tehokasta, komissio valmistelee parhaillaan asetusta, joka koskee jäsenvaltioiden tekemän, rakennerahastojen yhteisrahoittamia toimia koskevan rahoitustarkastuksen yksityiskohtia. Komissio on tässä yhteydessä määritellyt säännöt, jotka koskevat toisaalta menoja, joihin yhteisö voi myöntää yhteisrahoitusta ja toisaalta menoja, joihin yhteisrahoitusta ei voida myöntää. On mm. laadittu kaavakkeita, jotka koskevat rahoitustoimia kuten riskipääomaa ja takuurahastoja (saatavissa internetistä osoitteesta http//dgl608. intro. html). Useista tehdyistä tutkimuksista eräs vuonna 1996 tehty käsittelee rakenteellisten toimien vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon Euroopan unionissa vuosina 1989- I999100 j0tta yhteisrahoitettujen toimien luonnetta ja niiden taloudellisia vaikutuksia pk- yrityksiin voitaisiin paremmin ymmärtää, komissio teteutti vuoden 1997 aikana temaattisen arvioinnin aiheesta "rakennerahastojen vaikutus pk-yrityksiin"101, jossa lukien. Tutkimus käsitellään nykyistä ohjelmakokonaisuutta yhteisöaloitteet mukaan 93 94 95 96 97 98 99 1 00 1 01 KOM (96) 109, 20. 3. 1996. KOM (96) 512, 20. 11. 1996. KOM(95) 509, 22. 11. 1995. KOM(97) 197, 06. 05. 1997. KOM(97) 7, 21. 1. 1997. KOM(96) 542, 6. 11. 1996, OPOCEn julkaisu, ISBN 92-827-8878-4. KOM(95)583, 14. 12. 1995 ja KOM(96) 502, 30. 10. 1996. OPOCEn julkaisu, ISBN 92-827-9168-8. VL S 133, 12. 7. 1997, s. 39 45 täydentää ja saattaa ajan tasalle vuonna 1993 tehdyn tutkimuksen, jonka tuloksia on käsitelty vuoden 1994 kertomuksessa102. Kaikkiaan 250 euroneuvontakeskuksen (EIC) verkosta on nostettava esille 15 jäsenvaltiossa sijaitsevien 49 euroneuvontakeskuksen muodostaman, rakennerahastoihin erikoistuneen alaryhmän työ. Pk-yritysaloitetta ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaista alueiden välistä yhteistyötä koskevien tiedotus- ja keskustelutilaisuuksien lisäksi liittyvät ryhmä järjesti vuonna 1996 "menestystarinoiden" ("success stories"), jotka positiivisesti paikalliseen kehitykseen myötävaikuttaneisiin hankkeisiin, keruun muun muassa Saksassa ja Italiassa. Tällä tavoin on analysoitu ja esitelty komissiolle satakunta hanketta. Erikoistuneet euroneuvontakeskukset (EIC) ovat myös arvokas välittäjä kentältä tulevan tiedon siirtämisessä komissiolle, ja lisäksi ne antavat rakennerahastojen tukemien ohjelmien suunnittelua ja ja kansallisille viranomaisille. Monella euroneuvontakeskuksella on tärkeänä tehtävänä antaa pk- yrityksille tietoa alueellisten ohjelmien tarjoamista mahdollisuuksista. Euroneuvontakeskukset (EIC) ovat usein saavana osapuolena alueellisen kehittämisen ohjelmien, kuten Interreg ja Ouverture, suunnittelussa ja edistämisessä. Alueiden välistä yhteistyötä koskevassa Directoria-tapahtumassa, joka järjestettiin Brysselissä 4. -6. 12. 1995 ja Strasbourgissa 2 4- 26. 2. 1997, euroneuvontakeskukset (EIC) otettiin mukaan asian edistämiseen, ja Euroopan unionin osastolla oli paikalla kymmenkunta verkon jäsentä. teknisiä neuvoja paikallisille, alueellisille toteuttamista koskevia Tavoite 5b (herkät maaseutualueet) erilaisten Jos pk-yritykset ovat "EU:n talouden selkäranka", kuten Eurostat mainitsee neljännessä kertomuksessaan "Entreprises en Europe", tämä pitää erityisesti paikkansa unionin maaseutualueilla. Pk-yritykset ovat elintärkeä osa maaseutualueiden talouden verkkoa, joka on varsinkin talouden monipuolistumisen kannalta muuttunut täysin aikaisemmin pääasiassa maataloudesta riippuvaisesta rakenteesta kohti monialaista yhteiskunnallis-taloudellista yhteisrahoitettujen maaseudun kehitystä. Niinpä rakennerahastoista jonka kehittämisohjelmien tarkoituksena on sekä helpottaa pk-yritysten perustamista ja varmistaa näiden toiminnan jatkuminen että parantaa niiden toimintaympäristöä esimerkiksi myötävaikuttamalla niiden kilpailukyvyn kehittämiseen. Rakennerahastouudistuksen toisella kaudella 1994-1999 yli 25 prosenttia tavoitteeseen 5b kuuluville ohjelmille myönnetystä rahoituksesta eli noin 1,7 miljardia ecua yhteisön avustusta on tarkoitettu tuottaviin investointeihin pk-yrityksille, käsityöläisammatin harjoittajille ja palvelujen tarjoajille. ja -toimenpiteiden avulla pk-yritykset saavat erityisapua, parantamisessa tarpeellisten palvelujen 4. 2 Yhteisöaloitteet Yhteisöaloitteet laaditaan komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Ne liittyvät yleensä yhteisön kannalta merkittäviin aiheisiin tai niiden avulla voidaan ottaa käyttöön osuvampia tai innovatiivisempia toimintatapoja, kun eurooppalainen ulottuvuus tarjoaa keinoja ratkaistavana olevien ongelmien käsittelyyn ja uusien toimien sisältöön. Vuonna 1994 tehtiin päätös 13 yhteisöaloitteesta (ohjelmat vuosille 1994-1999): Pk- yritysaloite (1065 milj. ecua), Adapt (1600 milj. ecua, työvoiman sopeuttaminen teollisuuden muutoksiin), Leader II (1 755 milj. ecua, maaseudun kehittäminen), Interreg II (3 472 milj. ecua, raja-alueet), Regis II (600 milj. ecua, ulkoalueet), Emploi (1810 milj. ecua, henkilöresurssit), Rechar II (453 milj. ecua, hiiliteollisuuden taantumisesta kärsivien alueiden uudistaminen), Résider II (568 milj. ecua, terästeollisuusalueiden uudistaminen), Konver (725 1 02 KOM(94) 221, 7. 9. 1994. 46 milj. ecua, aseteollisuuden ja sotilaallisten laitosten taantumisesta kärsivien alueiden uudistaminen), Retex II (596 milj. ecua, tekstiiliteollisuusalueiden uudistaminen), Urban (869 milj. ecua, kaupungit), Pesca (296 milj. ecua, kalastuksesta riippuvaisten alueiden uudistaminen) ja Peace (295 milj. ecua, erityinen tukiohjelma sovinnon saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa) voivat myös myötävaikuttaa pk-yritysten kehittämiseen. Regis-, Urban- ja Retex-yhteisöaloitteet esiteltiin edellisessä julkaisussa103. Pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloite ja koskevat yrityksen hallinnon rahoitusta, johtamisen alihankintaa, kokonaisvaltaisen Pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloite, jonka varat ovat miljardi ecua (alueet 1, 2, 5b ja 6), josta 800 milj. ecua tavoitteelle 1, täydentää pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi laaditun yhtenäisen ohjelman perusteella tehtyjä yritysten toimia rakennerahastoihin sovellettavien menetelmien ja menettelytapojen mukaisesti. Aloitteen tarkoituksena on tehdä Euroopan unionin pk-yrityksistä kilpailukykyisempiä parantamalla niiden ympäristöä ja ammattitaitoa. Pk-yritysaloitteen toimenpideohjelmat hyväksyttiin vuosina 1995 ja 1996 (poikkeuksena Englantia koskeva ohjelma). Ne sisältävät jäsenvaltiosta toiseen vaihtelevia, pk-yritysten yhteistyötä koskevia toimia, jotka tähtäävät pk-yritysten kansainvälistymiseen ja siihen, että ne pääsevät paremmin mukaan sisämarkkinoille ja julkisia hankintoja koskeviin toimeksiantoihin. Toimet laatustrategian tutkimuskeskusten kanssa, mahdollisuutta hyödyntää uusia käyttöönottoa, yhteistyötä tekniikoita, markkinointia, tai ympäristöjohtamisen (ympäristöauditointi) parantamista. Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat yleensä jäseninä seurantakomiteoissa ja osallistuvat säännöllisesti jäsenvaltioissa pidettäviin kokouksiin. Ohjelmien edistyminen vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Esimerkiksi Irlannissa pienille (alle 50 työntekijän) yrityksille tarkoitettu ohjelma, joka keskittyy rahoitusteknisiin toimenpiteisiin (korkohyvitykset) on käytännössä jo täynnä. Ranskassa on julkaistu kaksi hankepyyntöä, jotka koskevat yritysten välistä yhteistyötä uudenaikaistamisessa, yhteistyökumppanuudessa. Hankepyyntö on nyt valintavaiheessa. Italiassa on myös julkaistu hankepyyntöjä. Sitä vastoin Espanjassa ja Portugalissa ohjelmilla on käynnistymisvaikeuksia. Kreikassa eri ministeriöillä on ollut poliittista tahtoa yhteensovittaa pk-yritysten hyväksi tehtäviä toimia, minkä seurauksena on valittu seitsemän pk-yritysten tukiorganisaatiota, jotka auttavat yrityksiä hyötymään paremmin kaikista niitä mahdollisesti yhteisöohjelmista. "Yritysrypäs"-toimeen ollaan valitsemassa hankkeita. Vuonna 1996 hyväksyttyjen, uusien jäsenvaltioiden ohjelmien jotka koskevat ympäristöauditointia sekä ympäristötelematiikan ja -teknologian neuvontaa ja koulutusta, Ruotsin toimet, jotka koskevat markkinoille pääsyä verkkojen avulla, koulutuksen ja johtamisen parantamista, yhtenäismarkkinoille pääsyä, uusia tietotekniikoita ja ympäristöä kilpailukykyyn vaikuttavana tekijänä, ja Suomen toimet, jotka koskevat tutkimuksen ja koulutuksen välisten yhteyksien vahvistamista sekä yhtenäismarkkinoita ja "yritysryppäitä" koskevien teknisten määräysten soveltamista. joukossa ovat mm. kansainvälisessä innovoinnissa koskevista Itävallan toimet, ja Pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloitteen 25 milj. ecun varauksen turvin komissio lisäksi ehdotti 17. marraskuuta 1996 yhteisöaloitteita käsittelevälle hallintokomitealle kolmen tyyppisiä toimia hankkeiden kansainvälisyyden edistämiseksi: 1. jäsenvaltioiden välinen kokemusten ja hyviä käytäntöjä koskevan tiedon vaihto ennalta nimetyillä aloilla, 2. tuki ja 3. ostomessujen (International Buyer's Exhibition järjestämiselle IBEX)104 - 1 03 KOM(95)362 lopull. , 8. 9. 1995. 1M Käsikirjan esite, ISBN 92-827-7852-5, julkaistu lisäksi EYVL:ssä S 38,22. 2. 1997, s. 46. 47 telematkailu105 (tarkoituksena edistää internetin hyödyntämistä matkailualan yrityksissä). Komissio valitsi tarjouskilpailun106 perusteella tukiorganisaation kansainvälisten toimien vetäjäksi ja järjestäjäksi, esim. kokemusten vaihto osana pk-yrityksiä ja teollista muutosta koskevia hankkeita. Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt tekevät läheistä yhteistyötä kaikissa suunnitelluissa siirtämällä pk-yrityksiä koskevan politiikan käytäntönsä aluepolitiikkoihin ja antamalla teknistä apua hankkeiden valinnassa (mm. IBEX ja matkailu). toimissa Leader II -yhteisöaloite Pk-yrityksille ja käsiteollisuudelle annettu tuki on tärkeä ulottuvuus Leader II -aloitteessa, jossa on nykyisin 100 ohjelmaa/yleiskattavaa tukea. Yhteisön tuki on 1 755 milj. ecua (vuoden 1995 hinnoin ja mukaan lukien varaus), minkä on määrä mahdollistaa yli 4 miljardin ecun investoinnit 800:11e Leader-aloitteeseen kuuluvalle alueelle. Pienten ja keskisuurten yritysten ja käsiteollisuuden tukemiseen tarkoitettujen varojen arvioidaan olevan tästä keskimäärin yli 20 prosenttia. Prosenttimäärä vaihtelee alueelta toiselle eikä heijasta kuin osaa Leader-aloitteen antamasta tuesta pk-yrityksille ja käsiteollisuudelle. Nimittäin samalla kun Leader II -aloitteen perusteella rahoitettujen toimien joukossa on suoraan pk-yrityksiä hyödyttäviä toimia {pk-yritysten ja käsityöläisammattien hyötyminen yrityspalveluista, "yhden luukun" -lähipalvelujen luominen, innovatiivisten investointien tukeminen, yritysten perustamisen tai etätyön helpottamisen tukeminen), muut toimet hyödyttävät tarkastelluilla alueilla sijaitsevia pk-yrityksiä epäsuorasti. Maaseudun kehittämisen teknisen tuen erilaiset toimenpiteet, maatalouden, metsänhoidon tuotannon hyödyntäminen ja markkinointi sekä koulutustoimet ovat tällaisia toimia. Kiistämättä juuri menettelytapa on johtoajatuksena Leader-aloitteen toteuttamisessa, t. s. aluetta koskeva yhdistetty kehittämisstrategia, johon asianosaiset toimijat osallistuvat ja jonka avulla pk- laajempaa kehittämishanketta. Koska yritykset voivat kehittää innovatiivisuus on lisäksi ehtona Leader-ohjelmaan pääsemiseksi, toteutettavissa hankkeissa voidaan kokeilla uusia organisaatio- ja markkinointitapoja ja uusia tuotteita, mikä tarjoaa näin pk-yrityksille uusia mahdollisuuksia. toimintaansa osana kalastuksen paikallisen ja Leader II -aloitteeseen on lisätty uusi osa: kansainvälinen yhteistyö, johon on varattu 137 milj. ecua. Leader II - ohjelman edunsaajilla on näin mahdollisuus suunnitella, toteuttaa ja markkinoida yhteisesti tuotteita ja palveluita kaikilla maaseudun kehittämisen aloilla. Tämän uuden osan ansiosta Leader-alueiden pk-yritykset voivat työskennellä yhdessä ja kehittää toimintojaan. 4. 3 Uudenlaiset toimintamuodot Eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten (BIC), joita komissio tukee EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan perusteella, tavoitteena on myötävaikuttaa innovatiivisten yritysten perustamiseen ja jo toimivien pk-yritysten uudenaikaistamiseen ja kehittämiseen. Euroopan unionissa on nykyään 140 eurooppalaista yritys-ja innovaatiokeskusta, joista suurin osa sijaitsee tavoitteeseen 1 ja 2 kuuluvilla alueilla, mutta niitä on myös tukialueilla 6 ja 5b. Keskukset kuuluvat eurooppalaiseen BIC-verkostoon (European Business and Innovation Centre Network). Komissio aloitti toukokuussa 1997 arviointitutkimuksen, joka koskee eurooppalaisia yritys- ja innovaatiokeskuksia tukevaa komission tointa, jota se on laajentanut vuodesta 1984 lähtien osana aluepoliikkaansa. Tämän tutkimuksen avulla, jonka tulokset ovat tilinpäätöksen saatavissa maaliskuussa 1998, komissio aikoo tehdä ensimmäisen 105 Ehdotuspyyntö, jonka tarkoituksena on aloittaa eurooppalainen koordinointi-ja vaihtotoiminta, jonka avulla voidaan edistää unionin epäsuotuisilla alueilla toimivien matkailualan pk-yritysten elektronista mainontaa ja kauppaa Internet-verkon kauta, EYVL C 162,6. 6. 1996, s. 21. 1 06 Avoin menettely, EYVL S 142,25. 7. 1996, s. 33. 48 toiminnastaan, arvioida toimintansa yhdenmukaisuutta muiden samankaltaisten alueellisten kehitystoimien kanssa, joita rahoitetaan joko yhteisön tai kansallisilla määrärahoilla, ja esittää tarvittavia muutoksia tämän toimen toteuttamiseen. EAKRrsta annetun asetuksen 10 artiklan107 perusteella voidaan rahoittaa sellaisia selvityksiä ja koehankkeita, jotka koskevat alueellista kehitystä yhteisön tasolla, erityisesti jäsenvaltioiden sisä- ja ulkorajoilla sijaitsevilla alueilla. Talousarvio rajataan 10 artiklassa enintään yhteen prosenttiin EAKR:n vuosittaisista varoista. Lähes 400 milj. ecun talousarvio on varattu neljän aihepiirin mukaisille toimille: Euroopan unionin sisäiset ja sen rajat ylittävät alueiden väliset yhteistyötoimet (Recite Ilja Ecos/Ouverture II - 180 milj. ecua), innovaatio alueellisessa ja paikallisessa taloudellisessa kehittämisessä (90 milj. ecua), aluesuunnittelu (45 milj. ecua) ja kaupunkipolitiikka (80 milj. ecua). Näistä toimista on julkaistu ehdotuspyynnöt EYVL:ssä. Rahoitusta annetaan myös koehankkeille seuraavilla aloilla: kaupungit, tietoyhteiskunta, työllisyysmahdollisuudet, kulttuurialan yhteistyö, alueiden välinen yhteistyö yhteisön sisä- ja ulkorajojen yli sekä aluesuunnittelu. Pk-yrityksiä kiinnostaa erityisesti Recite II. siirto, uudet teknologian innovaatio ja Komissio tutkii lisäksi parhaillaan mahdollisuutta perustaa uusi väline nimeltä "Eurofin", joka on tarkoitettu parantamaan avustetuilla alueilla sijaitsevien innovatiivisten pk-yritysten rahoittamista hankkimalla osuuksia niiden pääomista. on 10 laatia annetun asetuksen koehankkeita, artiklan mukaisia Komissio tukee myös innovaation ja tietoyhteiskunnan alueellisia kehittämisstrategioita. EAKR:sta alueellisia innovaatiostrategioita (Regional Innovation Strategies, RIS) ja tietoyhteiskuntaan liittyviä alueellisia aloitteita (Regional Information Society Initiatives, RISI) hallinnoi noin 60 alueellista viranomaista, ja ne saavat liikkeelle yli 1 000 julkista ja yksityistä alueellista avaintoimijaa, erityisesti pk-yritysten johtajia, pohtimaan organisoidusti strategiaa, jonka tavoitteena konkreettiseksi strategia aloittaen ensisijaisten hankkeiden määrittelystä. Alueelliset toimintasuunnitelmaksi innovaatiostrategiat teknologiset näkökohdat ja tutkimus sekä puhtaasti taloudelliset ja institutionaaliset näkökohdat, jotka ovat perinteisissä tuotantorakenteissa aivan yhtä tärkeitä. Tietoyhteiskuntaan liittyvät alueelliset aloitteet tähtäävät niiden mahdollisuuksien ja taloudellisten riskien tunnistamiseen, joita tietoyhteiskunta alueilla synnyttää. Tämä on tarpeen, jotta alueet voisivat ennakoida tämän uuden vallankumouksen vaikutukset ja näin maksimoida mahdollisuudet ja minimoida niiden haitalliset vaikutukset. Näitä kahta tointa hoidetaan yhteistyössä toisaalta innovaation edistämistoimien kanssa (Innovaatio-ohjelman RITTS) ja toisaalta tietoyhteiskunnan kanssa. innovaation edistämiseen mukaan ja muuntaa alueellinen tähtäävät lukien se Alueellisten strategioiden ja toimintasuunnitelman laatiminen perustuu julkisen ja yksityisen sektorin sekä alueella sijaitsevien yritysten, erityisesti pk-yritysten, välisen yhteistyön vahvistamiseen sekä teknologian tai palvelujen tarjonnan perusrakenteisiin, jotka liittyvät alueella vallitsevaan teknologiseen innovaatioon ja tietoyhteiskuntaan. Kaikki strategisen suunnitelun toimet alkavat analysoimalla erityisesti pk-yritysten tarpeiden kysyntää ja käsittävät monitieteisen ja yhtenäistetyn lähestymistavan, joka perustuu alueellisten vastuiden alalla todellisen toissijaisuuden toteuttamiselle. EMOTRin ohjausosastosta annetun asetuksen 8 artiklan perusteella voidaan rahoittaa myös selvityksiä ja koehankkeita sekä maaseudun ja maatalouden kehittämisestä saatujen yhteisön tulosten esittelyä ja jakelua (katso esimerkkinä yrittäjänaisia koskeva luku). 1 07 Asetus 2083/93, annettu 20. 7. 1993. EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 38. 49 ESRrsta annetun asetuksen 6 artiklan perusteella voidaan rahoittaa innovatiivisia teknisen avun toimia ja esittelykoehankkeita ammattikoulutuksen ja työllisyyden kehittämisen alalla sekä ESR:n yhteisrahoittamien toimenpiteiden seuranta- ja arviointitoimia. 5. ERITYISALOILLA (MAATALOUS JA KALASTUS) TOIMIVIEN PK-YRITYSTEN HYVÄKSI TEHDYT TOIMET Tavoite uudenaikaistaminen/rakennemuutos) (maatalouden 5a rakenteiden mukauttaminen ja kalastuksen Vanhassa EY-asetuksessa N:o 866/90, joka on korvattu 20 päivänä toukokuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella N:o 951/97 ja EY-asetuksella N:o 867/90, säädetyt toimenpiteet maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta koskevat ensisijaisesti pk-yrityksiä. Käytännön kokemukset ja tilastolliset tiedot elintarvikealan rakenteesta paljastavat, että yli 90 prosenttia noin 253 000 yrityksestä EU:n elintarvikealalla työllisti alle 20 henkeä ja 6 prosenttia työllisti 20-99 henkeä. Näiden toimenpiteiden kohderyhmänä eivät kuitenkaan ole pk-yritykset eivätkä ne sisällä mitään pk-yrityksiä koskevia erityisiä toimia tai sääntöjä. Pk-yritysten osallistumisesta ohjelmiin ja siihen liittyvistä taloudellisista ponnisteluista yhteisön tasolla ei myöskään ole saatavissa määrällistä tietoa. Yhteinen kalastuspolitiikka Kalastusalalle on ominaista suuri joukko pk-yrityksiä. Esim. kalastuksen ja vesiviljelyn tuotteiden jalostaminen työllisti Euroopassa erään komission selvityksen108 mukaan noin 90 000 henkeä 2 240 eri laitoksessa, ja yhteisön keskiarvo oli 40 työntekijää yritystä kohti (Italiassa oli vähiten, 16, ja Saksassa eniten, 91). Lisäksi 95 prosenttia yhteisön laivaston aluksista on alle 24-metrisiä. Tässä yhteydessä pk-yritykset ovat merkittävä osa kalastus- ja vesi viljelyalan hyväksi tehtyjen rakenteellisten toimien edunsaajista. Suurin osa alan rakenteellisista ja yhteiskunnallis-taloudellisista toimenpiteistä on tarkoitettu juuri pk- ja Pesca- yrityksille erityisesti kalatalouden ohjauksen yhteisöaloitteen välityksellä. rahoitusvälineen (KOR) KOR, joka on vuodesta 1994 lähtien ollut Euroopan unionin neljäs rakennerahasto (tavoite 5a) ja jonka varat ovat 2 800 milj. ecua kaudella 1994-99, voi yhteisrahoittaa toimia seuraavilla aloilla: - pyyntiponnistusten mukauttaminen (alusten toiminnan lopettaminen, yhteisyritysten perustaminen); laivastojen uusiminen ja alusten nykyaikaistaminen; - - vesiviljelyn kehittäminen; - rannikkovyöhykkeiden suojelu; - kalastussatamien kalusto; - - myynninedistäminen; - kalastajiin kohdistuvat yhteiskunnallis-taloudelliset toimenpiteet; - muut toimenpiteet (tekninen apu). tuotteiden jalostus ja markkinointi; 108 Euroopan yhteisön kalastuksen ja vesiviljelyn tuotteiden jalostamissektoria koskeva tilastollinen tutkimus, huhtikuu 1993, Euroopan komissio. 50 6. PK-YRITYSTEN TUKEMINEN NIIDEN STRATEGIOIDEN EUROOPPALAISTAMISESSA JA JA PAREMPIEN TIEDOTUSPALVELUJEN KANSAINVÄLISTÄMISESSÄ ERITYISESTI YHTEISTYÖN AVULLA 6. 1 Tiedotus yrityksille 6. 1. 1 Euro Info Centres (EIC) verkosto tai seitsemän. paikallisen Samanaikaisesti (kauppakamarit, yhdistelmärakenteisiin euroneuvontayhteyskeskusten Tammikuussa 1995 tapahtunut Euroopan unionin laajenemisen 15 maan laajuiseksi johti siihen, että Suomessa avattiin seitsemän euroneuvontakeskusta, Ruotsissa yhdeksän ja Itävallassa (Euro-Info Correspondence Centre, EICC) perustamista Keski- ja Itä-Euroopan maihin on jatkettu, ja sitä on laajennettu Välimeren alueen maihin. Kaikkiaan 227 euroneuvontakeskusta ja 21 euroneuvontayhteyskeskusta muodostavat ainutlaatuisen verkon, joka on sijoittautunut suorassa suhteessa pk-yrityksiin oleviin julkisiin, yksityisiin kehittämisen tukiorganisaatiot tai pankit). Euroneuvontakeskukset (EIC) ovat täysin omistautuneet pk- yrityksille, ne ovat monipuolisia ja antavat pk-yrityksille yleisosaajan asiantuntemuksen yhteisöön liittyvissä asioissa. Euroneuvontakeskukset (EIC) ovat etuoikeutettu side Euroopan ja pk-yritysten välillä, ne antavat yrityksille tietoja, perehdyttävät, neuvovat ja avustavat niitä kaikissa yhteisön ohjelmiin ja politiikkoihin liittyvissä asioissa. Euro Info Centres uusi tehtävä Kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta vuonna 1996 tehty neuvoston päätös on tehnyt euroneuvontakeskuksista pk-yritysten neuvontapisteitä yhteisöä koskevissa asioissa. Tämä euroneuvontakeskuksille uskottu uusi tehtävä on taata pk-yrityksille yksinkertaisemmin, selkeämmin ja näin ollen tehokkaammin tietoa Euroopan unionista kuin ennen - sen lainsäädännöstä, ohjelmista, mahdollisuuksista. Tämä näkyy verkon sopeutumisstrategiana, jonka jäsenvaltiot ottivat myönteisesti vastaan 19. syyskuuta 1997. Strategiassa tarkennetaan neuvontapisteinä toimimisen konkreettiset seuraukset, Euro Info Centres (EIC) tarjoamien palvelujen valikoima ja pk-yrityksistä tulevaa palautetietoa koskevat menettelytavat. Pk-yritysten neuvontapisteet Neuvontapiste-nimityksen mukaisesti euroneuvontakeskukset (EIC) ovat yhteisöä koskevan tiedon ohjaus- ja käsittelykeskus. Pk-yrityksillä on näin lähellään keskustelukumppani, jolta saa yksinkertaisen käytännön vastauksen kaikkiin kysymyksiin joko suoraan tai joka ohjaa ne pyytämään tietoa muilta organisaatiolta ja/tai muilta asiaan erikoistuneilta tahoilta, jotka kykenevät antamaan asiasta syventävää tietoa. Neuvontapisteenä toimimisen tavoitteen konkretisoiminen tarkoittaa toiminnan tasolla tiiviin yhteistyön tekemistä muiden pk-yritysten tukiorganisaatioiden kanssa, joita ovat mm. muut ja yhteisön verkot kuten INNOVAATIO-keskukset, kansallisten Craft-tietokeskusten eurooppalaiset yritys- ja innovaatiokeskukset, joihin euroneuvontakeskukset (EIC) lähettävät niiden tehtäviin kuuluvia palveluja tarvitsevat yrittäjät. Itse asiassa "neuvontapiste" ei tarkoita sitä, että euroneuvontakeskukset (EIC) olisivat ainoa pk-yritysten keskustelukumppani. Euroneuvontakeskukset (EIC) kehittävät järjestelmällisesti yhteistyökumppanuuksia muiden pk-yritysten alueelliset, kansalliset, ammatilliset ja alakohtaiset yhteistyökumppanit) suosimalla yhteisvaikutusta sekä välttämällä päällekkäistä työtä ja pätevyyttä toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. On nimittäin tärkeää, että jokainen pk-yritysten keskustelukumppani rajaa tiedottajan ja neuvonantajan tehtävänsä selkeästi määritellyllä ja täydentävällä aihealueella (euroneuvontakeskukset (EIC) ovat yhteisöä koskevan tiedon yleisosaajia, muut komission verkot antavat yhteisöä koskevaa (isäntäorganisaatiot, paikalliset, tukiorganisaatioiden kanssa 51 erikoistunutta tietoa, paikalliset ja kansalliset yhteistyökumppanit antavat paikallista ja kansallista tietoa). Euro Info Centres (EIC) palvelujen laadun takaamiseksi ne ovat jatkuvan ulkopuolisen tarkkailun alaisia. Tämän arvioinnin tuloksena osa euroneuvontakeskuksista vaihdetaan vuoden 1997 liittää lopussa. Euro Info Centres (EIC) verkkoon voidaan tarjouspyyntöjen kautta liitännäisjäseninä alakohtaisia tai horisontaalisia, eurooppalaisia tai kansallisia pk-yrityksiä edustavia organisaatioita. lisäksi Euro Info Centres (EIC) palveluvalikoima: Tiedottaminen työkalun, (Guide Eco Management), ja eurooppalaisten ympäristöstandardien ja osallistuvat aktiivisesti sellaisiin suosittuihin Vuonna 1995 euroneuvontakeskukset (EIC) vastasivat 310 000:een Euroopan unionin yritysten esittämään kysymykseen kaikista eurooppalaisista aihepiireistä. Vuonna 1996 vastauksia annettiin yli 350 000. Euroneuvontakeskukset (EIC) levittävät tietoa, ne tarjoavat yritysten käyttöön suuren määrän kirjallista aineistoa: esitteitä, tiedotteita, oppaita, esim. ympäristöjohtamisen oppaan tarvitaan jota itsearvioinnissa soveltamista pk-yrityksissä koskevien kysymysten ymmärtämiseen. Euroneuvontakeskukset (EIC) järjestävät seminaareja tapahtumiin kuten ja konferensseja eurooppalaiset tietoyhteiskuntaviikot, jotka järjestettiin yhdessä tietoyhteiskuntaa koskevia hankkeita käsittelevän tietotoimiston kanssa (Information Society Project Office, ISPO) Euroopan unionin, KIE-maiden sekä Välimeren alueen maissa. Vuonna 1996 järjestetyn standardointia koskevan ja vuonna 1997 järjestetyn euroa koskevan tiedotuskampanjan yhteydessä euroneuvontakeskukset tekivät kyselyjä yrityksissä ja jakoivat runsaasti esitteitä ja ohjelmistoja itsearviointia varten. Arvioidaan, että vuoden 1997 ensimmäisen neljänneksen lopussa nämä kampanjat ovat saaneet aikaan yli 6 milj. kontaktia. Vuoden 1997 aikana satakunta euroneuvontakeskusta järjesti yli 150 tapahtumaa työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevän tiedotuskampanjan yhteydessä pk- yrityksissä. tiedotuspäivät, järjestivät (EIC) Ensimmäiset neuvot ja avustaminen Euroneuvontakeskukset (EIC) tarjoavat ensituen yritysten eri kehitysvaiheissa. Ne antavat yrityksille neuvoja ennen kaikkea avoimista eurooppalaisista rahoituslähteistä kuten yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämise ohjelmista ja rakennerahastoista, eurooppalaisesta laatupolitiikasta, standardoinnista ja sertifioinnista sekä ympäristöpolitiikasta. Euroneuvontakeskukset (EIC) antavat myös tukea uusien markkina-alueiden ylläpitämiseen ja yritysten vahvistamiseen. Tässä eurooppalaistumista ja kansainvälistymistä koskevilla aloilla taaten niille paremman tiedonsaannin kolmansien maiden kaikista markkinoista ja EU:n niihin liittyvistä ohjelmista, yritysten yhteistyön edistämisestä sekä EU:n sisällä että kolmansien maiden kanssa muita verkkoja ja yhteisön välineitä hyväksi käyttämällä. Näillä eri aloilla verkon yhteinen osaaminen perustuu Euro Info Centres erikoistuneisiin ryhmiin, jotka kehittävät pk-yritysten tarpeita vastaavia tuotteita ja palveluja. Tällaisten ryhmien kattamat tärkeimmät alat ovat ympäristö, euro, ulkosuhteet, tietoyhteiskunta, julkiset hankinnat ja standardointi. euroneuvontakeskukset toimivat asiassa (EIC) Pk-yrityksistä tuleva palautetieto Komission yksiköt ovat tietoisia Euro Info Centres (EIC) etuoikeutetusta asemasta saada tietoja niistä erityisongelmista, joita pk-yritykset kohtaavat lainsäädännön noudattamisessa tai osallistumisessa tiettyihin yhteisöohjelmiin. Palautetietoa saadaan kysymällä suoraan euroneuvontakeskuksilta tai antamalla niille tehtäväksi erityisselvityksiä alueen pk-yrityksille jaettujen kyselylomakkeiden perusteella. Euroneuvontakeskukset (EIC) jatkavat vuonna 1994 aloitettua yhtenäismarkkinoita koskevaa työtä hyvin laaditun palautetietomenettelyn ansiosta 52 ja keräämällä "menestystarinoita". Euroneuvontakeskukset (EIC) ovat myös osallistuneet alv- kokeiluryhmän kaltaisiin neuvontapaneeleihin ja keränneet joko omissa tai asiakkainaan olevien pk-yritysten nimissä lausuntoja ja kommentteja yhtenäisvaluuttaa, innovaatiota ja julkisia hankintoja koskevista vihreistä kirjoista. Euroneuvontakeskuksilla on myös konkreettinen tehtävä yhtenäismarkkinoiden toiminnassa, koska ne antavat pk-yrityksille tietoa valitusmenettelyistä ja huolehtia tehtyjen valitusten seurannasta. 6. 1. 2 Muut tiedotustoimet Vastatakseen lukuisiin mitä erilaisimmilta tahoilta (yrityksistä, ammatillisista järjestöistä, konsulteilta, opiskelijoilta jne. ) tuleviin, suoraan komissiolle osoitettuihin tiedusteluihin yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt uudistivat vuonna 1995 yrittäjäyleisölle tarkoitetun yleisen tietopalvelun perustamalla vierailijoille avoimen tiedotuskeskuksen. Tiivis yhteistyö muiden komission yksiköiden tiedotuskeskusten kanssa mahdollistaa tietojen antamisen tarpeiden mukaisesti tehokkaalla ja kohdennetulla tavalla sekä organisoimaan selvityksiä ja ryhmien vierailuja. Kuukausittain ilmestyvää, tiivistä tietoa sisältävää, pk-yrityksille tarkoitettua EURO-INFO tiedotuslehtistä jaetaan ilmaiseksi 60 000 kappaletta järjestöille, yhdistyksille, ammattiryhmittymille, BRE-, BC-NET-ja Euro Info Centres verkkojen jäsenille, yrityksille ja Euroopan toimielinten tiedotuspalveluille sekä edustustoille, jotka ovat sitä pyytäneet. Yrityspolitiikan näyttelyosasto kohdennettuine kirjallisine materiaaleineen on yksi kysytyimmistä ja arvostetuimmista välineistä erityisesti Euroopan unionin epäsuotuisimmilla alueilla, joilla se on usein ainoa keino jakaa suoraan tietoa yhteisöstä. Tällainen osasto voidaan INTERPRISE, pystyttää EUROPARTENARIAT, ostomessut, käsiteollisuuskonferenssit), joihin osallistuu noin 300 henkeä. Pk-yritysten hyväksi tehtyjen yhteisötoimien näkyvyyden lisäämiseksi yrityspolitiikan yksiköt ovat jo useiden vuosien ajan osallistunut tiettyihin tapahtumiin yhdessä komission tarkoitettuja muiden yksikköjen kanssa. Komissio on myös rahoittanut pk-yrityksille tiedotusseminaareja jäsenvaltioissa. kohdistetuissa pk-yrityksille tapahtumissa (kuten 6. 2 Yritysten välinen kansainvälistymisen edistämiseksi yhteistyö ja kumppanuus eurooppalaistumisen ja Yksi yrityspolitiikan keskeisiä aloja on yritysten välinen yhteistyö pääasiassa Euroopan unionin alueella, mutta myös sen ulkopuolisissa maissa. Yritysten välisen yhteistyön kannustamiseksi unionissa komissio on perustanut yhteistyökumppanin etsintäverkkoja ja erityisiä yritysten tapaamisohjelmia (EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE). Komissio on luonut erityisohjelmia ja -toimia yritysten kansainvälistymisen ja erityisesti unionin alueella sijaitsevien ja kolmansien maiden yritysten välisen kumppanuuden edistämiseksi. Yhteistyökumppanien etsintäverkot Vuonna 1996 kaikkiaan 500 tiedustelijaa BRE-verkon muodostavasta 73 maasta esitti 8 200 yhteistyötarjousta tai -pyyntöä. Samanaikaisesti 300 neuvonantajaa BC-NET-verkon nykyisin kattamasta 40 maasta teki 7 300 yhteistyötarjousta tai -pyyntöä. Pyynnöt tulivat pk- yrityksistä, jotka haluavat tehdä teknistä, taloudellista tai kaupallista yhteistyötä koskevan pysyvän sopimuksen. Kolmannesta monivuotisessa ohjelmassa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) kaavaillaan sellaisen tietokannan rakentamista, jonka avulla voidaan hyödyntää yleisesti kaikkia yhteistyökumppanuuden mahdollisuuksia eli joka yhdistää BRE-yhteistyön ja BC-NETin tarjoamat mahdollisuudet ja INTERPRISE- EUROPARTENARIAT-tapahtumat. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ja yhteistyöverkon jäsenten laajojen neuvottelujen seurauksena BC-NET/BRE -sektori on aloittanut tarvittavat työt sellaisen uuden tiedotusvälineen toteuttamiseksi, joka yhdistää jäsenet sekä keskenään että komissioon. Välineen suunnittelussa ovat olleet ratkaisevia tietyt näkökohdat kuten tarve rakentaa nykyaikaisiin tekniikoihin tukeutuva käyttäjäystävällinen työkalu ja tarve säilyttää 53 kunkin verkon erityisominaisuudet mitä tulee sen toimintatapaan ja verkon jäsenten pääsyyn tietokantaan. Eräs keskeisistä tehtävistä uuden työkalun käyttöönotossa on siis mahdollistaa se, että BC-NETin ja BRE:n jäsenet voivat olla aktiivisessa roolissa. Jäsenet voivatkin tulevaisuudessa tehdä reaaliaikaisia kyselyjä yhteiseen tietokantaan talletetuista tiedoista ja poimia niitä kiinnostavat tiedot yhdistellen erilaisia ennalta määritettyjä hakumuuttujia. 6. 2. 1 Yritysten eurooppalaistuminen 6. 2. 1. 1 Kansainväliseen yhteistyöhön sopiva oikeudellinen väline: eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY) Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY)109 on erityisen sopiva oikeudellinen kehys pk-yritysten välisen kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi. Siksi yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt ovat tehneet aloitteen ETEY-verkostosta nimeltään Regie-hanke. Hankkeen tavoitteena ovat tiedottaminen ja tekninen avustaminen - tehtävät, jotka väistämättä liittyvät ETEY:n tekemiseen tunnetuksi taloudellisten toimijoiden parissa110. Osana tätä tointa järjestettiin maaliskuussa 1996 konferenssi läheisessä yhteistyössä yritysten oikeuksista vastaavien yksikköjen kanssa tilinpäätöksen laatimiseksi ETEY:n kuuden ensimmäisen toimintavuoden kokemuksista ja tämän oikeudellisen välineen tekemiseksi tunnetuksi pk-yrityksille. Konferenssi oli ainutlaatuinen tilaisuus komission yksiköille ja ETEY:n nykyisille ja potentiaalisille käyttäjille tavata toisiaan, ja se antoi tarvittavan sysäyksen uusille ETEY:n hyväksi tehtäville toimille kuten 9. syyskuuta 1997 annetun taloudellisten komission etuyhtymien osallistumista julkisiin hankintoihin ja julkisista varoista rahoitettuihin ohjelmiin111. Niihin kuuluu käytännön työvälineiden suunnittelu, esimerkiksi esite pk- yrityksille, jotka haluavat käyttää tätä yhteistyövälinettä. joka koskee eurooppalaisten tiedonannon hyväksymiselle, 6. 2. 1. 2 Kumppanuusohjelmat: EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE EUROPARTENARIAT yhdessä hallinnoivat yhteistyökumppaneita, EUROPARTENARIAT tähtää rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden taloudelliseen kehittämiseen (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) kannustamalla eri maissa sijaitsevia pk-yrityksiä yhteistyöhön. Ohjelmaa ja koheesiopolitiikasta vastaavat yksiköt, ja se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden tavata neuvotella mahdollisista potentiaalisia yhteistyösopimuksista. Euroopan unionissa järjestetään joka vuosi kaksi tapahtumaa. Järjestelyissä noudatetaan menetelmää, joka on todistanut tehokkuutensa: valitaan isäntämaa, valitaan kohdealueelta pk-yritykset, jotka haluavat löytää yhteistyökumppanin (noin 400), julkaistaan valittujen yritysten kuvauksen sisältävä luetteloa 15 jäsenvaltioon ja kolmansiin maihin, järjestetään henkilökohtaisia liiketapaamisia, arvioidaan ja seurataan kontaktien tuloksia. yrityspolitiikasta keskustella levitetään luettelo, alue- sekä ja Menetelmän saaman menestyksen ansiosta EUROPARTENARIAT kattaa nykyisin yli 70 maata. Yhteistyössä toimivaltaisten pääosastojen kanssa jokaista tapahtumaa mainostetaan tästä lähtien yhteistyökumppaneille Välimeren maissa, Keski- ja Itä-Euroopassa, Itsenäisten valtioiden yhteisössä, Latinalaisessa Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Menetelmä on myös otettu kyseisten maiden taloudellista kehittämistä koskeviin yhteisöohjelmiin. !09 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2137/85, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1985, eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY), EYVL L 199,31. 7. 1985, s. 1. 1 10 Katso ETEY-verkoston (Regie) perustamista koskeva tiedotus lukijoille, EYVL C 146, 13. 6. 1995. Regie-hankkeen nykyinen oikeusperusta sisältyy kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritysten) hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000), EYVL L 6,10. 1. 1997, s. 25. 1 ' ' Komission 9. 9. 1997 antama tiedonanto, EYVL C 285,20. 9. 1997, s. 17. 54 EUROPARTENARIAT numeroina: 1995, Saksa ja Portugali EUROPARTENARIAT 20. -21. 3. 1995). Tapahtumaan osallistui noin 5 000 vierailijaa 54 maasta. Kaikkiaan 357 saksalaisyrityksellä oli noin 10 000 liiketapaamista 2 000 vierailevan pk-yrityksen kanssa, joista 200 tuli Itsenäisten valtioiden yhteisöstä. Nordrhein-Wesfalen (Dortmund, Arviointikertomuksesta käy ilmi, että saksalaisten ja vierailevien yritysten välillä tehtiin 188 yhteistyösopimusta ja vierailevien yritysten kesken 124 sopimusta. Tietoisina tapahtuman taloudellisten seurausten merkityksestä yrityksille saksalaiset paikallisviranomaiset ovat halunneet jatkaa tapahtumaa järjestämällä helmikuussa 1998 toisen tapahtuman osana INTERPRISE-ohjelmaa. EUROPARTENARIAT Portugali (Lissabon, 24. -25. 11. 1995). Kaikkiaan 406 portugalilaisyritystä tapasi 11 000 neuvottelussa noin 2 000 pk-yritystä (joista 250 tuli oli merkkipaalu Ruotsista, Norjasta EUROPARIEN ARIAT-ohjelmassa, sillä siellä otettiin käyttöön ohjelmistojärjestelmä, tapaamisia voidaan hallinnoida. jonka avulla vierailijoiden välisiä spontaaneja ja EUROPARTENARIAT-tapahtuma kansainvälisten tapaamisten keskusnäyttämö. tästedes pk-yritysten eurooppalaisten Suomesta). tapahtuma Tämä on ja 1996, Ruotsi ja Italia. EUROPARTENARIAT Pohjois-Skandinavia (Luleä, 13. -14. 6. 1996). Ensimmäinen yhdessä kolmesta uudesta jäsenvaltiosta järjestetty EUROPARTENARIAT kokosi yli 1 500 pk-yritystä 50 eri maasta. Tilaisuuteen tarttuen EUROPARTENARIAT kohdistui yhden maan sijasta poikkeuksellisesti kolmeen eli Suomeen, Norjaan ja Ruotsiin. Yliteensä 386 yrityksellä oli noin 7 500 liiketapaamista 1 200 vierailijayrityksen kanssa, joista 225 tuli Phare-maista ja 160 Tacis-maista. Samanaikaisesti pidettiin useita seminaareja, muun muassa naisyrittäjiä koskeva konferenssi EUROPARTENARIAT Italia (Genova, 27. -29. 11. 1996). Sen lisäksi, että tapahtumaan osallistui suuri joukko yrityksiä Phare-, Tacis- ja Välimeren maista, mukana oli ensimmäistä ja Yhdysvalloista yli 70 maan ollessa edustettuina. Pohjois- ja Keski-Italiasta valitut 406 yritystä tapasivat lähes 2 350 pk-yritystä noin 12 000 kahdenvälisessä keskustelussa. yrityksiä Aasiasta, Latinalaisesta Amerikasta kertaa paljon Vuonna 1997 Kreikka ja Ranska Massif Central: Europartenariat Kreikka (Pireus 23. -24. kesäkuuta 1997). Kaikkiaan 400 kreikkalaista pk-yritystä tapasi 1 733 vierailevaa yritystä yli 60 maasta. Rekisteröidyistä vierailijayrityksistä 758 tuli EU:sta, 37 EFTA-maista, 299 Välimeren maista, 360 Phare- maista, 200 Tacis-maista, 64 Aasiasta ja 12 Yhdysvalloista. Tapaamisia järjestettiin yhteensä 11 336. Europartenariat Ranska Massif Central (Clermont-Ferrand 16. -17. lokakuuta 1997). Kaikkiaan 418 ranskalaista pk-yritystä tapasi 1 750 vierailevaa yritystä yli 60 maasta. Rekisteröidyistä vierailijayrityksistä 974 tuli EU:sta (333 Ranskasta), 48 EFTA-maista, 213 Välimeren maista, 201 Phare-maista, 138 Tacis-maista, 104 Aasiasta, 34 Latinalaisesta Amerikasta, 25 Yhdysvalloista ja 13 Kanadasta. Tapaamisia järjestettiin yhteensä 10 300. Tulevia tapahtumia: Europartenariat Hollanti 1998 (Apeldoorn 11. -12. kesäkuuta) ja Europartenariat Espanja 1998 (Valencia 12. -13. joulukuuta). 55 INTERPRISE yrityspolitiikkaa Osana on moninkertaistaa paikalliset, alueelliset ja kansalliset aloitteet tarkoituksena edistää pk- yritysten kansainvälistä yhteistyötä yritysjohtajien välisten keskustelujen avulla. INTERPRISE-tapahtumien toteutettujen tavoitteena Ohjelma tukeutuu EUROPARTENARIAT-menetelmään. Näiden kahden välillä on kuitenkin eroja. INTERPRISE tukee pienempiä tapahtumia (noin 100 pk-yritystä), jotka kohdistuvat yhteen tai kahteen toiminnan alaan ja kaikkiin Euroopan alueisiin, olivat ne sitten oikeutettuja rakennerahastojen tukeen tai eivät. Nämä ominaisuudet mahdollistavat sen, että paikalliset toimijat voivat käyttää INTERPRISE- menetelmää valitulla toimintasektorilla. Menetelmä on ollut menestys. Yli 200 hanketta on toteutettu sitten vuoden 1990, jolloin ohjelma aloitettiin. kehittämispolitiikkaa konkreettisesti taloudellista kuvamaan Kolmannet maat - Keski- ja Itä-Euroopan maat ja Välimeren maat - ovat voineet aluksi osallistua vain tiettyihin hankkeisiin. Komissio on sittemmin laajentanut tätä menetelmää Phare- ja Tacis-maihin, Latinalaiseen Amerikkaan, Välimeren yhteistyökumppaneihin ja laajentamisesta on Kaakkois-Aasian maihin. Eräs esimerkki INTERPRISE-menetelmän Riadissa 20. -22. 5. 1997 osana Euroopan unionin ja Persianlahden maiden välistä yhteistyötä järjestetty tapahtuma. Tähän tapahtumaan osallistui 170 yritystä, joista 75 Persianlahden alueelta ja 95 Euroopan unionista, ja osallistujen kesken järjestettiin 800 tapaamista. Vuonna 1995 jäsenvaltioissa järjestetyt 38 INTERPRISE-tapahtumaa keräsivät 6 000 yritystä ja synnyttivät 15 000 liiketapaamista. Hankkeiden arviointikertomuksissa ilmoitetaan lähes 500 yhteistyösopimuksen syntymisestä. Vuonna 1996 tuettiin 35:tä tapahtumaa, ja vuodeksi 1997 kaavaillaan 32:ta tapahtumaa. 6. 2. 1. 3 Alueiden välisen yhteistyön kannustaminen: Recite II Lokakuussa 1996 julkaistiin unionin sisäisen alueiden välisen yhteistyön pohjalta ehdotuspyyntö112 hankkeiden tukemiseksi viidellä toiminta-alalla, joista kaksi koskee suoraan pk-yrityksiä: pk-yritysten pääsyn helpottaminen eurooppalaisille markkinoille muun muassa tarjottavien, sopivien yritysten välisten yhteistyötekniikkojen avulla ja pk-yrityksille innovaation kannustamiseen liittyvien palvelujen tarjonnan lisääminen. 6. 2. 1. 4 Kansainvälinen alihankinta Komissio on vähitellen kehittänyt alihankintaa koskevan politiikan, jonka alkuperäinen tavoite oli luoda todelliset eurooppalaiset alihankintamarkkinat ja joka nykyisin edistää eurooppalaisen alihankinnan kansainvälistymistä ja sen vahvistamista maailmantaloudessa. Aloitteita toteutetaan yrityspolitiikan yhteydessä osana kolmatta monivuotista ohjelmaa pk- yritysten hyväksi Euroopan unionissa. Yhteisiä aloitteita pannan täytäntöön muiden komission yksiköiden, eritoten teollisuudesta ja aluepolitiikasta vastaavan yksikön ja tilastotoimiston kanssa. Komissio on myös vakiinnuttanut hyvät työskentelysuhteet useiden kaupallisten yhdistysten ja alihankintaa välittävien organisaatioiden kuten kauppa- ja teollisuuskamarien ja kehitystoimistojen kanssa sekä Euroopan tasolla, kansallisesti että paikallisesti. Kehitetyillä aloitteilla on kolme päätavoitetta: 1 12 EYVL C 326, 31. 10. 96, s. 9. 56 teollista alihankintaa parantaa alihankintamarkkinoiden avoimuutta koskeva käytännön opas (Practical Guide on legal aspects of industrial subcontracting), alihankintaa välittävien organisaatioiden hakemisto (Directory of subcontracting intermediary organisations), josta on valmisteilla kolmas painos, ja tilastollisia selvityksiä alihankinnan taloudellisesta merkityksestä sekä järjestämällä ja tukemalla alihankintaa käsitteleviä seminaareja tekstiili/vaatetus ja rakentaminen); (kuluttajaelektroniikka, ja foorumeita laatimalla tärkeimpien teollisuuden alojen teollisuuden alojen välisiä yhteistyökumppanuuksia perustamalla vahvistaa alihankinnan tukiverkko SCAN (Subcontracting Assistance Network), jonka koevaiheen tulokset esiteltiin Brysselissä helmikuussa 1995. Verkon avulla yhdistetään nykyiset alinhankinnan tietokannat ja pörssit kautta Euroopan, ja sen perustana on yhteinen tapa muokata laatimalla alakohtaiset alihankintaa koskevat nimikkeistöt, edistämällä ja tukemalla International Buyers' Exhibition -tapahtumaa (IBEX-ohjelma, katso kehystettyä tekstiä jäljempänä), sekä laatimalla eurooppalaisen yhteistyöoppaan ("European Guide on Cooperation") ja yhteistyökumppanuutta teollisessa alihankinnassa koskevat ohjeet ("Guidelines for partnership in industrial subcontracting") yhteistyössä UNICE:n kanssa, tukemalla erityisesti alihankinnan kuluttaj elektroniikka- ja skootterialalla; toimittajia koskevaa kehittämisen keskipisteitä alakohtaisia hankkeita tietoa; ja edistää eurooppalaisen alihankinnan kansainvälistymistä tarjoamalla apurahoja japanilaisiin koulutusohjelmiin (Human Resource Training Programme - HRTP, joka on nykyisin nimeltään Japan Industry Insight) yhteistyössä EU-Japan Centre for Industrial Cooperation -keskuksen ja European Automotive Suppliers' Mission to Michigan - tapahtuman kanssa, joka pidettiin helmikuussa 1997. 57 IBEX: INTERNATIONAL BUYER'S EXHIBITIONS - OSTOMESSUT testattu osana yrityspolitiikkaa, koska neuvosto pyysi115 IBEX-kasite on luotu ja komissiota kokeilemaan menetelmää, jossa yritysten välisiä tapaamisia järjestetään suurten yritysten aloitteesta yritysten välisten uusien yhteistyökumppanuussuhteiden kehittämiseksi ("ostomessut"). Tämä menetelmä on otettu käyttöön myös aluepolitiikassa ja pk-yrityksiä koskevassa yhteisöaloitteessa. Näin komissio kannustaa ja tukee IBEX- ostomessujen järjestämistä tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. rakennerahastojen tukeen oikeutetuilla ja eritoten IBEX-ostomessuilla suurten yritysten ja pk-yritysten kesken järjestetään ennalta sovittuja kansainvälisiä tapaamisia, jotka on kohdennettu suurten yritysten selkeästi tunnistamiin tarpeisiin ja pk-yritysten erityisominaisuuksiin näihin tarpeisiin vastaamiseksi. Tämä yritysten välisten suhteiden järjestäminen, joka koskee erityisen strategista alaa (autoteollisuus, maatalouselintarvikkeet, tekstiili, puu jne. ) on tarkoitettu toisaalta tukemaan suuria yrityksiä niiden etsiessä kansainvälisessä mittakaavassa pk-yrityksiä yhteistyökumppaneikseen tarkkaan määriteltyihin yhteistyötarpeisiin ja toisaalta edistämään suurten yritysten ja pk-yritysten välisiä suhteita tarjoamalla pk-yrityksille tilaisuuksia solmia suoria yhteyksiä niiden tuotteista ja palveluista tai taitotiedosta kiinnostuneisiin suuriin yrityksiin. IBEX-tapahtumien avulla on mahdollista optimoida laatu ja mielenkiinto järjestettäessä pk-yritysten ja suurten yritysten kohtaamisia, ja verrattuna perinteisiin alihankintamessuihin niistä seuraa osanottajille sekä ajan- että rahansäästöä. Komissio on tukenut yrityspolitiikan puitteissa seitsemää IBEX-tapahtumaa: VETIS Torinossa marraskuussa 1996 (autoteollisuus), jolloin 67 tilaajaa tapasi 316 alihankkijaa 4 550 tapaamisessa jatkona vuoden 1994 VETIS-tapahtumalle, jossa 54 ostajaa tapasi 530 toimittajaa 7 314 tapaamisessa; MET Strasbourgissa lokakuussa 1996 (huipputekniikka), 20 ostajaa ja 156 toimittajaa 1 485 tapaamisessa; AEROMART Toulousessa joulukuussa 1996 (ilmailu), jolloin 31 ostajaa tapasi 182 toimittajaa 2 500 tapaamisessa; Elmia Food Jönkopingissä Ruotsissa maaliskuussa 1997 (maatälouselintarvikkeet), jolloin 25 ostajaa tapasi 68 toimittajaa 280 tapaamisessa; Eurocontract Brysselissä lokakuussa 1995 (moniala), jolloin 54 ostajaa tapasi 145 toimittajaa 1 340 tapaamisessa; Telematiikkatapahtuma on suunniteltu pidettäväksi Milanossa marraskuussa 1997. 6. 2. 1. 5 Yhteisyrityksen unionissa: JEV-väline Uuden JEV (eurooppalainen yhteisyritys) -ohjelman tavoitteena on tukea ja Euroopan unionissa sijaitsevien pk-yritysten välisten kansainvälisten yhteisyritysten perustamista. Ohjelma liittyy yhtenäisestä ohjelmasta pk-yritysten hyväksi 10. heinäkuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon ja monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi 9. joulukuuta 1996 tehtyyn neuvoston päätökseen, ja siinä edellytetään, että komissio kannustaa pk-yrityksiä luomaan tai kehittämään liiketoimintaa jossakin toisessa jäsenvaltiossa. 1 '3 Neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä marraskuuta 1993, EYVL C 326, 3. 12. 1993, s. 1. 58 Tähän mekanismiin kuuluu yhteisön tuki, jonka tarkoitus on kattaa osa yhteisyrityksen perustamisen aiheuttamista kustannuksista. Tuen määrä ja ehdot ovat seuraavat: - - enintään 50 prosenttia, mutta enintään 50 000 ecua, tukikelpoisista kustannuksista takaisin maksettavana ennakkona; jos yhteisyritys perustetaan, tuen osuus voidaan nostaa enintään 100 000 ecuun, joka kattaa loput 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; lisämaksu saa olla enintään 10 prosenttia koko tehdyn investoinnin määrästä. Ohjelma toimii rahoitusvälittäjien verkon kautta, johon kuuluu investointirahoitukseen erikoistuneita laitoksia. 6. 2. 2 Yritysten kansainvälistyminen: yhteistyö kolmansien maiden kanssa ja Euroopan unionin vauraus perustuu suurelta osin ulkomaankaupaan ja ulkomaisiin investointeihin. Vapaan maailmankaupan ja liiketoiminnan lisääntymisen, taloudellisen työllisyyden välillä on selvä syy-seuraus-suhde. Huolimatta kasvavista kasvun kilpailupaineista maailman eri talouksien globaalistuminen on siksi mahdollistanut sen, että pk-yritykset voivat nauttia ennen kokemattomasta kasvu- ja kilpailukykypotentiaalista, jota on edelleen lisättävä. EU:n yritysten on hyödynnettävä tehokkaasti yhtenäismarkkinoiden tarjoamia etuja ja varmistettava läsnäolonsa kolmansien maiden markkinoilla. Ponnistusten Euroopan unionin yritysten, mukaan investointimahdollisuuksien turvaamiseksi kolmansien maiden markkinoilla olisi vastattava ulkomaisille kilpailijoille sisämarkkinoiden vapautumisesta koituvia etuja. Sen tarjoaa kauppapolitiikkansa ansiosta vapaan pääsyn kolmansien maiden markkinoille, se on kehittänyt erikoisvälineitä pk-yritysten toiminnan tukemiseen EU:n rajojen ulkopuolella. lisäksi, että komissio lukien pk-yritysten, liiketoiminta- ja 6. 2. 2. 1 Kauppapolitiikka Komissio hyväksyi 14. helmikuuta 1996 markkinoillepääsyä koskevan strategian (Market Access Strategy)114, jossa se hahmottelee strategian muiden markkinoiden avaamiseksi. Komissio suosittelee kaksiosaista lähestymistapaa, joka käsittää kahdenvälisten toimien yhdistämisen monenväliseeen toimintaan Maailman kauppajärjestössä (WTO) ja muualla. Markkinoillepääsyä koskevan strategian yhteydessä tärkeä askel on ollut interaktiivisen markkinoille pääsyä koskevan tietokannan (Market Access Database) perustaminen (saatavissa internetistä). Sen avulla pk-yritykset voivat tiedottaa komissiolle esteistä, joihin ne törmäävät ulkomailla toimiessaan, ja komissio voi näin toimia niiden puolesta joko WTO:n kautta tai kahdenvälisesti. Kaupan esteitä koskevassa asetuksessa115, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1996, luotiin niinsanottu kolmas osa. Sen mukaan yksittäiset yritykset, mukaan lukien pk-yritykset (jäsenvaltioiden ja EU:n teollisuuden alojen lisäksi), jotka katsovat kärsineensä kolmansissa maissa vallitsevien kaupan esteiden aiheuttamaa vahinkoa, voivat tehdä asiasta valituksen. tietoa Tavoitteena on tarjota pk-yrityksille olennaista ja helposti saatavissa olevaa toimimisesta ja kaupankäynnistä ulkomailla. EU on kehittämässä järjestelmää tiedon tuottamiseksi kolmansien maiden markkinoiden olosuhteista ja vaatimuksista. Keskinäinen tunnustaminen voisi vastavuoroisuudessaan olla miellyttävämpi (ja siksi tehokkaampi) tapa kuin yksipuolinen painostus kolmansien maiden markkinoiden vapauttamiseksi vähentämällä eurooppalaisten kauppiaiden ja viejien kohtaamia lainsäädännöllisiä esteitä. Tähän mennessä 1 14 1 ! 5 "Kansainvälisen kaupan maailmanlaajuinen haaste: markkinoillepääsyä koskeva strategia Euroopan unionin osalta", KOM(96) 53, annettu 14 päivänä helmikuuta 1996. Neuvoston asetus (EY) N:o 3286/94, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, EYVL L 349,31. 12. 1994. s. 71. 59 keskinäistä tunnustamista koskevien sopimusten (Mutual Recognition Agreements, MRA) tekeminen säänneltyjä tuotteita koskevasta vaatimustenmukaisuuden arvioinnista on aloitettu Australian, Uuden Seelannin, Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa. Sopimusten hyödyt tuntuvat erityisesti pk-yrityksissä, jota eivät useinkaan kykene kantamaan monenkertaista kansallisten lainsäädäntöjen taakkaa. Samanaikaisesti EU jatkaa määrätietoista markkinoiden avaamisstrategiaansa monenvälisellä tasolla. Siihen kuuluvat seuraavat toimenpiteet: a) vakiinnuttaa Uruguayn kierroksen tulokset ja varmistaa, että kaikki toimet on tunnollisesti toteutettu, b) tunnistaa tapoja avata markkinoita yhä pidemmälle ja paljastaa uusia aloja kuten kilpailu ja investoinnit monenvälisille markkinoille, ja c) vastata maailman eri talouksien globaalistumisen liiketoimintojen synnyttämiin uusiin haasteisiin ja esteisiin. Vaikutusten pk-yritysten kehittämiseen odotetaan olevan positiivisia. EU:lla on ollut WTO:ssa tärkeä osa televiestinnän palveluja ja tietoteknologian tuotteita koskevien neuvottelujen onnistumisessa, ja se on antanut ratkaisevan sysäyksen aloittaa neuvottelut rahoituspalveluja koskevasta sopimuksesta uudelleen. Singaporessa joulukuussa 1996 pidetyn WTO:n ministerikokouksen lopuksi ministerit antoivat WTO. n julistuksen tietotekniikkatuotteiden kaupasta (Declaration on Trade in Information Technology Products), jossa edellytetään osanottajien poistavan tullit ja muut maksut tietotekniikkatuotteilta vuoteen 2000 mennessä. Lopulliseen sopimukseen osallistui 41 WTO:n jäsenmaata, joiden osuus tietotekniikkatuotteiden maailmankaupasta on 92 prosenttia. EU on toiseksi suurin tietotekniikkatuotteiden tuoja; tuonti EU:n ulkopuolelta oli noin 105 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 1995. Se, että EU poistaa tuontitullin noin 400 tietotekniikkatuotteelta, helpottaa merkittävästi ulkomaisten toimittajien pääsyä markkinoille. Näin EU:n yritykset, mukaan lukien erityisesti pk-yritykset, voivat hankkia tietotekniikkatuotteita halvemmalla ja sitä myöten saada kiistämätöntä kilpailuetua. 6. 2. 2. 2 Yhteistyö EFTA-maiden kanssa Sopimus, ETA, Euroopan talousalueesta EU:n ja EFTA-ETA-maiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) välillä tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. Sopimus tarjoaa puitteet EFTA-ETA- maiden osallistumiselle yhteisön monivuotisiin ohjelmiin keskeisten alojen tehostamiseksi ja yrityspolitiikan vahvistamiseksi erityisesti pk-yrityksissä 1. 1. 1994 alkaen. Yhteistyötä koskee 1. 1. 1997 alkaen myös kolmatta monivuotista ohjelmaa pk-yritysten hyväksi. 6. 2. 2. 3 Yhteistyö Pohjois-Amerikan markkina-alueen kanssa YHDYSVALLAT Marraskuussa 1995 kaupasta ja teollisuudesta vastaavat eurooppalaiset komissaarit sekä Yhdysvaltojen kauppaministeri aloittivat TABD-neuvottelut (Trans Atlantic Business Dialogue). TABD on ainutlaatuinen liiketoimintavetoinen prosessi, jossa eurooppalaiset ja amerikkalaiset toimitusjohtajat voivat tehdä yhteisiä suosituksia EU:n ja Yhdysvaltojen korkeimmille päättäville tasoille ja näin helpottaa Atlantin yli käytävää kauppaa ja investointeja. Marraskuussa 1996 aloitettiin TABD-konferenssissa Chicagossa pienyritystoimintaa koskeva yhteistyö (Transatlantic Small Business Initiative, TASBI) pienten yritysten erityistarpeista huolehtimiseksi. Se on olennainen ja horisontaalinen osa TABD- neuvotteluja, ja sen tavoitteena on helpottaa molemminpuolisesti hyödyttäviä liikesuhteita eurooppalaisten ja amerikkalaisten pk-yritysten välillä. Siinä on nykyään kaksi pääosaa: - kumppanuustapahtumat, jotka keskittyvät kannustamaan kummaltakin puolelta Atlanttia muodostamaan liittoumia ja yhteistyökumppanuuksia; tietyn alan pk-yrityksiä 60 - sellaisen yhteenliitetyn EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tiedotus- ja yhteistyöjärjestelmän kehittäminen, joka antaa yhden luukun palvelua tarjoten yrityksille EU:n ja Yhdysvaltojen kaupankäyntiä koskevaa kattavaa tietoa. Lisäksi pk-yritysten eritysongelmat otetaan huomiooon tärkeitä asioita kuten standardeja ja sertifiointia käsiteltäessä ja EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisiä selvityksiä toteutettaessa. Marraskuussa 1997 Roomassa pidetyssä TABD-kokouksessa pienyritystoimintaa koskevassa yhteistyössä päästiin eteenpäin. Kokouksessa yksilöitiin lisää pk-yritysten avainalueita kuten (joka koostuu Euroopan komission, sähköinen kaupankäynti. Yhteistyökomiteaa Yhdysvaltojen hallituksen ja yksityisen sektorin edustajista) laajennetaan, ja se alkaa kokoontua kahdesti vuodessa. Uusia ehdotuksia tehtiin myöhemmin tutkittaviksi (analyysin, koulutuksen, menestystarinoiden ja yleisen tiedon aloilla). Kumppanuustapahtumia ja tieto-ja yhteistyöjärjestelmien kehittämistä koskevista uusista toimista tehtiin päätöksiä. • Kumppanuustapahtumat Vuonna 1997 järjestettiin kaksi tapahtumaa: a. Yhdysvalloissa: "European Automotive Suppliers' Mission to Michigan" (EASMM97) järjestettiin helmikuussa Detroitissa maailman suurimman autoteollisuudelle omistetun näyttelyn aikana (the Society of Automotive Engineers-SAE Expo). Tämä oli ensimmäinen toimi, jota Euroopan komissio koordinoi tuki. Tapahtumaan osallistui 140 eurooppalaista yritystä. Ne tapasivat 52 Yhdysvaltojen autoalan yritysten edustajaa 200 tapaamisessa ja/tai olivat näytteillä European Village -osastolla. ja b. Euroopassa: Yhdysvaltain kauppaministeriön järjestämä ja komission tukema "Eurobenefit Matchmaker" -tapahtuma pidettiin huhtikuussa. Siihen osallistui 15 amerikkalaisyritystä lääke-, auto-, urheilutarvike-, tietokone-, franchising- ja muilta aloilta, ja ne vierailivat Amsterdamissa, Brysselissä ja Roomassa sekä osallistuivat "Eurobenefit Business Conference" -tapahtumaan. Amerikkalaisia yrityksiä osallistui Europartenariat-tapahtumiin Kreikassa (Piraeus 23. -24. kesäkuuta 1997) ja Ranskassa (Clermont-Ferrand 16. -17. lokakuuta 1997). Vuosille 1998-1999 on suunnitteilla lisää tapahtumia: a. EASM98. Kolmas "European Automotive Suppliers* Mission to Michigan". b. Yhdysvaltain kauppaministeriön järjestämä "Healthcare matchmaker" -tapahtuma helmikuussa 1998. c. Amerikkalaisia yrityksiä osallistuu Europartenariat-tapahtumaan Aperdoornissa vuonna 1998. d. Kumppanuustapahtuma, johon osallistuu eurooppalaisia ja amerikkalaisia huipputekniikan yrityksiä, pidetään Texasissa vuonna 1999. e. Komissio ja Yhdysvaltain kauppaministeri tutkivat mahdollisuutta järjestää muita kumppanuustapahtumia sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa (kuten Interprise-tapahtuma ja Yhdysvaltojen franchising-alan "matchmaker mission". • Tiedotus-ja yhteistyöjärjestelmä EU ja Yhdysvallat ovat kehittämässä pk-yrityksille käyttäjäystävällistä tiedotus- ja yhteistyötietokantaa. Yhdysvaltain kauppaministeriö on jo kehittänyt TABD/SME-kotisivun, jossa on tietoa palveluista ja tulevista pk-yrityksiä koskevista tapahtumista. Komissio tutkii mahdollisuutta liittää tiedotusjärjestelmä nykyisiin yhteistyöverkkoihin, varsinkin BC-Net- ja BRE-verkkoihin. Kauppaministeriö tutkii mahdollisuutta laajentaa BC-Net Yhdysvaltoihin. 61 KANADA EU:n ja Kanadan välisen poliittisen julistuksen ja toimintasuunnitelman allekirjoittaminen joulukuussa 1996 merkitsi uutta alkua EU:n ja Kanadan välisille suhteille. Yritysten välisiä kontakteja pidetään ensisijaisina, ja painopisteenä on: tunnistaa ja tukea kansainvälisten strategisten liiketoimintasopimusten syntymistä, teknologian siirtoa ja muita teollisuusyhteistyön muotoja; tutkia yritysten välisten kontaktien laajuutta, mukaan lukien pyöreän pöydän toiminta, seminaarit ja konferenssit yhteisesti kiinnostavista aiheista, tarvittaessa käyttämällä hyväksi nykyisiä, vuoden 1976 puitesopimuksella luotuja mekanismeja. Teollisuusyhteistyön alakomitea aloittaa uudelleen työnsä, ja sille annetaan johtava rooli kauppasuhteiden edistämisessä. Erityistä huomiota kiinnitetään pk-yritysten välisiin kontakteihin. Kanadalaisten yritysten edustajia osallistui ensimmäistä kertaa Europartenariat-tapahtumaan Ranskassa vuonna 1997. 6. 2. 2. 4 Teollisuusyhteistyö Japanin kanssa Teollisuusyhteistyö on yksi komission tiedonannossa "An industrial competitiveness policy for the European Union"116 määritellyistä neljästä kilpailukykypolitiikan peruspilarista. Tarkoituksena on vahvistaa EU:n teollisuuden läsnäoloa nopeasti kasvavilla markkinoilla ja parantaa yritysten kilpailukykyä vaihtamalla kokemuksia taitotietoa. Komission teollisuusyhteistyötä koskevat toimet Japanin kanssa on siksi vakiinnutettu kolmeen toisiaan täydentävän linjaan: ja tarjoaa - Pitkäaikaiset immateriaali-investoinnit koulutukseen ja vaihto-ohjelmiin "tuottavat" Euroopan teollisuudelle johtajia, tutkijoita ja valtion virkamiehiä, jotka tuntevat Japanin hyvin. EU:n ja Japanin välisen teollisuusyhteistyön keskus perustettiin vuonna 1987 komission ja Japanin kansainvälisestä kaupasta ja teollisuudesta vastaavan ministeriön tiedotuspalvelua yhteisyrityksenä. Keskus ja tehokasta koulutusohjelmia. Kesäkuussa 1996 avattiin Brysselin toimipiste. Kahden viikon teemaseminaarit erityisistä teollisuuteen liittyvistä aiheita ja ylimmälle johtoportaalle tarkoitetut koulutusohjelmat, jotka sisältävät 11-16 viikkoa kurssityöskentelyä ja henkilökohtaisia pk-yritysjohtajille tarjoavat mahdollisuuden opiskella japanin kieltä, kulttuuria ja johtamistapoja, analysoida markkinoita ja oppia teollisuuden rakenteista, jakeluteistä ja oikeudellisista seikoista sekä, eikä suinkaan vähäisimpänä, solmia arvokkaita suhteita japanilaiseen teollisuuteen. Koska osallistuvien pk-yritysten varat ovat rajalliset, komissio on tukenut niitä yrityspolitiikan puitteissa myönnetyin apurahoin. eurooppalaisille yritysvierailuja, liike-elämän -liike-elämän konferenssi - Tuki teollisuuden alakohtaisille aloitteille, mukaan lukien teollisuuden edustajien matkat Japaniin, liike-elämän konferenssit ja -seminaarit. Ensimmäinen JAMA- CLEPA Japanin aiheesta autoteollisuudelle" pidettiin Pariisissa maaliskuussa 1995, ja siihen sisältyi 80 tapaamista EU:n ja Japanin teollisuuden edustajien välillä. Toinen konferenssi järjestettiin Berliinissä toukokuussa 1996. Lisäksi komissio jatkoi kuluttajaelektroniikkaohjelman tukemista, joka on toiminut vuodesta 1992 ja parantanut merkittävästi ohjelmaan osallistuvien osien tuottajien ja ostajien kilpailukykyä. Tätä teollisuusvetoista ohjelmaa on laajennettu Itä- Euroopan kumppaneihin ja uusille kuluttajaelektroniikan aloille. "Eurooppalaisia autonosia 116 KOM(94) 319,14. 9. 1994. 62 - Korkean tason kontaktien kannustaminen teollisuuden johtajien välillä EU:n ja Japanin teollisuuden edustajien pyöreän pöydän toiminnan avulla (jollainen on järjestetty kolmasti sitten vuoden 1995), UNICE-KEIDANREN-tapaamiset sekä EU- Japani liike-elämän foorumi. Japanin Tämä politiikan käyttöönottamiseksi kansainvälisestä kaupasta teollisuudesta vastaavan ministeriön välistä pysyvää vuoropuhelua, joka aloitettiin vuonna 1993. Vuosina 1995 ja 1996 järjestettiin useita ministeriön ja komission edustajien välisiä korkean tason tapaamisia, joiden tavoitteena oli: jatkettiin Euroopan komission ja ja - - aloittaa, valvoa ja tukea yhteisiä, EU:n ja Japanin välisiä teollisuusyhteistyötä edistäviä ohjelmia (koulutus- ja vaihto-ohjelmat, teollisuusaloitteet erityisaloilla, EU:n ja Japanin teollisuuden edustajien pyöreän pöydän toiminta); edistää teollisuuspolitiikkojen lähentymistä tietoyhteiskuntaa, biotekniikkaa, standardeja ja laatua käsittelevien yhteisten työryhmien avulla. 6. 2. 2. 5 Yhteistyö Välimeren alueen, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden kanssa EU:n ja Välimeren alueen, Latinalaisten Amerikan ja Aasian kehittyvien maiden välinen yhteistyö tähtää taloudellisen kehittämisen tukemiseen kolmansissa maissa erityisesti pk- yritysten kautta. Myös eurooppalaiset pk-yritykset hyötyvät yhteistyöstä eritoten yhteistyritysten perustamisen kautta tai hankkimalla laitteita ja palveluja näistä maista. Investointien edistämisen lisäksi osana yrityspolitiikkaa kehitettyjä yritysten välisiä kumppanuusohjelmia ja -verkkoja on vähitellen laajennettu näihin maihin kolmansiin maihin kohdistettujen apuohjelmien puitteissa. Näin eurooppalaisia yrityksiä varten kehitetyt menetelmät on siirretty edistämään yhteistyötä kolmansien maiden yritysten kanssa. • Ecip-ohjelma: Suorien sijoitusten ja yhteisyritysten edistäminen Välimeren alueella, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa Komissio on kehittänyt erityisvälineen nimeltä Euroopan yhteisön sijoituskumppanit (European Community Investment Partners, Ecip)117, jolle on osoitettu 250 milj. ecua vuosille 1995-1999 ja jonka tavoitteena on helpottaa suoria investointeja Välimeren alueen, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maihin sekä vuodesta 1996 alkaen myös Etelä-Afrikkaan. Ecip-ohjelma tukee EU:n ja paikallisten yritysten välisten yhteisyritysten perustamista tai niiden välisiä lisenssisopimuksia. Ecip kohdistuu pk-yrityksiin, mutta myös suurempien yritysten toimet ovat tukikelpoisia. Suuret monikansalliset yritykset eivät voi hyötyä ohjelmasta. Kaikkiaan 825 ehdotusta hyväksyttiin vuosina 1995 ja 1996 (verrattuna 624 ehdotukseen vuosina 1993 ja 1994) saamaan yhteensä 99 milj. ecua rahoitusta, mikä osoittaa rahoitettavien toimien määrän kasvavan. Neljän erilaisen tukimuodon kautta myönnetään avustuksia ja lainoja toimien tukemiseksi, joita ovat: investointikumppanin löytäminen ja hankkeiden tunnistaminen (tukimuoto 1), toteutettavuustutkimukset ja/tai koehankkeet (tukimuoto 2), yhteisyritysten pääomatarpeen rahoitus (tukimuoto 3) sekä koulutus-, johtamis- ja teknisen avun kustannusten rahoittaminen (tukimuoto 4). Kaikki tukimuoto l:n toimet ja 80 prosenttia tukimuoto 2:n toimista on suunnattu pk-yrityksille. Komissio haluaa omistaa nämä tukimuodot pk-yrityksille ja sulkea tarkoituksella suuret monikansalliset yhtiöt niiden ulkopuolelle. Uudessa asetuksessa on pk-yrityksille erityisiä saatavissa olevan rahoituksen ehtoja koskevia parannuksia, varsinkin tukimuodoissa 2 ja 4. EU tarjoaa rahoitustukea nyt myös alustaviin tutkimuksiin. Jos tukimuodossa 2 yhteisrahoitettu toimi on onnistunut, yhteisön tuki voi olla 50-100 prosenttia pk-yritykselle 1 *7 Ecip-asetus 213/96, annettu 29. 1. 1996, EYVL L 28,6. 2. 1996, s. 2. 63 aiheutuneista kustannuksista. Tukimuodossa 4 ainoastaan pk-yritykset voivat saada avustusta ulkoisista lähteistä saadun tai yhteisyrityksen eurooppalaisen yhteistyökumppanin antaman koulutuksen, teknisen avun ja johtamiseen liittyvän asiantuntija-avun kustannuksiin. • Meda: Yhteistyö Välimeren alueen kanssa Marraskuussa 1995 pidetyssä Barcelonan konferenssissa perustetun Euro-Välimeri- kumppanuuden talous- ja rahoituspaketissa suunnitellaan "jaetun hyvinvoinnin alueen" luomista. Tämä saavutetaan vakiinnuttamalla vapaakauppa-alue vähitellen vuoteen 2010 mennessä ja asianmukaisin taloudellisin yhteistyön toimin. Barcelonan julistuksessa118 painotetaan yksityisen sektorin kehityksen merkitystä ja pk-yritysten roolia talouden siirtymäprosessissa. Yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt olivat vuonna 1996 tiiviisti mukana ensimmäisen Euro-Välimeri -teollisuusministerien konferenssin (20. -21. toukokuuta 1996) valmistelussa ja seurannassa. Konferenssissa annettiin teollisuusyhteistyötä koskeva Brysselin julistus, jossa hahmotellaan ensisijaiset tehtävät teollisuuden ajanmukaistamisen kannustamiseksi ja investointien houkuttelemiseksi alueelle. Pk-yritykset ovat näiden ensisijaisten joihin kuuluu erikoistuneiden palvelukeskusten kehittäminen, pk-yritysten käynnistäminen ja kehittäminen, Euro-Välimeri-kumppanuuden vahvistaminen sekä tiedotus- ja viestintäverkot yritysten välisen yhteistyön edistämiseksi. Brysselin julistukseen kuuluu työohjelma, jossa keskitytään yhteistyötoimenpiteisiin. Yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt ovat aktiivisesti mukana sen seurannassa, etenkin työryhmä nimeltä "Development of the industrial fabric and entrepreneurship", joka hoitaa pk-yrityspolitiikkaa. joukossa, tehtävien Entisen Med-Invest-ohjelman myötä komissio on vuodesta 1992 myötävaikuttanut merkittävästi Euroopan unionin ja Välimeren alueen pk-yritysten välisen kansainvälisen yhteistyön edistämiseen. Näitä toimia vahvistettiin vuonna 1996 Meda- rahoituksen avulla. Välimeren alueen pk-yritysten osallistuminen kumppanuusvälineisiin: - Välimeren alueen pk-yritysten ja INTERPRISE-tapahtumiin on edistetty. Sitten vuoden 1992 kaikkiaan 2 000 pk- yritystä Välimeren alueelta on osallistunut yhdeksään EUROPARTENARIAT- tapahtumaan, ja 200:n Välimeren alueen yrityksen odotetaan osallistuvan tuleviin, vuoden 1997 tapahtumiin, jotka järjestetään Kreikassa ja Ranskassa. osallistumista EUROPARTENARIAT- - Kumppanuus-metodologia (Med-Partenariat ja Med-INTERPRISE) on laajennettu Välimeren alueelle. Med-Partenariat-tapahtumia on järjestetty toukokuussa 1995 Marokossa) ja erityisen suurelle osanottajajoukolle lokakuussa 1995 Israelissa. Med- INTERPRISE-tapahtumat kiinnostavat myös yhä useampia (tähän mennessä eri maissa on järjestetty 10 Med-INTERPRISE-tapahtumaa). Vuonna 1996 järjestettiin kolme Med- INTERPRISE-tapahtumaa: yksi Betlehemissä Palestiinassa, Kairossa Egyptissä sekä Med-INTERPRISE Algeria elektroniikkaan Montpellierissä Ranskassa, eurooppalaisia kollegojaan. jossa algerialaiset yrittäjät tietoteniikkaan keskittyvä tapasivat ja EUROPARTENARIAT-, Med-Partenariat- ja Med-INTERPRISE-tapahtumat ovat yhdessä antaneet lähes 4 000: n Välimeren kumppanimaista tulevalle yritykselle mahdollisuuden solmia täsmäkontakteja Euroopan unionin pk-yrityksiin neljän viime vuoden ajan. 1 18 EU-tiedote 11. 1995,2-3-1. 64 BC-NET-, BRE-, ja euroneuvontayhteyskeskusten (EICC) -verkkojen laajentaminen Välimeren maihin BRE-verkko kattaa nykyisin kaikki Välimeren kumppanuusmaat paitsi Syyrian. BC-NET toimii kahdeksassa 12:sta Välimeren kumppanimaasta mukaan lukien Egypti, Israel ja Jordania. Euro-Välimeri-kumppanuuden tavoitteiden mukaisesti nämä verkot avustavat pk- yrityksiä ja niiden tukiorganisaatioita pysyvien taloudellisten kumppanuuksien etsimisessä. Myös euroneuvontayhteyskeskuksia on perustettu 10:een I2:sta Välimeren maasta, uusimmat Gazaan, Libanoniin ja Syyriaan. Kuten eurooppalaiset vastineensakin ne antavat pk-yrityksille kaiken tarvittavan tiedon EU:n toimista ja ohjelmista. Ensimmäinen pienyritysten ja käsityöläisyritysten tiedotus- ja yhteistyöverkkoja koskeva Euro-Välimeri-foorumi pidettiin Roomassa kesäkuussa 1996, ja siellä otettiin käyttöön toimintasuunnitelma tarkoituksena luoda yhdistetty pysyvä Euro-Välimeri-verkko tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten. Vuodeksi 1997 on jo suunnitteilla neljä Med-INTERPRISE-tapahtumaa (Libanon, Marokko, Persianlahti ja Malta) ja kaksi Med-Partenariat-tapahtumaa (Jordania, Tunisia). BRE-verkkoa suunnitellaan laajennettavaksi Syyriaan, ja painopiste tulee olemaan näiden verkkojen ja hiljattain liiketoiminnan keskusten välisessä yhteisvaikutuksessa ja yhteyksissä. joihinkin Välimeren kumppanuusmaihin perustettujen Kaikki nämä toimet rahoitetaan nykyisin Meda-ohjelmasta, koska komissio on päättänyt olla uudistamatta Med-Invest-ohjelmaa. Komissio tukee myös sellaisten talouden toimijoiden Euro-Välimeri-verkkojen perustamista kuten kauppa- ja teollisuuskamarit, teollisuusliitot, pankit, vienninedistämisorganisaatiot ja messut. yksiköt komission Toimivaltaiset alueen sopivat kumppanuustoimien ohjelmasta vuosille 1998-1999, joka tarjoaakin paljon tapahtumia (yksi Med-Partenariat-ja viisi Med-INTERPRISE-tapahtumaa vuodessa) ja jossa määritellään kohdemaat. Poliittinen ulottuvuus sekä alueellinen lähestymistapa ovat kaikkien suunniteltujen tapahtumien tärkeimmät osatekijät erityisesti Lähi-idässä rauhanprosessin tukemiseksi. 1997 Välimeren vuonna • AL-Invest: Yhteistyö Latinalaisen Amerikan maiden kanssa Alkuvaiheen (1992-1994) jälkeen komissio päätti vuonna 1995 aloittaa AL-Invest II - ohjelman (41 milj. ecua vuosille 1995-1999). AL-Invest-ohjelman avulla on tarkoitus kasvattaa eurooppalaisia investointeja Latinalaiseen Amerikkaan ja lisätä kummankin alueen kauppaa. Se on tarkoitettu sekä EU:n että Latinalaisen Amerikan pk-yrityksille, ja se keskittyy yritysten välisten tapaamisten edistämiseen eurooppalaisten ja latinalaisamerikkalaisten yrittäjien välillä pääasiassa INTERPRISE-tyyppisten tapahtumien avulla. EU-MERCOSUR-kumppanuustapahtuma järjestetään Montevideossa Ensimmäinen Uruguayssa 3. -5. joulukuuta 1997. Kolmesataa yritystä Mercosur-alueelta (Argentiina, Brasilia, Paraguay ja Uruguay) ja Chilestä tapaavat 200 Euroopan unionista tulevaa yritystä solmiakseen kontakteja ja tutkiakseen yhteistyömahdollisuuksia seuraavilla teollisuuden aloilla: maatalouselintarvikkeet ja elintarvikkeet, kemian tuotteet, muovit ja osat, tekstiilit ja vaatteet, metallurgia ja koneet. Näiden alakohtaisten tapaamisten lisäksi on luotu Etelä-Amerikan organisaatioiden verkko ("Eurocentros de cooperaciön empresarial"), joka on liitetty Euroopan yhteistyö- ja tiedotusverkkoihin (BC-NET ja BRE), jotka toimivat jo täysin useimmissa Latinalaisen Amerikan maissa. 65 • Asia-Invest: Yhteistyö Aasian maiden kanssa Asia-Invest-ohjelman (32 milj. ecua 1997-2002) tavoitteena on helpottaa Euroopan ja Aasian talouden toimijoiden välistä yritysyhteistyötä. Ohjelma sisältää useita välineitä, joilla edistetään kaupan ja investointien virtojen kasvua ja tiedotetaan Euroopan yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, Aasian tarjoamista liiketoimintamahdollisuuksista. Asia-Invest laajennettiin Kiinaan vuonna 1996, ja se sai 10 milj. ecua lisävaroja. Asia-Invest-ohjelmaa hallinnoi Brysseliin syksyllä 1997 perustettava sihteeristö. Asia-Invest-ohjelmassa on kolme yhteistyöaloitteita tukevaa välinettä: - Business Priming Fund, jonka tavoitteena on valmentaa yritysryhmiä uusia markkinoita ja kumppanuuksia varten, ja - Asia-INTERPRISE Asia-Partenariat. ASEAN-EU-kumppanuustapahtuma järjestetään Singaporessa marraskuussa 1997. - Asia Investment Facility, jonka avulla tutkitaan investoimisen suuntauksia ja -olosuhteita Aasiassa maittain ja aloittain. liittää EY:n tukemat Aasiassa (European Business Asia-Invest liiketoiminnan Information Centres, EBIC) Euroopan tiedotuskeskukset euroneuvontakeskuksiin, kauppa- ja teollisuuskamareihin sekä teollisuuden järjestöihin auttaen yrityksiä pääsemään niiden kanssa yhteyteen. EBIC-keskuksia toimii Bangkokissa, Kuala Lumpurissa, Manilassa ja Mumbaissa, ja sellainen on suunniteltu perustettavaksi Colomboon, Jakartalle ja Hanoi/Ho Chi Minniin. sijaitsevat Euroopan Bangkokissa maaliskuussa 1996 pidetyn ensimmäisen Euro-Aasia-huippukokouksen (ASEM) tuloksena pk-yritysten roolin vahvistamiseen kansainvälistymisprosessissa kiinnitetään paljon huomiota erityisesti Aasiassa. ASEM-liiketoimintafoorumi, jonka ensimmäinen tapaaminen pidettiin Pariisissa 1996, on esimerkki erinomaisesta yhteistyöstä EU:n ja Aasian liike-elämän yhteisöjen välillä tällä alalla. 6. 2. 2. 6 Yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan (KIE) ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa EU tukee Keski-ja Itä-Euroopan maita niiden poliittisessa ja taloudellisessa siirtymävaiheessa erityisesti odotettavissa olevaa unioniin liittymistä silmällä pitäen. Mitä pk-yrityksiin tulee, EU edistää yhteisyritysten perustamista ja suoria investointeja (Phare-ohjelmaan kuuluva Jop- ohjelma) sekä pk-yritysten tukiorganisaatioiden ja -verkkojen kehittämistä (Phare-ohjelma). Tacis-ohjelman kautta (Technical Aid to the Commonwealth of Independent States) uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle annettavaan EU:n tukeen kuuluu pk-yritysten tukeminen tukiorganisaatioiden perustamisessa, asiantuntijapalvelujen ja kumppanuustapahtumien järjestämisessä. • Jop: Yhteisyritysten ja suorien investointien edistäminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin, uusiin itsenäisiin valtioihin ja Mongoliaan Vuonna 1991 perustettu Jop-ohjelma (Joint Venture Programme, jolle on tähän mennessä myönnetty 117,5 milj. ecua) on Phare-ohjelmaan kuuluva erityisohjelma, jonka tavoitteena on tukea yhteisön pk-yritysten ja KIE-maiden kumppanien yhteisten yritysten perustamista KIE- maihin. Vuodesta 1995 Jop-ohjelma on voimassa myös Venäjän tasavallassa. Toimenpiteitä ollaan tekemässä muiden Tacis-ohjelmaan kuuluvien maiden (uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian) liittämiseksi Jop-ohjelmaan. Kuten Ecip myös Jop tukee rahoitus välittäjien verkon kautta tekemistä, pääomaosakkuuksien hankkimista yhteisyrityksissä, yhteisyrityksen henkilöstön kouluttamista ja yrityksen perustamisessa tarvittavan tiedon hankkimista. Toteutetut toimet ovat ennen kaikkea mahdollistaneet sen, että yhteisön pk-yritykset ovat voineet toteuttaa yhteisyrityshankkeiden alustavia vaiheita toteutettavuustutkimusten 66 vähentäen näin hallinnollisia, rahoituksellisia ja juridisia velvoitteita. Kannustamalla yhteisyritysten perustamista tai laajentamista KIE-maissa tämä ohjelma edistää siis yhteisön pk-yritysten investointeja ulkomaille. Ohjelma avustaa ensisijaisesti pk-yrityksiä: 69 prosenttia hyväksytyistä hankkeista on ollut alle 100 henkeä työllistävien yritysten esittämiä. Vuonna 1996 tuettiin 400:aa hanketta. Vuoden 1996 lopussa oli perustettu 124 yhteisyritystä, ja ne olivat saaneet aikaan noin 90 milj. ecun investoinnit eli vipuvaikutuskerroin oli 9. • Phare-ohjelma Osana Phare-ohjelmaa119 komissio on perustanut kansallisia pk-yritysohjelmia ja antaa teknistä tukea seuraaville maille: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakia, Slovenia, Bulgaria, Romania, Albania, Liettua, Latvia, Viroja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. EU myönsi näille pk-yritysohjelmille 33 milj. ecua vuonna 1995 ja 1996, joista 23 milj. ecua (69 %) tekniselle avulle ja taitotiedon siirtämiselle ja 10 milj. ecua (30 %) rahoitusvälineille. Useimpia ohjelmia hallinnoidaan hajautetusti kussakin maassa sijaitsevasta hallintoyksiköstä käsin. Phare on tukenut seuraavien kehittämistä: pk-yritysten tukiorganisaatiot (joilta saa tietoja, neuvoja ja koulutusta), kansalliset pk-yritysvirastot (Albania, Tsekin tasavalta, Unkari, Liettua, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia) ja teknisen avun paikalliset välitysmekanismit, jotka ovat joko julkisia tai yksityisiä tai näiden yhdistelmiä. Pharen tukemia paikallisia elimiä on nyt kaikissa kumppanivaltioissa, ja joissakin lisäksi aluekehitysvirastojen verkkoja. Phare on lisäksi tukenut useita rahoitushankkeita erilaisilla välitysmekanismeilla kiireellisten tarpeen kattamiseksi, jota nykyiset rahoitusjärjestelmät eivät voi helposti hoitaa, koska ne käyttävät rahoitusvälinettä vipuvartena pankkijärjestelmän institutionaalisen kehittämisen edistämiseksi. Phare on myös tukenut useita kansainvälisiä toimia, joilla kannustetaan EU:n ja KIE:n yritysten välisiä kontakteja (KIE-yritysten osallistuminen EUROPARTENARIAT- ja INTERPRISE-tapahtumiin), edistetään EU:n sponsoroimien verkkojen perustamista Keski- ja Itä-Eurooppaan (euroneuvontakeskukset (EIC), BC-NET), edistetään EU:n toimielinten ja järjestöjen yksi euroneuvontayhteyskeskus (EICC) on perustettu kuhunkin assosioituneeseen maahan. Keskukset ovat olleet tiiviissä yhteistyössä EU:n Euro Info Centres kanssa, koska ne ovat tämän verkon jäseniä. kokemuksia. Toistaiseksi käytäntöjä parhaita vain ja Jop-ohjelman ohella COOPME on monta maata käsittävä ohjelma (13 milj. ecua vuosiksi 1995-1997), jonka pyrkimyksenä on parantaa Keski-ja Itä-Euroopan pk-yritysten yhdistysten kykyä palvella jäseniään, laajentaa EU:n pk-yritysten yhdistysten ja niiden Keski- ja Itä- Euroopan kollegojen suhteita ja kummitoimintaa, laajentaa pk-yritysten välistä yhteistyötä ja kumppanuutta näillä kahdella alueella. Coopme tukee erityisesti EU:n verkkojen (BC-NET, euroneuvontayhteyskeskukset, BIC-keskukset) laajentamista Keski-ja Itä-Eurooppaan, Phare- maiden osallistumista EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE-tapahtumiin ja tällaisten tapahtumien järjestettiin koskevan Gdanskissa liikkuvuushankkeen toimintaa ja Euroopan organisaatioiden hallinnoimia rahoitustoimia (esim. Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liitto, European Venture Capital Association jaEURADA). (EUROPARTENARIAT Poland johtajia järjestämistä Phare-maissa ja INTERPRISE-tapahtuma Unkarissa), kahden 19 ETY-asetus 3906/89, EYVL L 375, 23. 12. 1989, s. 1; muutettu EY-asetuksella 753/96, EYVL L 103, 26. 4. 1996, s. 5. 67 Baltic Sea Partenariat -tapahtuma, joka järjestettiin Coopmen rahoittamana Gdyniassa Puolassa syyskuussa 1996, kokosi 700 yritystä Itämeren alueelta ja Euroopan unionista liikeneuvotteluihin (200 pk-yritystä näiden maiden merenkulkualalta ja 500 vierailevaa yritystä EU:sta ja muista Keski- ja Itä-Euroopan maista). Pyrkimyksenä oli antaa pk- yrityksille mahdollisuus tutkailla liikekumppanuusmahdollisuuksia muista maista tulevien kollegojensa kanssa ja näin helpottaa kansainvälisten liiketoimintojen tulevaa kehitystä Itämeren alueella. Baltic Sea Partenariat oli erittäin onnistunut joka myötävaikuttaa tämän alueen sisäisen ja tämän alueen ja EU:n välisen taloudellisen yhteistyön vahvistamiseen. tapahtuma, tuen liittäminen toiminta keskittyy seuraavina viitenä vuotena erityisesti tiiviimmin yksityisen sektorin kehittämisohjelmiin Pharen seuraaviin: pk- yritysystävällisen ympäristön luominen edellytyksenä lisätuen saamiselle (lakiasiat, sääntely ja verotus); järjestelmällinen arviointi Phare-ohjelmien vaikutuksista pk-yrityksiin; pk- yritysten sekä ympäristönäkökohtien ja naisten yrittäjyyden ottaminen mukaan pk-yritysohjelmiin; pk- täydennettynä yritysten kehittäminen yhdistetyissä alue/maaseutu-kehittämisohjelmissa pankki- tasolla; rahoitusvälineiden kehittäminen (eritoten pääoma, velka ja takaukset) ammattimaisesti hoidettujen välittäjäorganisaatioiden välityksellä (investointirahastot tai pankit), jotka ovat hallituksesta riippumattomia; lisääntynyt yhteistyö EU:ssa ja KIE-maissa sijaitsevien pk- yritysten välillä sisämarkkinoiden käytäntöjä koskevan taitotiedon sekä pk-yrityksille tarkoitettujen johtamis-ja ammattikoulutusohjelmien siirtämisen helpottamiseksi. lisäpainottamisella kansallisella rahoitusalan uudistusohjelmien ja Uusissa Phare-suuntaviivoissa vahvistetaan monta maata käsittävän pk-yrityksille tarkoitetun tukimuodon perustaminen investointien lisäämiseksi KIE-maissa. Tukimuotoa valmistelevat parhaillaan yhteistyössä uiko- ja sisäasioista sekä yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt, EBRD ja EIP. Uudet yleiset suuntaviivat edellyttävät toimien keskittämistä muutamalle jäseneksi liittymistä koskevalle ydinalueelle. Tässä tarkoituksessa yksiköiden välisessä työryhmässä, jossa ovat mukana uiko- ja rahoitusasioista, teollisuudesta ja yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt, valmistellaan parhaillaan uutta taloustoimia (ja erityisesti pk-yrityksiä) tukevaa ohjelmaa, jolla helpotetaan niiden yhdentämistä sisämarkkinoihin. Uusi ohjelma voisi yhdistää ja kohdentaa uudelleen joitakin nykyisistä toimista kuten Jop ja Coopme. Yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat tiiviisti mukana pk-yritysten hyväksi tehtävissä Phare-ohjelman toimenpiteissä. Tätä yhteensovittamista tehdään monella tasolla, eritoten antamalla teknistä apua näiden maiden pk-yritysten kehittämiseksi, ja sillä myötävaikutetaan tarkkailuun ja arviointiin sekä yhteisten seminaarien tarjouspyyntöjen määrittelyyn, järjestämiseen. Ne myötävaikuttavat KIE-maiden uusien kumppanien asteittaiseen liittymiseen EU:n tieto- ja yhteistyöverkkoihin sekä yhteisyritysten kehittämiseen Jop:n kautta. Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjojen ja liittymisstrategian mukaisesti joukko yhteisön ohjelmia avataan Keski-Euroopan assosioituneille maille. Valmistelut pk-yrityksiä koskevan kolmannen monivuotisen ohjelman avaamiseksi KIE-maille 1. tammikuuta 1998 alkaen ovat meneillään. • Tacis-ohjelma Tacis120 (Technical Aid to the Commonwealth of Independent States) on Euroopan unionin suhteiden aloite ja menestyksellisten sopusointuisten ja poliittisten taloudellisten 120 ETY-Euratom-asetus 2053/93, EYVL L 187, 29. 7. 1993, s. 1 ja EY-Euratom-asetus 1279/96, EYVL L 165,4. 7. 1996, s. l. 68 kehittämiseksi Euroopan unionin sekä uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian välillä. Pk- yritysten tukemiseen on Tacis-ohjelmassa varattu 51 milj. ecua vuosille 1992-1994 ja 31 milj. ecua vuosille 1995-1996. Tacis-pk-yritysohjelma perustuu tarpeeseen muodostaa tukiorganisaatioita, jotka antavat apua sekä jo toimiville että aloittaville yrittäjille. Sitten vuoden 1992 uusiin itsenäisiin valtioihin on perustettu yli 40 keskusta. Yksittäisten yrittäjien tukemiseksi on kehitetty ohjelmia kuten European Senior Service Network Programme, jossa ylin johto välittää käytännön johtamiskokemusta, taitotietoa ja ammattitaitoa suoraan uusien itsenäisten valtioiden yrityksille. Myös Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liiton kanssa on kehitetty hankkeita uusien itsenäisten valtioiden kauppa- ja teollisuuskamareiden avustamiseksi. tasavallasta ja Ukrainasta. Komissio on lisäksi vähitellen ottanut Tacis-tukikeskuksia mukaan BC-NET-verkkoon alkaen Venäjän IVY:n yrittäjiä osallistui kesäkuussa 1994 IVY:n EUROPARTENARIAT-tapahtumaan Gdanskissa Puolassa, mistä osallistuminen EUROPARTENARIAT-tapahtumiin on ollut virallista Tacis-ohjelman ansiosta. Ohjelmassa myös koulutetaan kansallisia neuvonantajia. Kun Tacis-ohjelmasta suoraan vastuussa olevat komission yksiköt huolehtivat kansallisten neuvonantajien rahoittamisesta, yrityspolitiikasta vastaavat yksiköt ovat puolestaan ottaneet ne mukaan kaikkiin EUROPARTENARIAT-tapahtumia koskeviin toimiin. lähtien Kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean on lisäksi perustettava komission tuella kuusi paneelia Unkariin, Venäjälle, Ukrainaan, Viroon, Latviaan ja Liettuaan. Tavoitteena on lisätä näissä maissa tietoisuutta ongelmista, joita liiketoiminnan harjoittamista suunnittelevat EU:n yritykset siellä kohtaavat, ja antaa teknisiä neuvoja ja apua itsenäisten ammattiliittojen ja tehokkaiden jakeluverkkojen kehittämiseksi näissä maissa. Komission yksiköiden välillä tehdään määrätietoista ja rakentavaa yhteistyötä Tacis-pk-yritys- ohjelman täytäntöönpanossa, minkä ansiosta Tacis-ohjelmasta vastaavat komission yksiköt voivat hyötyä siitä kokemuksesta, jota yrityspolitiikasta suoraan vastuussa olevat komission yksiköt ovat pk-yrityspolitiikasta hankkineet. 6. 2. 2. 7 Kehitysyhteistyö Afrikan sekä Karibian ja Tyynenmeren alueen assosioituneiden maiden (AKT-maiden) kanssa EU:n ja 70 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen assosioituneen maan (AKT-maan) välinen neljäs Lomén yleissopimus on vuodesta 1990 lähtien ollut kehitysyhteistyön ja taloudellisten siteiden oikeusperusta. Neljättä Lomén yleissopimusta muuttava sopimus allekirjoitettiin 4. marraskuuta 1995 Mauritiuksella AKT-EU-kokouksessa. Sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2000. Komissio on avannut keskustelun EU:n ja AKT-maiden suhteiden tulevaisuudesta julkaisemalla marraskuussa 1996 vihreän kirjan121, jossa se arvioi kehitysyhteistyön tähänastisia saavutuksia. Komissio painottaa yksityissektorille annettavan tuen merkitystä esitellessään vaihtoehtoja EU-AKT-kumppanuuden piristämiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä erityisesti tiettyjen AKT-valtioiden ja niiden eurooppalaisten naapurialueiden (esim. ulkoalueiden) väliseen yhteistyöhön pk- yrityksiä koskevien alueiden välisten yhteistyötoimien tukemiseksi. Pk-yrityksille suunnattuihin tukeminen (kauppakamarit) ja asiantuntijoiden lähettäminen pk-yrityksiä rahoittaviin pankkeihin, mutta ennen kaikkea investointifoorumien edistäminen. Nämä foorumit ovat saattaneet yhteen satoja toimiin kuuluu erityiselinten teknisen avun 1 21 KOM(96) 570, 20. 11. 1996. 69 eurooppalaisia sijoittajia ja paikallisia yrityksiä. Viime vuosina komissio on alkanut järjestää alakohtaisia foorumeja, jotka auttavat paikallisia yrityksiä parantamaan kilpailukykyään. Teollisuuden kehittämiskeskus (TKK) on jo viidentoista vuoden ajan tukenut AKT-maiden ja eurooppalaisten teollisten pk-yritysten välistä yhteistyötä käyttämällä välineitä kuten "yhteisyritykset", tukeutumalla paikallisten ja eurooppalaisten antennien verkkoon ja läheiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden tukiorganisaatioiden kanssa. "johtamissopimukset", "alihankinta" "toimiluvat" ja TKK saa vuosittain noin 600 avunpyyntöä ja käyttää 72 milj. ecun talousarvion noin 300:n suoraan AKT-maiden ja Euroopan pk-yrityksiä hyödyttävän toimen toteuttamiseksi. Tehtäviensä täydentävyyden takia komissio, EIP ja TKK toimivat tiiviissä yhteistyössä. TKK esimerkiksi valitsee "pankkikelpoiset" hankkeet, jotka saavat helpommin EIP:n rahoitusta, ja tiettyihin EIP:n paikallisille pk-yrityksille myöntämiin globaalilainoihin liittyy komission ja TKK:n tarjoamaa teknistä tukea. Komission perustama teknisen avun rahasto tukitoimia (Fonds d'Accompagnement Technique, FACT) yhteisrahoittaa TKK:n yritysjohtajille, EU-AKT- allekirjoittaneet teollisuusfoorumeiden yhteydessä. Eurooppalaiset pk-yritykset toimivat yleisesti yhteisön kehitysavun täytäntöönpanossa urakka-, hankinta- ja palvelusopimusten kautta. Suurten yritysten hallitessa urakkasopimuksia pk-yritykset ovat nykyisin aktiivisimpia hankinta- ja palvelutoimeksiantojen (tekninen apu) hankkimisessa, erityisesti kauppayhtiöiden kautta toimimalla. yhteistyösopimuksen jotka ovat Jotta pk-yritykset voisivat osallistua enemmän näihin toimeksiantoihin, komissio on parantanut tiedottamista erityisesti yhteisön kilpailusäännöistä ja olemassa olevista mahdollisuuksista. Internetissä ja Courrier-julkaisun Pages Bleues -sivuilla saatavissa olevista ohjelmia ja hankkeita koskevista tiedoista tehdään päivittäin yli 800 kyselyä. 6. 2. 2. 8 Yhteistyö Etelä-Afrikan kanssa Etelä-Afrikan jälleenrakennus- ja kehitysohjelman (European Programme for Reconstruction and Development sektorin kehittämisohjelmaa pannaan ja mikroyritysten kehittämisohjelma sekä kaupan ja investointien kehittämisohjelma. täytäntöön vuonna 1997: pienten in South Africa, EPRD) kaksi tärkeää yksityisen Ensimmäinen ohjelma sisältää pohjimmiltaan pienten ja mikroyritysten lainaustukimuodon (Small and Micro-enterprise lending facility) ja mikro ja pienyritysten luottojärjestelyn (Micro and Small Credit Scheme). Toinen ohjelma tähtää dynaamisen ja menestyvän pienten, keskisuurten ja mikroyritysten sektorin syntymiseen parantamalla sen kansainvälistä kilpailukykyä, erityisesti aloittelevien ja yrittäjien. Ohjelmasta hyötyvät aiemmin heikommassa asemassa olleet pienet mikroyritykset, jotka saavat koulutusta kansainvälisen vientikilpailukyvyn perusperiaatteissa. Kaupan ja investointien kehittämisohjelma sisältää kansainvälistä kilpailukykyä koskevaa koulutusta, tuote- ja markkinakehittämistä vientiä varten ja kansainvälistä kumppanuutta. Kansainvälisen kumppanuusohjelman toimet kohdistuvat tietyillä tuotesektoreilla toimiviin pk-yrityksiin, jotka saisivat mahdollisuuden parantaa teknologiaansa. Joukko tapahtumia on suunnitteilla: INTERPRISE-tyyppisiä tapahtumia, liittyminen BRE-verkkoon, alueellisen ulottuvuuden sisältävä teollisuusfoorumi ja muita tilapäisiä, ohjelmaan sopivia aloitteita kuten tutkimukset, neuvonta, opintomatkat, osallistuminen ulkoisiin kumppanuustapahtumiin tai EUROPARTENARIAT-tapahtumiin. 70 Etelä-Afrikan tasavalta ja Euroopan yhteisö sopivat vuonna 1997 vuoden 1999 loppuun kestävästä monivuotisesta suuntaa-antavasta ohjelmasta, joka kohdistuu yksityisen sektorin kehittämisen tukemiseen. 7. PK-YRITYSTEN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN JA TUTKIMUSTIEDON, INNOVAATIOIDEN JA KOULUTUKSEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen on välttämätöntä, jotta ne selviytyvät yhä lisäksi kansainvälistyvämpien markkinoiden kovenevassa kilpailussa. Markkinat ovat voimakkaasti muuttumassa varsinkin tietoyhteiskunnan sekä ympäristö- ja laatuvaatimusten vuoksi. Pk-yritysten TTK- ja innovaatiotoimintaan osallistumista on lisättävä. Lisäksi pk- yritysten on hyödynnettävä entistä paremmin innovaatioita ja uusia viestintämenetelmiä, jotka mahdollistavat yrityksen sijainnista riippumatta nopean ja edullisen pääsyn markkinoille kaukanakin, investoimalla ammattikoulutukseen. Markkinoiden vaatimusten mukaisesti yritysten on myös entistä paremmin otettava tuotantoprosesseissaan ja tuotteissaan huomioon ympäristönäkökohdat. ja parannettava yrityksen hallintoa 7. 1 Yritysten kilpailukyky Euroopan teollisuuden kilpailukyky Neuvoston 25. toukokuuta 1996 tekemässä päätöksessä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä edistävän yhteisön toimintaohjelman täytäntöönpanosta122 annetaan suuntaviivoja muun täytäntöönpanosta123 seuraavilla aloilla muassa vuoden 1994 julkishallinnon ja yhteistyö, immateriaalisijoitukset, nykyaikaistaminen, elinikäinen koulutus (täydennyskoulutuksen edistäminen), kolmansien maiden kanssa toteutettavan teollisen yhteistyön kehittäminen, suhteiden lujittaminen Yhdysvaltoihin käymällä vuoropuhelua ja standardointi. Aiheesta annettiin vuonna 1996 kaksi alakohtaista toinen kemianteollisuutta. työllisyystiedonannon teollinen ja vaatetusalaa toinen koski kilpailukyky tiedonantoa, tekstiili- joista ja 7. 1. 1 Tekstiili-ja vaatetusala toukokuussa 1996 tiedonannon Euroopan unionin Komissio antoi ja vaatetusteollisuuden alihankinnan kilpailukykyisyydestä124. Kesäkuussa 1996 komissio järjesti pk-yritysvaltaisen Euroopan tekstiili- ja vaatetusalan pyöreän pöydän kokouksen. Se tarjosi alan Euroopan tason liiton (EURATEX) edustajille, kansallisten liittojen johtajille, työmarkkinaosapuolille ja jäsenvaltioiden edustajille mahdollisuuden keskustella komission kanssa alan ongelmista. Tämän kokouksen seurauksena kesäkuussa 1996 asetettiin komission ehdotuksesta kolme yhteistä työryhmää, jotka käsittelevät alan kilpailukyvyn parantamista ( innovaatiot, TTK, tietotekniikka, työllisyys ja koulutus, rakennemuutos, teollisuusyhteistyö), alan sisäistä rakennetta (EU:ssa toimivien yritysten yhteistyö, valtiontuet, sisämarkkinat ja sisämarkkinakauppa). tekstiili- Tavoitteena on parantaa alan ja komission välistä tiedonkulkua, yksilöidä tekstiili- ja vaatetusalan kannalta merkittävät olemassa olevat ohjelmat sekä laatia uusia aloitteita alan hyväksi ja tarkastella tarvetta politiikan kohdentamisen muuttamisesta, jotta voidaan vastata mahdollisimman hyvin yritysten tarpeisiin. Työryhmä kokoontui kolme kertaa vuosien 1996 ja 1997 aikana, ja komissio valmistelee parasta aikaa tiedonantoa aiheesta. 1 22 1 23 1 24 Neuvoston päätös 96/413/EY, 25. 6. 1996, EYVL L 167, 6. 7. 1996, s. 55. KOM (94) 319, 14. 9. 1994. KOM (96) 210, 15. 5. 1996. 71 7. 1. 2 Kemianteollisuus Huhtikuussa 1996 komissio julkaisi tiedonannon nimeltä Teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka Euroopan kemianteollisuudelle125, jota laadittaessa otettiin huomioon Euroopan kemianteollisuuden edustajien kannat. Tiedonannossa määritetään joukko toimia, joilla pyritään parantamaan alan kilpailukykyä. Komission, alan ja/tai jäsenvaltioiden toimet on jaoteltu neljään teollisen kilpailukyvyn pääalaan: oikeudellisten puitteiden parantamistoimet, jossa keskitytään kemiallisia aineita koskevan nykyisen lainsäädännön konsolidointiin, päivittämiseen lähestymistavan käyttöön mahdollisten uusien säädösaloitteiden toteuttamisessa. Erityisesti pk-yritysten kannalta ilmoitusmenettelyn merkittävä esimerkki tällaisista toimista on uusien kemikaalien yksinkertaistaminen. ja/tai yksinkertaistamiseen järkevän sekä 7. 2 Laatu ja standardointi 7. 2. 1 Laatupolitiikka Euromanagement-kyselytutkimuksessa laatujärjestelmän sertifiointia koskevan markkinapaineen vuoksi pk-yrityksillä on suuria vaikeuksia tarpeisiinsa (markkinoilla soveltuvan toimiminen, yritysten organisaation ja kilpailukyvyn parantaminen). laadunvarmennusmenettelyn (1993-1994) kävi toteuttamisessa laatimisessa ilmi, että ja Komissio pyrkii voimakkaasti sisällyttämään pk-yritysnäkökulman Euroopan laatupolitiikkaan, jonka erityisenä tavoitteena on kiinnittää toimijoiden huomio jälleen laatuun (laatujärjestelmien sertifiointiakin pidemmälle). Laatu olisi nähtävä yritysten yleisstrategian osana, jonka avulla kilpailukykyä voidaan parantaa jatkuvasti. Komissio tukeekin kahta Euroopan laatupolitiikkaan liittyvää erityisaloitetta: Euroopan pk- yritysten laatupalkintoa ja Eurokauppakamarit-laatuhanke. Euroopan pk-yritysten laatupalkinnon (ensimmäinen myönnetään vuonna 1997) perustivat Euroopan laatujohtamissäätiö EFQM (European Foundation for Quality Management) ja Euroopan laatuyhdistysten liitto EOQ (European Organisation for Quality). Pk-yritysten palkinto laadittiin vuonna 1992 ensimmäisen kerran jaetun Euroopan laatupalkinnon pohjalta. Palkinnon avulla tuodaan esille laatujohtamisen hyviä malleja ja tähän malliin perustuva itsearviointimenetelmä. Tavoitteena on parantaa pk-yritysten kokonaislaatukäsitteen tuntemusta pk-yritysten laatujohtamistoimintaa antamalla tunnustusta hyvästä toteutuksesta, koska laatujohtaminen on pk-yrityksille paras tapa parantaa kilpailukykyään. kannustamaan Palkinnolla toteutusta. pyritään ja Eurokauppakamarihankkeella suunnattuja laatutiedotusohjelmia, joissa käsitellään esikuva-analyysin käyttöä. Hankkeessa hyödynnetään olemassa olevaa Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien verkostoa. Aloitteen tavoitteena on yleisellä tasolla tarkastella eurooppalaisen esikuva-analyysiverkoston luomista yritystasolle ja luoda pk-yrityksille hyvät mahdollisuudet osallistua verkon toimintaan. pk-yrityksille edistämään pyritään 7. 2. 2 Standardointi ja sertifiointi 7. 2. 2. 1 Tiedotuskampanja standardoinnista Euroneuvontakeskukset Euroopan standardointipolitiikkaan keskittyneen tiedotuskampanjan. Pk-yrityksille esiteltiin 1 400 tapahtumassa tärkeimmät turvallisuusmääräykset ja Euroopan unionissa sovellettavat yhtenäistetyt tekniset standardit. lehtiartikkelissa jäsenvaltioissa toteuttivat 1995-96 kaikissa vuosina täysin 3 600 (EIC) ja 1 25 KOM (96) 187, 30. 4. 1996. 72 erityisesti esimerkiksi koneita, henkilösuojaimia, Kampanja saavutti yli 300 000 pk-yritystä. Neuvontaa annettiin myös erittäin teknisissä kysymyksissä, sähkömagneettista yhteensopivuutta ja matalajännitettä koskevissa asioissa. Toteutetut toimet perustuivat Euro Info Centres yrityksissä etukäteen suorittamiin kyselytutkimuksiin, CE-merkinnän saamiseksi noudatettavia standardeja ja teknisiä määräyksiä käsitteleviin tiedotuspäiviin, esitteiden tuottamiseen ja jakeluun, yritysten avuksi laadittuihin lomakkeisiin, ja Euro Info Centres neuvonta/välittäjäpalveluihin paikallisten yrittäjien, Euroopan yhteisön toimielinten ja kansallisella tasolla direktiivejä toteuttavien tahojen välillä. 7. 2. 2. 2 NORMAPME (CEN) osallistua pk-yrityksille stardardointikomitean työhön, komissio on paremmat mahdollisuudet (CENELEC) ja pk-yrityksiä erityisesti Euroopan standardointikomitean käsiteollisuutta eurooppalaiseen Antaakseen ja Euroopan standardointiin, tukenut sähkötekniikan standardoinnissa edustavan NORMAPMEn perustamista. Pk-yritysten saaminen mukaan standardointitoimintaan on erittäin tärkeää, kun otetaan huomioon, että Euroopan standardointielimet antavat vuosittain vapaaehtoiselta pohjalta noin 700 standardia. Standardointielimet ilmoittavat vapaaehtoiselta pohjalta kaikille sekä vienti- että kotimarkkinayrityksille kansallisten standardien vanhenemisesta ennen niiden päättymistä. Pk-yritykset jäävät kuitenkin usein kuulematta standardien laatimisvaiheessa, minkä takia niitä edustamaan tarvitaan NORMAPMEn tyyppinen elin. NORMAPMEn toiminta lainsäädännön mukaisena voittoatavoittelemattomana järjestönä. Toimintaa on harjoitettu erityisesti seuraavilla alueilla: tiedotuskampanja standardoinnista yhteistyössä CENin ja teollisuuspolitiikasta vastaavien yksiköiden kanssa, dokumentaation asiantuntijaverkoston perustaminen. Lisäksi NORMAPME on CENin liitännäisjäsen. 1995-1996 Belgian tietokannan käynnistyi luominen, vuosina ja tulosten perusteella Euroopan standardointijärjestöt Eurobarometritutkimuksen tekivät komission kanssa aiesopimuksen, jonka tavoitteena on eurooppalaisen standardointityön tunnetuksi tekeminen. Aiesopimuksen pohjalta onkin toteutettu useita toimia tiiviissä yhteistyössä pk-yritysten (NORMAPME) ja Euro Info Centres kanssa. Yksi tällainen toimi, joka lienee erityisen edullinen pk-yrityksille, on internet-sivu, josta saa tietoa ja jonka avulla voi osallistua standardien kehittämiseen (Ines-hanke). 7. 3 Tutkimus ja teknologinen kehittäminen tärkeimpiä keinoja kaikentyyppisten Teknologia on yksi -kokoisten yritysten kilpailuaseman parantamiseksi, mutta joidenkin yritysten voi olla vaikea itse toteuttaa tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK). Yhtenä ratkaisumahdollisuutena on yritysten ja tutkimuslaitosten välinen yhteistyö, jossa voidaan kerätä resurssit ja erikoistaidot yhteen. ja EU:n TTK-ohjelma auttaa erimaalaisia tahoja toimimaan yhdessä ja luo näin yhteyksiä erimaalaisten yritysten ja tutkimuslaitosten välille. Yhteisön neljäs TTK-puiteohjelma (puiteohjelma IV)126 kattaa kaiken TTK-toiminnan, jolle myönnetään tukea EU:n varoista (13 miljardia ecua vuosina 1994-1998). Ohjelmalla on kolme päätavoitetta: parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä, parantaa Euroopan elämänlaatua ja tukea muita Euroopan unionin toimenpiteitä. 1 26 EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1. 73 7. 3. 1 PK-yritysten osallistuminen yhteisön neljänteen TTK-puiteohjelmaanl21 Sen lisäksi, että pk-yritykset ovat tärkeimpiä tekijöitä Euroopan nopeasti kehittyvässä taloudessa, ne myös tukevat suurempien yritysten kilpailukykyä toimimalla alihankkijoina. Huipputeknologian alalla toimivat pk-yritykset tuovat dynamiikkaa sellaisille nopeasti kehittyville aloille kuten multimedia, ohjelmistojen kehittäminen, biotekniikka ja biolääketieteen tai ympäristönsuojelun teknologia. Yhdysvalloissa niiden on todettu suuryrityksiin verrattuna tuottavan kaksi kertaa enemmän innovaatioita työntekijää kohden ja 3,5 kertaa enemmän uusia tuotteita kutakin tutkimukseen investoitua dollaria kohden. Sisämarkkinoiden seurauksena monet Euroopan unionin pk-yritykset joutuvat kohtaamaan kansainvälistyvät markkinat ja kansallisille kotimarkkinoilleen tulevat ulkomaiset kilpailijat. Samalla tuotteiden ja tuotantomenetelmien teknologiapitoisuus kasvaa ja säilyttääkseen kilpailukykynsä monien pk-yritysten on kehitettävä tai päästävä käyttämään uutta teknologiaa. Osallistumalla yhteisrahoitettuihin yhteisön TTK-ohjelmiin pk-yritykset voivat lisätä yritys- ja tutkimuskumppanien verkostonsa kansainvälisyyttä ja samalla parantaa teknologista perustaansa osallistumalla yhteiseen TTK-toimintaan tai käyttämällä TTK:n tuloksia. Vuonna 1994 tehdyssä tutkimuksessa selvitettiin noin kahden miljoonan eurooppalaisen pienen ja keskisuuren teollisuusyrityksen joukosta otetun otoksen perusteella TTK- tarpeita ja mahdollisuuksia. Yritykset jakautuivat kolmeen pääryhmään: 1. Teknologian kehittäjät (1-3 %). Näillä pk-yrityksillä on sekä tutkimus-ja kehitystoimintaa että erittäin hyvät mahdollisuudet harjoittaa TTK-toimintaa. Ne osallistuvat voimakkaasti EU:n rahoittamiin tutkimushankkeisiin. Ne saattavat kuitenkin tarvita tukea pyrkiessään kilpailemaan tasavertaisesti suurempien yritysten kanssa ehdotuskilpailuissa. 2. Johtavat teknologian käyttäjät (10 %). Nämä pk-yritykset ovat teknologisesti alansa keskivertoyrityksiä edellä. Niillä on selviä TTK-tarpeita, mutta usein niillä on vähän tai ei lainkaan mahdollisuuksia TTK-toimintaan, minkä vuoksi ne usein ostavat tutkimukset alihankkijoilta. Nämä pk-yritykset ovat tärkeitä teknologisten innovaatioiden levittäjiä ja käyttäjiä keski-ja matalateknologian yritysten kannalta. 3. Teknologian käyttäjät - seuraajat (90 %). Suurin osa EU:n pk-yrityksistä on kiinnostunut ainoastaan TTK:n lopputuotteista. Niillä ei ole tarvetta ryhtyä omaan TTK-toimintaan eivätkä ne sijoita vaivalla ansaittua käteistä riskejä sisältäviin pitkäkestoisiin TTK- hankkeisiin. 7. 3. 1. 1 Pk-yrityksille tarkoitetut teknologian edistämistoimenpiteet Kaikille TTK-ohjelmille yhteinen ja myös puiteohjelmaan IV sisältyvä ensisijainen tavoite on kannustaa ja helpottaa pk-yritysten osallistumista ohjelmiin. Tätä varten on toteutettu erityisiä 127 Kaikissa neljännen puiteohjelman pk-yrityksiin suunnatuissa erityistoimenpiteissä sovelletaan määritelmää, jonka mukaan pk-yrityksen on täytettävät seuraavat kolme edellytystä: <500 työntekijää, liikevaihto <38 milj. ecua ja enintään kolmasosa omistuksesta on pk-yritystä suuremman yrityksen hallussa (liikevaihdon ja työntekijöiden määrän perusteella), paitsi jos kyseessä on rahoitussijoittaja, kuten pankki tai riskirahoittaja. Ainoastaan tietotekniikkaohjelmassa yrityksen liikevaihto voi olla enintään 50 milj. ecua, koska tämän alan yrityksen tuottavat paljon lisäarvoa. Määritelmä on kuitenkin vain väliaikainen siirtymäkauden määritelmä, jota sovelletaan tutkimustoimintaan. Se korvataan uudella määritelmällä periaatteessa 31. 12. 1997 mennessä komission 3. huhtikuuta 1997 antaman suosituksen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EYVL L 107, 30. 04. 1997, s. 4) mukaisesti. Tämä kohta ei sisällä pk-yritysten osallistumista EU:n Innovaatio-ohjelmaan (ks. 7. 4), joka vastaa neljännen puiteohjelman kolmatta toimea. 74 pk-yrityksille tarkoitettuja teknologian edistämistoimenpiteitä (TSME) kymmenessä erityisohjelmassa. Muiden ohjelmien yhteyteen on kehitetty uusia hanketyyppejä ja tehtäviä, joilla pyritään ratkaisemaan pk-yrityksiä koskevia erityisongelmia. Toimenpiteiden sisältö ja toteutus tarkoitetut toteutettavat pk-yrityksille puiteohjelmassa Neljännessä teknologian edistämistoimenpiteet (TSME) perustuvat onnistuneesta Brite-EuRam -ohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja laajentavat Craft-järjestelmän alaa yhdeksään muuhun tutkimusohjelmaan, joiden aiheena on TTK-toiminta biotieteiden, energian, kuljetuksen ja ympäristön alalla. TSME-toimenpiteet suunniteltiin vähentämään pk-yritysten ehdotustenlaadinnassa kohtaamia vaikeuksia: tiedonsaanti EU:n ohjelmista, sopivien tutkimuskumppanien löytäminen, TTK- tarpeiden määrittäminen, hankkeiden toteuttavuuden selvittäminen ennen varojen käyttöä. Toimenpiteillä pyritään kannustamaan ja helpottamaan pk-yritysten osallistumista EU:n TTK- ohjelmiin. Toimenpiteet suunnataan lähinnä pk-yritystyyppeihin "teknologian kehittäjät,, ja "johtavat teknologian käyttäjät". Kaksi tärkeintä TSME-toimenpidettä ovat: 1. Tutkimuspalkkiot. Eri jäsenvaltioista olevat pk-yritykset, joilla on yhteinen TTK-hanke, voivat karkean ehdotusrungon perusteella saada rahoitusta (75 % kokonaiskustannuksista, enintään ja/tai toteutettavuustutkimuksen tekemiseen. Tämä ensimmäinen vaihe ei ole pakollinen eikä se saa kestää 12 kuukautta pitempään. valmisteluun ehdotuksen täydellisen 45 000 ecua) tutkimuskustannuksiin antamalla rahoitusta enintään 500 000 ecua 2. Yhteisesti toteutettavien hankkeiden (Craft) kohteina ovat "johtavat teknologiankäyttäjä" - tyyppiset pk-yritykset ja hankkeiden avulla tällaiset yritykset saatetaan yhteen kolmansien osapuolten kanssa (nk. TTKn tuottajat), jotka tekevät tutkimusta yritysten puolesta. Yritykset saavat täyden omistusoikeuden tutkimustuloksiin. Komissio osallistuu pk- yritysten tai 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. Craft-hankkeiden kesto on 1-2 vuotta. Kaikkien EU:n rahoitusta saavien hankkeiden on oltava innovatiivisia ja kilpailua edeltäviä, joten ne vaativat lisäkehittelyä hankkeen päättymisen jälkeen ennen kuin tutkimuksen tuloksena Craft- oleva kokeilujärjestelmään on, että suuret yritykset ja julkiset tahot voivat osallistua hankkeisiin rahoittamalla kuudesosan kustannuksista, mikä mahdollistaa vertikaalisen yhteistyön pk- yritysten ja yksityisten tai julkisten loppukäyttäjien välillä. saatetaan markkinoille. alkuperäiseen tuote/palvelu Erona Kaksivaiheinen hakumenettely on edullinen Craft-tyyppisille pk-yrityksille ja erityisen kiinnostava myös pk-yrityksille, jolla on tutkimusvoimavaroja. Tällaiset yritykset ovat yleensä tyypiltään teknologian kehittäjiä, jotka voivat saada tutkimuspalkkion toteutettavia parantaakseen onnistumismahdollisuuksiaan hankkeita. Tämä on perinteinen hanketyyppi EU:n TTK-ohjelmissa, joissa pk-yritykset usein tekevät yhteistyötä suurten yritysten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa ollakseen kilpailukykyisiä muiden vastaavien hankkeiden kanssa. ehdottaessaan yhteisesti tehtävänä on koordinoida TSME-toimenpiteiden TSME-toimenpiteisiin sisältyy myös pienen pk-yritysasioiden koordinointiyksikön perustaminen. Yksikön toteuttamista kaikissa 10 ohjelmassa, hallinnoida kansallisten Craft-tietokeskusten verkostoa ja toimia yhteydenpitäjänä EU:n muihin pk-yrityksiä koskeviin toimenpiteisiin. Yksikkö toimii kaikkien ehdotusten vastaanottajana ja käsittelijänä. Kymmenen ohjelman tiedot on koottu yhdeksi tietopaketiksi ja jättömenettelyn yksinkertaistamiseksi kaikkia ohjelmia lomakkeet. TSME- varten on toimenpiteet toteutetaan avoimen ehdotuspyyntömenettelyn avulla. Ehdotuspyyntö julkaistiin joulukuussa 1994 ja se on voimassa huhtikuuhun 1998 asti. Ehdotuksia voi jättää jatkuvasti ja laadittu vakiomuotoiset ehdotusten jätössä käytettävät 75 niitä arvioidaan neljännesvuosittain. Koordinointiyksikön sisäistä organisaatiota parantamalla on voitu varmistaa, että kaikki TSME-ehdotusten tekijät saavat tiedon valintamenettelyn tuloksesta kolmen kuukauden kuluessa arvioinnista. Tiedotus- ja neuvontatoimet Komission tiedotuksen puiteohjelmaan osallistumisen helpottamisessa. tiedonannossa yhtenäisestä ohjelmasta pk-yritysten hyväksi korostettiin tärkeyttä pk-yritysten EU:n TTK- ja tukiverkostojen koordinoinnin Voidakseen osallistua EU:n TTK-ohjelmaan yrityksellä on oltava vähintään kaksi ulkomaista yhteistyökumppania, joiden kanssa yhdessä se voi jättää ehdotuksensa. Pk-yritysten avuksi tässä erittäin kriittisessä vaiheessa on perustettu paikallisten Craft-tietokeskusten verkosto. Kaikkia jäsenvaltioita ja assosioituneita valtioita pyydettiin ehdottamaan verkostoon luomiseksi. Näin organisaatioita, joilla on riittävät voimavarat ja varmistetaan jokaisen valtion osalta riittävä eri aiheiden ja alueiden kattavuus. Tietokeskusten tehtävänä on neuvoa ja valmistelemaan ehdotuksia. Hanke-ehdotuksen jättämisestä kiinnostuneet pk-yritykset voivat etsiä yhteistyökumppaneita myös käyttämällä telemaattisella ARCADE-palvelimella olevaa Expressions of Interest -toimintoa tai tekemällä hakuja CORDIS-palvelimen RTD Partners - tietokannasta. löytämään yhteistyökumppaneita ja auttaa pk-yrityksiä taidot verkoston Usein neuvontapisteenä toimivat euroneuvontakeskukset (EIC) ovat jakaneet tietoa TSME- toimenpiteistä, ja osaa keskuksista on kannustettu toimimaan yhteistyössä Craft-verkoston jäsenten kanssa. Yrityspolitiikan tiimoilta järjestettiin joulukuussa 1997 yhteinen kurssi INNOVAATIO-keskuksille. Kurssilla euroneuvontakeskuksille, Craft-verkostolle tarkasteltiin mm. keinoja, joilla pk-yritykset saataisiin kiinnostumaan T&K-ohjelmien tiedotuspäivistä enemmän. ja tiedotus- ja neuvontatoimet yhdellä Kolmannesta puiteohjelmasta saadut kokemukset osoittivat, että pk-yrityksille suunnatut järjestelmälliset monikansalliset tai useammalla tutkimusalalla tai teollisuuden alalla helpottavat kansainvälisten kumppanien löytymistä ja ovat tehokas tapa lisätä pk-yritysten osallistumista TSME-toimenpiteisiin. Toimiin sisältyy (Euromanagement-järjestelmän yhteydessä kehitettyä menetelmää neljä perusvaihetta noudatellen): TSME-toimenpiteitä koskevan tiedon levittäminen, pk-yritysten arviointi EU- rahoitteisten tuloksien edelleenvälittäminen monikansallisten yhteenliittymien muodostamiseksi ja apu hanke- ehdotusten laatimisessa. osalta, Expression hankkeiden -toiminnon Interest of tiedotus- Vuoden 1995 TSME-toimenpiteiden käynnistämiseksi komission yksiköt toteuttivat kolme tutkimuksesta vastaavien yksiköiden koordinoimaa monikansallista ja neuvontatoimea (EU:n rahoitus yhteensä 5 milj. ecua). Näihin toimiin osallistui kuhunkin noin 50 yksityistä pk-yritysten teknologiatarpeiden arviointiin erikoistunutta konsulttia (Euromanagement II), 20 Craft-tietokeskusta ja 17 Euroopan teollisuusliittoa (mm. CECIMO, ORGALIME, FEFAC). Toimien avulla 50 000 pk-yritystä sai tietoa TSME-toimenpiteistä ja 2 000 sellaista yritystä arvioitiin, jotka eivät koskaan aiemmin ole osallistuneet EU:n TTK-ohjelmiin. Noin 40 prosenttia puiteohjelman ensimmäisenä vuonna jätetyistä TSME- tuloksena. Vuonna 1996 käynnistettiin TSME- ehdotuksista syntyi näiden lisätiedotus- ja neuvontatoimia (EU:n toimenpiteitä sisältävien ohjelmien yhteydessä lähinnä kansalliset Craft- myöntämä rahoitus 4,5 milj. ecua). Lisätoimiin sisältyvät tietokeskukset, ja muut INNOVAATIO-keskukset, valittajatahot. euroneuvontakeskukset toimien (EIC) Tiedotustoimiin sisältyy myös tapahtumia. Ensimmäiset pk-yritysten teknologiapäivät järjestettiin lokakuussa 1996 Brysselissä. Päiville kokoontui 850 osallistujaa 21 Euroopan 76 valtiosta ja Israelista. Suurin osa osallistujista oli pk-yrityksiä (35 %) ja tukiorganisaatioita (30 %). Teknologiapäivillä osallistujilla oli mahdollisuus tavata erityisesti TTK-ohjelmia työstäviä komission virkamiehiä ja tutkia omalla alallaan tarjolla olevia mahdollisuuksia. Näiden kaikkien toimien ansiosta TSME-ehdotusten määrä kasvoi vuoden 1996 loppuun mennessä, jolloin noin 75 prosenttia osallistuvista pk-yrityksistä oli mukana ensimmäistä kertaa. Ohjelman puoliväliin mennessä saavutetut tulokset Tarkasteltaessa pk-yritysten osallistumista edelliseen EU:n TTK-puiteohjelmaan (puiteohjelma III) käy ilmi, että pk-yritykset osallistuvat mieluummin teollisiin ohjelmiin, kuten Brite-EuRam tai Esprit (tietoteknologia) kuin perustutkimukseen suuntautuneisiin ohjelmiin. Taulukossa esitetään pk-yritysten kanssa puiteohjelmissa III ja IV tehtyjen sopimusten määrä (tilanne 31. 12. 1996) (teollisuus- ja materiaaliteknologia) Pk-yritysten osallistuminen puiteohjelman IV (1994-1996) ja puiteohjelman III eri hanketyyppeihin Komission kanssa 1. 1. 1995-31. 12. 1996 sopimusten tehneiden pk-yritysten määrä Pk-yritysten osallistuminen sallistuminen** Yhteistyössä toteutetut tutkimus hankkeet 498 26 - N/A N/A N/A 6 530 Muut yhteisesti rahoitetut hankeet YHTEENSÄ 836 261 114 304 547 459 437 868 3826 2038 456 147 306 617 459 437 979 5439 Ohjelma Tutkimus- palkkiot 704 169 33 2 70 N/A N/A 105 1083 Teollisuusteknologia Biotieteet Ympäristö Muu energia kuin ydinenergia* Kuljetus Telematiikka Acts Esprit YHTEENSÄ PUITEOHJELMA IV (1994-1996) YHTEENSÄ PUITEOHJELMA III (1991-1994) 1572 1203 3501 6276 * Ainoastaan TTK-osa (Joule) ** Yritykset joissa vähemmän kuin 250 työntekijää,. = Tietoa ei käytettävissä 77 teknologian kehittäjiä, Kolmanteen puiteohjelmaan osallistui 6 000 pk-yritystä vuosina 1991-1994. Yli 50 prosenttia oli toteutettuun tutkimukseen. Craft-kokeilutoimi (teknologian yhteistutkimus) Brite-EuRam-ohjelmassa oli erityisesti suunnattu johtaville teknologian käyttäjille. Craft-hankkeisiin käytettiin yhteensä noin 70 milj. ecua EU:n rahoitusta, ja niiden ansiosta noin 1 200 pk-yritystä osallistui ohjelmaan. Pk-yritysten osuus kaikista osallistujista kasvoi näin 25 prosentista 55 prosenttiin. jotka osallistuivat yhteistyössä Neljännen puiteohjelman ensimmäinen merkittävä saavutus oli pk-yritysten osallistumisen lisääminen yhteistutkimushankkeisiin: noin 3 800 pk-yritystä osallistui ensimmäisenä kahtena vuonna (1995-96) käynnistettyihin tutkimusohjelmiin, mikä on yhtä paljon kuin neljän vuoden aikana edellisessä puiteohjelmassa. Kasvu on lähinnä paremman ja tarkemmin suunnatun tiedotuksen ja TSME-toimiin pääsyn helpottamisen ansiota. Seuraavassa kuviossa esitetään pk-yritysten osuus koko yritysmäärän kasvusta kolmannesta puiteohjelmasta neljänteen (35 prosentista 40 prosenttiin). 78 Kolmanteen ja neljänteen puiteohjelmaan osallistujat organisaatiotvvpeittäin Eri vhtelstvökumppanltvvppien osallistuminen kolmanteen puiteohjelmaan TutHnusyhteliöt 30% TeoKsuus 35%, josta pk- yrityksia 51% Teollisuus 40%, josta pk-yrityksiä 58% Eri vhtelBftokumppannivvpplen osallistuminen Yliopistot ja nelianteen pultaohielmann «94-96 korkeakoulut 27% _ — • • • • «_ Tutkimusyht eisöt 24% Osallistuvien yritysten määrän kasvu kolmannesta neljänteen puiteohjelmaan on pk- yritysten ansiota (35 prosentista 40 prosenttiin) Kaikesta pk-yrityksille myönnetystä rahoituksesta 66 prosenttia ja kaikesta pk-yritysten osallistumisesta EU:n ohjelmiin 67 prosenttia tapahtuu kolmen ohjelman sisällä (Teollisuus ja materiaaliteknologia, Esprit - Tietotekniikka - ja Liikenne). Pk-yritysten osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan jakautuu kuitenkin tasaisemmin kaikkiin ohjelmiin verrattuna kolmanteen puiteohjelmaan. Lisäksi on mielenkiintoista huomata, että suurin osa (53 %) teollisten hankkeiden koordinaattoreista on pk-yrityksiä. Pk-yritvsten osuus rahoituksesta puiteohjelmissa III ja TV Pk-vritvsten saama EU-raholtu» Kolmannessa puiteohjelmassa Pk-vritvsten saama EU-raholtus neliänne»»* puiteohjelmassa 1994-96 Ympäristö 2% ESPRIT 39% Muu energia kuin ydinenergia 6% Telematiikka t>% Muu energia kuin ydinenergia 6% Teollisuus- teknologia 26% Ympäristö 2% Biotieteet 5% Kuljetus Teollisuus- teknologia 28% Neljännesä puiteohjelmassa pk-yritysten saama EU-rahoitus on jakautunut tasaisemmin ohjelmien kesken kuin kolmannessa puiteohjelmassa tukemien 668 TSME-toimenpiteet alkavat tuottaa tuloksia, vaikkakin Craft-verkoston ja uusista pk- yrityksille suunnatuista toimenpiteistä tiedottamiseen kuluikin aikaa. TSME-toimenpiteiden 1500 pk-yritystä voi tähän mennessä yhteistyökumppaneidensa kanssa valmistella ehdotuksiaan. Tällä hetkellä noin tuhat pk- yritystä, joista suurin osa on johtavia teknologian hyödyntäjiä osallistuu 143 Craft-tyyppiseen tulee Teollisuus- ja materiaaliteknologian tutkimusohjelmaan. Eniten ehdotuksia ohjelmaan, mutta myös muihin tutkimusohjelmiin (Maatalous ja kalastus, Biolääketiede ja terveys, Kuljetus) enemmän pk-yritysten ehdotuksia. tutkimuspalkkion avulla 79 TSME-toimenpiteet: neljänteen puiteohjelmaan jätetyt ja hyväksytyt hankkeet 1994-1996 Hanketyyppi Tutkimuspalkkiot Yhteistutkimus (Craft) Ohjelma Jätetyt Sopimukset (1) Jätetyt Sopim. (1) ehdotukset ehdotukset Brite-Euram III SMT Biomed II Biotechnologies Fair Environment Mast III Joule Transport Esprit YHTEENSÄ 4. PUITEOHJELMA (1994-1996) 873 81 77 42 247 55 37 38 59 95 422 30 33 17 87 17 13 17 32 45 1604 713 Ei sovellu 263 9 - 25 9 - 1 Ei sovellu 6 313 YHTEENSÄ 3. PUITEOHJELMA (1991-1994) (1) Ml. neuvoteltavina olevat sopimukset, tilanne helmikuussa 1997 885 391 331 119 4 - 14 5 - 1 1 144 172 Pk-yritysten onnistumisprosentti TSME-toimenpiteissä on suhteellisen korkea, vaikka 75 prosenttia niistä on ensi kertaa mukana. Tarkasteltaessa pk-yritysten osallistumista TSME-hankkeisiin on osoittautunut, että • noin 5 200 pk-yritystä on jättänyt TSME-ehdotuksia ja 2 500 niistä on saanut rahoitusta. Kiinnostavan, mutta arviointiraportin perusteella hylätyn ehdotuksen jättäneitä pk-yrityksiä kannustettiin parantamaan ehdotustaan • pk-yrityksen tarvitsee sijoittaa ainoastaan 50 000 ecua omia varoja osallistuessaan 700 000 ecun Craft-hankkeeseen (keskimäärin 7 yhteistyökumppanin kanssa) • suurin osa osallistujista oli pieniä yrityksiä (alle 50 työntekijää) (70 % hyväksytyistä tutkimuspalkkioista ja 46 prosenttia Craft-hankkeista, eli yhteensä 60 prosenttia kaikista TSME-hankkeista). Osallistujista 40 prosenttia on yrityksiä, jotka toimivat perinteisillä aloilla, kuten elintarviketeollisuus, rakentaminen, kaivosteollisuus, tekstiiliteollisuus ja puunjalostus. Ne muodostavat myös suurimman osan niistä kuudesta prosentista yrityksiä, jotka kuuluvat kokoluokkaan 250-500 työntekijää. 80 • noin 18 prosenttia pk-yrityksistä on neljästä "koheesiovaltiosta" (Espanja, Portugali, Kreikka ja Irlanti), mikä on enemmän kuin EU-hankkeissa keskimäärin. Niiden osallistumisessa näkyy, että teollinen rakenne perustuu pieniin yksiköihin ja vähemmän kehittyneisiin aloihin. Noin puolet kaikista osallistuneista pk-yrityksistä oli kuitenkin Euroopan unionin kolmesta suuresta teollisuusvaltioista (Saksa, Ranska ja Iso-Britannia). Ensi kertaa mukana olevien pk-yritysten osuus on noin 75 prosenttia tutkimuspalkkioihin yrityksistä. TSME- toimenpiteet tekivät noin 1 900 pk-yritykselle mahdolliseksi osallistua ensimmäistä kertaa EU:n TTK-ohjelmiin. tai Craft-hankkeisiin osallistuneista TS%E-toimenpiteet : neljänteen puiteohjelmaan osallistuneiden vritvsten koko 1994-1996 Hanketyyppi Tutkimuspalkkiot Yhteistutkimus (ilman TTK:n suorittajia) (CRAFT) Pk-yritysten koko (työntekijöiden lukumäärä) Jätetty Sopimukseni) Jätetty Sopimukset*i ) <50 50-100 100-250 250-500 >500 YHTEENSÄ 2 353 377 343 ÏÎ4 2 3 189 1041 2Ö6 Î9Ï 52 2 1492 1057 327 356 Ï44 138 2 022 464 Ï7Î 20(5 87 75 1003 (1) Ml. neuvoteltavina olevat sopimukset, tilanne helmikuussa 1997 Alkuperäisen Craft-ohjelman perusteella vuonna 1993 hyväksytyt ja rahoitetut ensimmäiset hankkeet ovat päättymässä. Onnistuneita hankkeita on toteutettu monilla teollisuuden aloilla, erittäin perinteisistä aloista uusiin aloihin. Näistä hankkeista kymmenen on lueteltu julkaisussa, jota saa kaikista kansallisista Craft-tietokeskuksista ja pk-yrityksiin liittyvältä www-sivulta (http://www. cordis. lu/sme/home. html). Useimmat (70%) ensimmäisiin vuonna 1993 käynnistettyihin Craft-hankkeisiin osallistujat totesivat tärkeimmän motivaationsa olleen teknogisen perustansa parantamisen samalla, kun ne saavat lisää kansainvälisiä yhteyksiä. Muita Craft-hankkeisiin osallistumisen etuja ovat: • kilpailukyvyn paraneminen j a prosessien/tuotteiden teknologiasisällön kasvaminen • kilpailijoiden ja/tai toimittajien/loppukäyttäjien parempi tuntemus ja TTK-verkostojen kehittäminen • ISO-standardit ja eurooppalaiset (CEN/CENELEC) standardit täyttävien prosessien ja tuotteiden saatavuus • yrityksen nimeäminen yritykseksi, joka toteuttaa EU-hankkeiden vaatimaa korkeatasoista TTK-toimintaa. • TSME-toimenpiteillä ja erityisesti Craft-järjestelmällä on merkittävä tehtävä EU:n TTK- löytää tukea TTK- ja toiminnassa. Euroopan pk-yritysten on entistä helpompaa innovaatiotoiminnalleen. 81 7. 3. 1. 2 Muut pk-yritysten kannalta merkittävät neljännen puiteohjelman toimenpiteet Eri ohjelmien yhteisten ja yhteensovitettujen TSME-toimenpiteiden lisäksi monet ohjelmat ovat erityisen kiinnostavia pk-yritysten kannalta. Biotieteelliset esittelyhankkeet ja Kaikki kolme biotieteiden alan ohjelmaa (Fair (maatalous ja kalastus), Biotech (biotekniikka), Biomed (biolääketiede ja terveys) tukevat esittelyhankkeita, joiden tavoitteena on uusien Jopa kuusi prosenttia ohjelmien teknologioiden hyödyntäminen levittäminen. talousarviovaroista on varattu hankkeille, teknologian käyttökelpoisuutta, poistetaan esteitä uuden teknologian kaupallistamiselta ja tiedotetaan uuden teknologian taloudellisista, sosiaalisista tai lääketieteellisistä eduista. Esittelyhankkeet, jotka perustuvat käytännön toteutuksen periaatteelle, ovat merkittävä muutos perinteisiin TTK-hankkeisiin verrattuna, koska niiden tavoitteena on osoittaa, miten uutta teknologiaa tai uusia laitteita voidaan käytännössä käyttää. todennetaan uuden joissa EU:n rahoitusta myönnetään samoin perustein kuin yhteisrahoitettuihin tutkimushankkeisiin, eli 2-4 vuodeksi. Vaikka esittelyhankkeet eivät ole suoraan suunnattu pk-yritysten hyväksi, keskimäärin 25 prosenttia kaikista hyväksytyistä ehdotuksista on pk-yritysten tekemiä. Pk-yritysten osuus biotietieteiden esittelyhanke-ehdotusten tekijöistä OHJELMA Ehdotusten kokonaismäärä Ehdotusten- tekijöiden määrä pk-yritysten osuus, % BIOMED FAIR BIOTECH Hyväksytyt hankkeet 46 25 13 20 332 130 79 100 16% 39% 25% 25% Kuljetusalan TTK-ohjelma Neuvosto hyväksyi joulukuussa 1994 erityisen tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn ohjelman kuljetusalalle kaudelle 1994-1998128 osaksi neljättä TTK-puiteohjelmaa. Ihmisten ja tuotteiden jatkuvaa liikkuvuutta edistävän ohjelman tavoitteena on nykyistä tehokkaamman, turvallisemman ja ympäristönsuojelun ja elämälaadun huomioon ottavan kuljetusjärjestelmän kehittäminen, yhtenäistäminen ja hallinta. Talousarvion loppusumma on 256 milj. ecua. Joulukuun 1994 ja maaliskuun 1997 välillä on julkaistu kolme ehdotuspyyntöä. Ensimmäisessä ja toisessa ehdotuspyynnössä pk-yritysten osuus kaikista ehdotusten tekijöistä oli 35 prosenttia. Sopimuspuolien kokonaismäärä on 1 294, joista 392 (30 %) on pk-yrityksiä. Muun energian kuin ydinenergian esittelyhanke Thermie Euroopan energiapolitiikan yksi tukipilari on Thermie-ohjelma (566 milj. ecua kaudelle 1995-1998), joka on osa neljättä TTK-puiteohjelmaa. Thermie tarjoaa rahoitustukea hankkeille, jossa käytetään innovatiivista energiateknologiaa (A-tyyppi) tai toteutetaan lisätoimia (B-tyyppi). Thermie-ohjelmaan sisältyy myös TSME-toimenpiteitä. 1 28 EYVL L 361, 31. 12. 1994, s. 56. 82 Tietoja A-tyyppisiin toimiin osallistuneiden pk-yritysten osuudesta ei ole käytettävissä, mutta kvalitatiivisesti arvioiden pk-yritysten osuus ehdotettujen hankkeiden koordinaattoreista on noin 65 prosenttia, mutta hyväksytyistä hankkeista vain 20 prosenttia. Tarvitaan kuitenkin yhä voimakkaita korkealaatuisten päätavoitteena. ehdotusten tekemisessä. Tämä toimenpiteitä pk-yritysten auttamiseksi onkin TSME-toimenpiteiden Taulukossa esitetään TSME-toimenpiteiden (B-tyyppi) määrä ja rahoitusmäärä vuosina 1995 ja 1996. Thermie-ohjelman TSME-toimenpiteet (B-tyyppi) Vuosi Hyväksyttyjen toimien määrä 1995 1996 1 40 22 1 Thermie-tuki (milj. ecua) 4!00 2,05 pk-yrityksille erityisesti suunnattujen välineiden tunnetuksi tekemiseksi valmisteltiin vuoden 1997 avointa ehdotuspyyntöä varten esitelehtinen, jota levitetään laajalti tiettyjen verkkojen avulla: OPET (Organisation for the Promotion of Energy Technologies), Craft-tietokeskukset, huomiota euroneuvontakeskukset mahdollisuuksiin saada EU:n rahoitusta toteutettavuustutkimuksien tekoon, kun kyse on A- tyyppisen ehdotuksen laadinnan valmisteluvaiheesta. Komission yksiköt suorittavat esiarviointia auttaakseen pk-yrityksiä ehdotuksen kohteen tarkentamisessa. on kiinnittää pk-yritysten (EIC). Tavoitteena Neljännen puiteohjelman innovaatioon ja tietotekniikkaan liittyviä ohjelmia käsitellään jäljempänä. Esprit-ohjelman parhaat käytännöt ja ensikäyttäjätoimet, ks. Kohta 7. 5. 1 "Tietotekniikan ohjelma". 7. 3. 1. 3 Viides puiteohjelma (1998-2002) Komissio hyväksyi 30. huhtikuuta 1997 ehdotuksen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)129, jossa painotetaan uutta lähestymistapaa yhteisön tutkimustoimintaan. Uusi lähestymistapa perustuu päätöksentekomekanismien ja toiminnan keventämiselle sekä keskittymiselle tiettyihin toimenpiteisiin ja aihealueisiin. Ehdotukseen sisältyy kolme temaattista ja kolme horisontaalista ohjelmaa. Koska pk-yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden levittäjiä ja tuottajia ja innovaatiot ovat teollisen kilpailukyvyn avaintekijöitä, ehdotuksessa esiteltiin neljännen puiteohjelman kokemuksiin perustuva erityinen horisontaalinen ohjelman nimeltä Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen. Ohjelman tavoitteena on, että pk-yritykset saavat paremmin käyttöönsä kehittynyttä teknologiaa ja voivat paremmin osallistua Euroopan unionin tutkimusohjelmiin. Pyrkimyksenä on varsinkin tutkimustulosten hyödyntämisen helpottaminen ja uusien innovatiivisten yritysten syntymisen edistäminen. Pk-yritykset hyötyvät sekä Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen -ohjelmasta (erityisesti kaikki tutkimusohjelmat kattavasta Euroopan komission yhden luukun -palvelusta pk- yrityksille, jolla edistetään erityisesti pk-yritysten hanke-ehdotusten jättämistä) että muiden ohjelmien pk-toimista (tutkimuspalkkiot ja Craft-yhteistutkimukset). 1 29 KOM(97) 142 lopull, 30. 4. 1997. 83 7. 4 Innovaatio Innovaatio- ja teknologian siirto -ohjelma Innovaatio-ohjelma130 (312 milj. ecua kaudelle 1995-1998) vastaa neljännen TTK- puiteohjelman kolmatta levittämis- ja kelpoistamistoimia. Tavoitteena on auttaa Euroopan teollisuutta parantamaan kilpailukykyään hyödyntämällä käytettävissä olevaa tekniikkaa ja teknologiaa mahdollisimman hyvin. toimea, ja siihen sisältyy tutkimustoiminnan jolle on määritelty innovaatiotoiminnan Ohjelmassa on otettu uusi kokonaisvaltainen tavoitetta: edistämiseen, innovaatiotoiminnalle ja yritysten uuden teknologian omaksumiselle suotuisan ympäristön edistäminen, teknologian ja tietämyksen levittämistä palvelevan eurooppalaisen avoimen alueen kehittymisen edistäminen ja tällaisen avoimen alueen tarvitseman teknologian tuottaminen. lähestymistapa toisistaan riippuvaista kolme Ohjelman edistämät pk-yrityksiin vaikuttavat toimet liittyvät seuraaviin toimintalinjoihin: a) Euroopan innovaatiotoiminnan seurantakeskus131 Euroopan innovaatiotoiminnan seurantakeskuksen tavoitteena on parantaa etenkin pk- yrityksiä koskevien, käytettävissä olevien suorituskykytietojen perustaa, julkisen sektorin politiikkaa ja innovaatiotoimintaa tukevien palvelujen perusrakennetta. Meneillään olevista hankkeista voidaan mainita esimerkiksi: - yhteisön innovaatiotoiminnan tietojen keruuhanke, joka toteutetaan yhteistyössä Eurostatin kanssa. Hankkeessa kerätään tietoja 44 000 yritykseltä (suurin osa pk-yrityksiä) 13 valtiossa. Kaikkialla käytetään yhdenmukaista kyselylomaketta, minkä ansiosta Eurostat voi luoda kerätyistä tiedoista kaikki valtiot kattavan tietokannan. Hankkeen tulokset esiteltiin toukokuussa 1996 Luxemburgissa pidetyssä kansainvälisessä konferenssissa. - - tutkimus, jonka aiheena oli huipputekniikan yritysten merkitys Euroopan tasolla ja nopeasti kasvavien yritysten pääominaisuudet selvitettiin jossa tutkimus, innovaatiokykyjen perusteella. eri menetelmiä luokitella pk-yrityksiä niiden b) Innovaatiotoiminnan johtamistekniikoiden parantaminen Tämän toimen tavoitteena on tukea kansallisten ja alueellisten tahojen ponnistuksia sekä julkisella että yksityisellä sektorilla nykyaikaisten johtamistekniikoiden käytön lisäämiseksi pk-yrityksissä. Tällä hetkellä meneillään oleviin 30 hankkeeseen sisältyy alueellisia ja kansallisia tiedotustoimia, joiden aiheena on innovaatiotoiminnan johtamistekniikoiden tehokas soveltaminen pk-yrityksissä. Toimien tavoitteena on kokemusten vaihto, pk-yritysten välinen hyvien käytäntöjen vaihto ja innovaationeuvonnan toteuttaminen yli 1000:ssa pk- yrityksessä Euroopassa. Neuvontakäyntien yhteydessä yritykset laativat toimintasuunnitelman innovaatiotoiminnan sisällyttämiseksi soveltuvien yleisstrategiaan. johtamistekniikoiden yrityksen 1 30 Erityisohjelma tutkimuksen, teknologisen kehityksen ja esittelyn tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi (1994- 1998), neuvoston päätös 94/917/EY, 15. 12. 1994, EYVL L 361, 31. 12. 1994, s. 101. ' 3 • Euroopan innovaatioiden tarkkailujärjestelmä (EIMS). 84 c) Euroopan suunnittelupalkinto Euroopan suunnittelupalkinnon avulla tuodaan esille, miten suuri merkitys suunnittelulla on innovaatioprosessissa erityisesti pk-yrityksissä, innovaatiotoiminnan kannattavuudelle ja teolliselle menestykselle. Vuoden 1997 palkintoa varten hakemuksia tuli noin 400 pk- julkistettiin kansainvälisen konferenssin yhteydessä 31. yritykseltä. Palkinnonsaaja tammikuuta 1997. Tilaisuuten osallistui alan kaikkien toimijoiden edustajia ja esikarsinnan läpäisseet pk-yritykset. d) Euroopan innovaatiota edistävät verkot ja palvelut Tämän, vuoden 1995 lopussa käyttöönotetun kokeiluluonteisen toimintalinjan tavoitteet ovat seuraavat: - - - edistää valtion tuottaa pk-yrityksille tehokkaampia (yhtenäisiä) palveluja, jotka edistävät aiemmin vain vähän yhteistyötä tehneiden ammattikuntien välistä aktiivista yhteistyötä (esimerkiksi insinöörit ja pankkialan ihmiset, insinöörit ja sosiaalisten innovaatioiden edistäjät tukitoimenpiteiden yhdenmukaistamista (esimerkiksi kansallisten tukiohjelmien välinen yhteistyö, jolla pyritään edistämään nuorten tutkijoiden sijoittamista pk-yrityksiin teknologian siirron helpottamiseksi, erityisesti kansainvälisen tutkijavaihdon toteutettavuuden tutkimiseksi) tuottavien kansallisten verkkojen välille luoda yhteyksiä pk-yrityksille palveluja (esimerkiksi yliopistojen ja teollisuuden välille) ja parantaa tällä tavoin Euroopan yritysten tukiverkkoa. Toimintalinjan toteuttamiseksi on valittu 23 verkkoa, joihin kuuluu noin 150 organisaatiota, joista kymmenkunta on pk-yrityksiä. e) Teknologian siirto- ja kelpoistamishankkeet Teknologian siirtoa ja kelpoistamista koskeva toimintalinja koskee erityisesti, mutta ei ainoastaan pk-yrityksiä. Päämääränä on antaa yhteisön tukea hankkeille, joilla pyritään markkinoiden ja yhteiskunnallisten vaatimusten mukaisesti kelpoistamaan tutkimustuloksia tai siirtämään teknologiaa uusille sovellusaloille. tarpeiden Toimintalinjan tiimoilta on julkaistu kaksi ehdotuspyyntöä: 15. maaliskuuta 1995 ja 15. syyskuuta 1996, joihin on budjetoitu 70 milj ecua. Määrittelyvaiheeseen hyväksyttiin 200 ehdotusta, joista lähes kaksi kolmasosaa valitaan esittelyvaiheeseen. Yhteisön tuki vaihtelee 500 000 ecusta 1,5 milj. ecuun. Pk-yritysten osuus osallistujista on ollut erittäin hyvä. Seuraavassa muutamia numerotietoja, jotka osoittavat pk-yritysten suuren osuuden sekä osallistujista että hyväksyttyjen ehdotusten tekijöistä: - hankkeisiin osallistuvista 920 organisaatiosta 47 prosenttia on pk-yrityksiä - noin 60 prosenttia hankkeista on pk-yritysten koordinoimia - prosentissa h an keyh teen liittymistä on vähintään yksi pk-yritys. jako kahteen vaiheeseen Hankkeiden (määrittely/toteutettavuustutkimusvaihe, minkä onnistumisen jälkeen päästään itse toteutusvaihteeseen) mahdollistaa alkuperäisen ehdotuksen yksinkertaistamisen ja ehdotuksen tekijän työtaakan vähentämisen. Lisäksi yhteenliittymien tukipalvelut ovat osoittautuneet erityisen hyödyllisiksi hankkeissa, joissa on mukana paljon pk-yrityksiä. f) INNOVAATIO-keskusten verkko INNOVAATIO-keskukset (52 keskusta) neuvovat eri organisaatioita, erityisesti pienyrityksiä, teknologiaan ja innovaatiotoimintaan liittyvissä asioissa. Lisäksi ne auttavat pk-yrityksiä löytämään ja hyödyntämään tarpeitaan vastaavaa teknologiaa ja neuvovat EU:n TTK- 85 ohjelmiin liittyvissä kysymyksissä. INNOVAATIO-keskukset toimivat itsenäisesti, ja ne saavat EU:n rahoitusta (23 milj. ecua 43,5 milj. ecun kokonaistalousarviosta) INNOVAATIO- ohjelman varoista. Kaikkien INNOVAATIO-keskusten ensisijaisena tavoitteena on toimia alueellisena yhteyspisteenä, jonka kautta voidaan löytää innovaation hyödyntämisessä tarvittavaa asiantuntija-apua, teknologian siirtomahdollisuuksia ja tietoja kyseisen alueen pk- yritysten yhteys yhteistyökumppaneihin ja kehittämänsä teknologian mahdollisiin ostajiin. innovaatiotoiminnasta. Näin pk-yrityksille tarjoutuu suora INNOVAATIO-keskusten henkilökunnalla on kokemusta yritystoiminnasta ja teknologiasta. Henkilöstön valintaperusteita ovat paikallisen teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, teknologiansiirrossa, neuvoa teknologiatarpeiden innovaatiotoiminnassa ja siihen liittyvissä yritystoiminnan kysymyksissä, kyky kehittää alueen ja auttaa organisaatioita kilpailemaan tehokkaammin vientimarkkinoilla sekä EU:n TTK-ohjelmien tuntemus. teollisuuden erityistarpeisiin räätälöityjä palveluja organisaatioita tuntemus, kyky keskusten INNOVAATIO-keskus voi jakaa tietoa pk-yritysten innovatiivisista tuotteista, prosesseista ja teknologiasta sopivia välityksellä yhteistyökumppaneita. Keskusten muita palveluja ovat tietyille alueelle räätälöidyt koulutus- ja neuvontapalvelut, verkkoutuminen ja ajatustenvaihto (esimerkiksi kokonaislaatujohtamista, value management -johtamista, teollis-ja tekijänoikeuksia tai ympäristövastuuta käsittelevissä seminaareissa). yrityksille välittää verkon ja Numerotietoja INNOVAATIO-keskusten verkon toiminnasta vuosina 1995 ja 1996: neuvonta teknologiansiirtosopimusten teossa (381 neuvoteltua sopimusta, 108 tehtyä sopimusta), apu EU:n TTK-ohjelmia koskevien ehdotusten valmistelussa (1 406 jätetty, 309 hyväksytty), yhteydet asiakkaisiin, joista suurin osa pk-yrityksiä (39 337), neuvontatapaamisia asiakkaiden kanssa, joista suurin osa pk-yrityksiä (7 052). g) OPET-verkko (Organisation for the Promotion of Energy Technologies) joka edistää uuden innovatiivisen energiateknologian kehittämistä OPET on Innovaatio-ohjelmaan kuuluva erikoistunut verkko (40 OPET, 4 milj. ecua kahdeksi vuodeksi), ja kaupallistamista. Sen edeltäjä oli OPET-Thermie-verkko. Verkon tavoitteena on auttaa innovatiivisten energiateknologioiden pääsyä markkinoille. menestyksekkäiden uusien Erityisesti toiminta kohdistuu muuta kuin ydinenergiaa koskeneessa ohjelmassa (Joule- tärkeimmistä Thermie) esiteltyihin kohderyhmistä. Aiheita ovat järkevä energian käyttö rakennuksissa, ja teollisuudessa, uusiutuvat energialähteet ja fossiiliset polttoaineet. teknologioihin. Pk-yritykset ovat yksi verkon liikenteessä Ensimmäinen innovaatiota Euroopassa koskeva toimintasuunnitelma Komissio hyväksyi ensimmäisen innovaatiota Euroopassa koskevan toimintasuunnitelman 20. marraskuuta 1996. Toimintasuunnitelmasta käytiin laajaa julkista keskustelua vuonna 1995 julkaistun vihreän kirjan innovaatiosta jälkeen. Keskustelusta saatiin vahvistus komission saamille tuloksille, jonka mukaan Euroopassa harjoitetaan liian vähän innovaatiotoimintaa. Toimintasuunnitelma on samalla vastaus Firenzessä kesäkuussa 1996 pidetyn Eurooppa- neuvoston kokouksen esittämään pyyntöön, että komissio valmistelisi innovaatiotoimintaan kohdistuvia toimenpiteitä käsittelevän toimintasuunnitelman. Toimintasuunnitelmassa ehdotetaan etenkin yhteisön tason toimenpiteitä, joiden tavoitteena on: • • • edistää todellista "innovaatiokulttuuria" luoda innovaatiotoiminnalle suotuisa oikeudellinen, lainsäädännöllinen ja innovaatiotoiminta nykyistä paremmin toisiinsa taloudellinen ympäristöyhdistää tutkimus ja 86 ratkaisemaan ongelmia, Toimintasuunnitelma otettiin hyvin vastaan Euroopan unionin toimielimissä ja yhteiskunnan ja talouden toimijoiden piirissä. Toimintasuunnitelman ensimmäisessä toteutusvaiheessa ja komissio pyrkii tekijänoikeuksien suojaamiseen (esimerkiksi julkaisemalla vihreän kirjan patenteista), innovaatiotoiminnan (Erasmus-oppisopimusjärjestelmä, "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" -aloite) ja innovaatiotoiminnan johtamiseen yrityksissä (esikuva-analyysi). Toimintasuunnitelman ensimmäiset tulokset julkaistaan vuoden 1997 lopussa. liittyvät muun muassa rahoittamiseen, koulutukseen teollis- jotka 7. 5 Tietoyhteiskunta 7. 5. 1 Tietotekniikan ohielma aloilla: ohjelmistoteknologia, komponentti- Tietotekniikan ohjelma (jonka edeltäjä oli Esprit-ohjelma) (2 065 milj. ecua kaudelle 1994- 1998) sisältää monentyyppistä toimintaa perustutkimuksesta soveltavaan tutkimukseen seuraavilla osajärjestelmäteknologia, tutkimus, avoimet mikrotietokonejärjestelmät, multimediajärjestelmät, pitkän aikavälin integrointi valmistuksessa. suurteholaskenta ja -verkot, liiketoimintaprosessien teknologia, Ohjelma on merkittävä sellaisille pk-yrityksille, jotka haluavat harjoittaa TTK-toimintaa tietotekniikan alalla tai saada käyttöönsä huipputeknologian tuoreimpia tuotteita. ja Kahden ensimmäisen vuoden aikana (1995 ja 1996) käynnistettiin 836 hanketta 900 milj. eculla. Noin 1 000 eri pk-yritystä osallistui kustannusten jakoperiaatteella toteutettuihin tutkimushankkeisiin, ja ne toteuttivat noin 30 prosenttia ohjelman kaikesta toiminnasta. Lisäksi 600 muuta pk-yritystä osallistui tietotekniikan ohjelman liitännäistoimenpiteisiin. Tietotekniikan ohjelma kuuluukin näin ollen yhteisön TTK-ohjelmien kärkijoukkoon. Pk- yritysten osallistumisen lisäämiseksi tehdyt toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi. Neljännen puiteohjelman TSME-toimenpiteiden lisäksi tietotekniikan ohjelmaan sisältyy sisältöön ja menettelyihin liittyviä lisätoimenpiteitä (erityisaiheet ja kaksivaiheinen hakumenettely) pk-yritysten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Näiden toimenpiteiden on osoitettu huomattavasti helpottavan pk-yritysten osallistumista tietotekniikan ohjelmaan. (tutkimuspalkkiot ja Craft) luomaan teknologiansiirron Sisältöön liittyvistä lisätoimenpiteistä on erityisesti mainittava ESSI (European Systems and Software Initiative), jolla pyritään edistämään/levittämään ohjelmistojen laadinnan, mikroelektroniikan komponenttien ja tietotekniikkaan perustuvien valmistusmenetelmien parhaita käytäntöjä, kokeilemaan FUSE-ensikäyttäjätoimia mikroelektroniikan tuotteiden osalta, (erityisesti tiedotus- suurteholaskennan, elektronisen kaupankäynnin ja prosessiautomaation alalla). TTK-alan erityisteknologioiden käyttäjiä ja tuottajia on kannustettu yhteistyöhön, minkä ansiosta suurten yritysten ja pk-yritysten välillä on virinnyt runsaasti yhteistyötä. FUSE-toimet on suunnattu nykyisen mikroelektroniikkateknologian uusia sovelluksia. FUSE-toimesta hyötyvät eniten pk- yritykset. Koska FUSEn olennainen piirre on tiedonsiirto, on perustettu 26 "teknologian siirron solmukohtaa", jotka lisäävät yritysten tietoisuutta mikroelektroniikan eduista ja tarjoavat niille tietoa, tukea ja neuvontaa. teollisuusyrityksille, neuvontakeskuksia hyödyntää kaikille voivat jotka ja EUROPRACTICE, joka liittyy läheisesti FUSE-toimiin, käynnistettiin lokakuussa 1995. Sen tehtävänä hyödyntää peruspalveluja mikroelektroniikkaa. Tällaisia palveluja ovat mm. neuvonta, koulutus, ohjelmistotyökalut, suunnittelutuki, mallintaminen ja pienimuotoinen tuotanto. käyttäjien edullisia alkaessa tarjota on Monilla ohjelman osa-alueilla käyttöön otettu kaksivaiheinen hakumenettely on erityisten edullinen pk-yrityksille. Ensimmäisessä vaiheessa ehdotusta arvioidaan sen 87 yrityksiin kohdistuvien vaikutusten kannalta. Ensimmäinen arviointi vie vain vähän aikaa ja ainoastaan sen läpäisseiltä yrityksiltä pyydetään kahden kuukauden kuluessa täydellinen ehdotus, johon sisältyy yksityiskohtainen yhteenveto TTK-toiminnan lähestymistavasta ja työohjelma. Kaksivaiheinen menettely on edullinen pk-yrityksille sen vuoksi, että yrityksen tarvitsee ryhtyä ponnistuksia vaativaan täydellisen ehdotuksen laadintaan vasta ensimmäisen vaiheen läpäistyään. Lisäksi ehdotuspyyntöjä julkaistaan määräpäivinä 2-4 kertaa vuodessa. Näin yrityksillä on mahdollisuus suunnitella ehdotuksen jättämistä ja käyttää useita kuukausia ehdotuksen valmisteluun. Tietoyhteiskuntaa ja TTK-toimintaa käsittelevät Euro Info Centres (EIC) erityistyöryhmät ovat aktiivisesti tiedottaneet näistä ohjelmista pk-yrityksille ja helpottaneet pk-yritysten osallistumista niihin. Vuonna 1996 järjestettiin kaksi tietoyhteiskuntaa käsittelevää teemaviikko yhteistyössä ISPOn (tietoyhteiskunnan hanketoimiston) kanssa. Teemaviikkojen tavoitteena oli tiedottaa esitellä yritysten pk-yrityksille jokapäiväisessä toiminnassa mahdollisesti hyödyllisiä sovelluksia ja palveluja. Toisen teemaviikon aikana euroneuvontayhteyskeskukset (EICC) ja muut tahot järjestivät tapahtumia kuudessa Euroopan unionin ulkopuolisessa valtiossa (KIE-maissa ja Tunisiassa). liittyvistä mahdollisuuksista tietoyhteiskuntaan ja Euroneuvontakeskukset (EIC), jotka ovat TTK-erityisryhmän jäseniä, ovat jatkaneet TTK- ohjelmia käsittelevien tapahtumien järjestämistä. Ne osallistuivat aktiivisesti myös Euroopan tietotekniikkapalkinnoista (ITEA) tiedottamiseen. Uusien järjestelmien (mm. Fuse ja Esprit- ohjelman parhaat käytännöt) tiedotukseen panostettiin voimakkaasti. Espritin osalta ryhmän ruotsalaisedustajat tiedotuskampanjan, koska ruotsalaisia ehdotuksia katsottiin saadun muita vähemmän. Vastauksena komission yhteisesti esittämään pyyntöön verkon jäsenet antoivat palautetta keinoista parantaa pk-yrityksille suunnattuja tiedotuspäiviä. järjestivät Ruotsissa erityisen näkyvän 7. 5. 2 Kehittyneet viestintäteknologiat ja -palvelut Kehittyneet viestintäteknologiat ja -palvelut (Acts) -nimisessä EU:n TTK-ohjelmassa toteutetaan kolme erityistoimenpidettä pk-yritysten hyväksi: pk-yritysten osallistumista kannustavat ja helpottavat toimenpiteet, pk-yrityksille suunnatut tiedotustoimenpiteet ja pk- tukeminen uusien palvelujen käyttöönotossa sekä yksimielisyyteen pääsyn yritysten helpottamista pk-yritysten mahdollisuuksista käyttää elektronisen kaupan yhteentoimivia järjestelmiä. Tämän TTK-ohjelman osallistujista yli 25 prosenttia on pk-yrityksiä. Vuonna 1995 käynnistyneeseen joilla pk-yrityksiä kannustetaan lisätään vuonna 1997 julkaistavassa kolmannessa ehdotuspyynnössä. tekemään ehdotuksia. Kannustustoimenpiteitä toiseen ehdotuspyyntöön sisältyi toimenpiteitä, Pk-yritysten osallistumisen kannustamisesta tiedonlevitys- ja teknologiansiirtotoimintaan vastaa nykyään erityinen Smarts-hanke. Hankkeen avulla on tarkoitus varmistaa vähintään 5 000:n eurooppalaisen pk-yrityksen tiedonsaanti. Tulokset julkaistaan vuoden 1998 lopulla. Acts-tutkimuksen päätavoitteena on elektronisen kaupankäyntiteknologian, -järjestelmien ja - palvelujen kehittäminen. Yhteinen kehittämisketju sisältää yli 20 hanketta, jotka koskevat pienten yritysten verkkoutumista ja liiketoimintaa. Tämä TTK-ketju tuottaa tarvittavan teknologian 70 merkittävän yrityksen allekirjoittamaa aiesopimusta Euroopan pk-yritysten vapaasta pääsystä elektronisen kaupankäynnin markkinoille varten. Aiesopimuksessa määritetään varmennusjärjestelmien yhteentoimivuudelle sekä elektronista kauppaa koskevat oikeudet ja velvollisuudet. avoimet puitteet kaupankäynti-, luettelo- ja 88 7. 5. 3 Multimediahankkeet Multimediahankkeista julkaistiin kaksi ehdotuspyyntöä. Impact 2 -ohjelmaa koskeva ehdotuspyyntö ei suoranaisesti suosinut pk-yrityksiä työryhmien osallistujina, vaikka pk- yrityksiä kannustettiin osallistumaan. Tulokset olivat seuraavanlaiset: 103 ehdotusta, 565 ehdotuksentekijää, joista 356 oli pk-yrityksiä (alle 250 työntekijää) (63 %), ja 17 tuettua hanketta, joihin osallistuu yhteensä 105 tahoa, joista 68 pk-yrityksiä (64 %). Info 2000 -ohjelamaa koskeva ehdotuspyyntö sisälsi tiettyjä erityisehtoja pienten yritysten (alle 50 työntekijää) hyväksi ja tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueella toimiville. Näille yrityksille myönnettiin 40 prosentin tuen sijaan tukea 50 prosenttia. Tulokset olivat seuraavanlaiset: 477 ehdotusta, 2428 ehdotuksentekijää, joista 1486 (61 %) oli pieniä ja 1653 (68 %) keskisuuria yrityksiä, ja 80 tuettua hanketta, joihin osallistui 405 tahoa, joista 253 (62 %) pieniä ja 318 (78 %) keskisuuria yrityksiä. 7. 5. 4 Telemaattisia sovelluksia koskeva ohjelma (TAP) ja telemaattisia sovelluksia koskevasta ohjelmasta ,32 asetettiin Neuvoston päätöksessä tavoitteeksi, että 5 prosenttia ohjelman talousarviosta kaudella 1994-1998 ohjattaisiin pienille ja keskisuurille yrityksille tai organisaatioille (vähemmän kuin 500 työntekijää). Tämän vuoksi pk-yritysten -organisaatioiden osallistuminen TAP-ohjelmaan on luonnostaan tervetullutta. Hankkeet, jotka vastasivat pk-yritysten telematiikkaa käsittelevän tiedon tarpeeseen ja telematiikan soveltamisen, saivat rahoitusta yhteensä 44,1 milj. ecua. Muissa hankkeissa yli 50 prosenttia osallistujista oli pk-yrityksiä tai muita pk-organisaatioita, ja näitä hankkeita rahoitettiin 32,4 milj. eculla. Yli 95 prosentissa telematiikkahankkeista on mukana pk-yrityksiä ja -organisaatioita. Kokonaissumma 76,5 milj. ecua vastaa 13 prosenttia EU:n rahoituksesta käynnissä oleviin hankkeisiin ja 8,5 prosenttia TAP- ohjelman ennustetusta kokonaistalousarviosta. TAP-ohjelma täyttää pk-yritysten ja - organisaatioiden osallistumiselle asetetut tavoitteet. 7. 6 Elektroninen kaupankäynti se Elektronisen kaupankäynnin kasvua edistää tietotekniikan voimakas kasvu ja erityisesti internetin nopea laajeneminen. Elektroninen kauppa tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia Euroopan kuluttajille ja yrityksille, erityisesti pk-yrityksille. Lisäksi se lisääntyminen tulee vaikuttamaan merkittävästi Euroopan kilpailukykyyn kansainvälisillä markkinoilla, mutta samalla ja työmarkkinoilla-Elektronin kaupankäynti kattaa monenlaista tavaroihin ja palveluihin liittyvää toimintaa, muun muassa tavaroiden ja palvelujen elektroninen myynti, digitaalisen aineiston toimittaminen suoraan line", elektroniset rahansiirrot, elektroninen osakekauppa, elektroniset konossementit, huutokaupat, suunnittelu- ja tekninen yhteistyö, komponenttien hakeminen ulkomailta julkiset hankinnat, "on suoramarkkinointi ja jälkimyyntipalvelut. rakenteellisiin muutoksiin line", elektroniset tietokoneelle "on voimakkaisiin yritys- johtaa Komissio antoi huhtikuussa 1997 tiedonannon eurooppalaisen elektronisen kaupankäynnin aloitteesta133 edistääkseen elektronisen kaupankäynnin kasvua Euroopan unionissa ja maailman markkinoilla. Aloitteen pääkohtia ovat: • Tarve vahvistaa luottamusta kansainväliseen elektroniseen kaupankäyntiin, mikä on ratkaisevan tärkeää poistettaessa kaupankäynnin esteitä ja lisättäessä monenkeskisiä EY VL L 334, 22. 12. 1994, s. 1. 1 32 1 33 KOM (97) 157, 15. 4. 1997. 89 sopimuksia WTO:n toiminnan yhteydessä. Luotettavuutta edistävät toimet ovat tärkeitä, koska verkkorikollisuutta on alkanut esiintyä (mm. elektroninen rahanpesu, hakkeri- ilkivalta ja tekijänoikeuksien loukkaukset). Erityisesti pk-yrityksiä on kannustettava ottamaan käyttöön uusia liiketoimintatapoja, tekniikoita ja innovaatioita. alan kanssa voimavarat, kustannukset, perusrakenne, yhteentoimivuus perusteleviestintää ITA-sopimukseen, koskevan WTO:n Tarvittava ja käyttäjäystävällisyys. Komissio toimii yhdessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kauppakumppanien sopimuksen täytäntöönpanemiseksi täysimääräisesti ja nopeasti. Sama pätee myös vastikään tehtyyn tietotekniikan asteittain tietotekniikkatuotteiden tariffeihin liittyviä ja muita esteitä, ja vaatimustenmukaisuuden tunnustamista koskevaan MRA-sopimukseen. Komissio arvioinnin vastavuoroista tietoyhteiskunnasta134 pyrkivänsä ilmoittaa tasoittamaan elektronisen kaupankäynnin perusrakenteen ja palveluiden alueellisia hinta-, laatu- ja saatavuuseroja, jotta alueita voidaan elinvoimaistaa ja paikallisia palveluita uudistaa perusrakenteen käyttömahdollisuus edulliseen hintaan on edellytys sille, että pk-yritykset voivat täysin hyödyntää tämän kaupankäyntitavan tarjoamia mahdollisuuksia. tiedonannossa yhteenkuuluvuudesta kaupankäynnin Elektronisen poistetaan säilyttää. avulla jonka ja ja Komissio puuttuu kapasiteetin pullonkauloihin käyttämällä koordinoitua eurooppalaista lähestymistapaa TTK-ohjelmiin kuuluvissa tieto- ja viestintätekniikkaohjelmissa, mm. viidennen puiteohjelman toimissa ja Euroopan laajuisissa verkoissa. Komissio helpottaa myös osallistumista julkisyhteisöjen maailmanlaajuiseen päätöksentekoon internetin kehityksestä. teollisuuden Euroopan aktiivista ja Komissio on pyrkinyt edistämään yksimielisyyttä elektronisen kaupankäynnin standardeista saamalla aikaan aiesopimuksen Euroopan pk-yritysten vapaasta pääsystä elektronisen kaupankäynnin markkinoille. Aiesopimuksen tavoitteena on saada Euroopan teollisuus ja standardien ja erittelyjen käyttäjät mukaan toimintaan. Jatkossa tullaan ryhtymään toimenpiteisiin, joilla standardit saadaan paremmin vastaamaan käyttäjien, varsinkin pk-yritysten, tarpeita. Käyttäjäystävällisyyden lisääminen. Tavoitteena on yksinkertaisten käyttäjäystävällisten elektronisten sovellusten tarjoaminen jokaista kaupankäynnin vaihetta varten. Tämän avulla elektronisen kaupankäynnin käyttö laajenee, varsinkin pk-yritysten keskuudessa, ja yrityksille tarjoutuu mahdollisuus päästä alkuun elektroniseen kaupankäyntiin liittyvän teknologian käytössä, käyttää sitä ja pysyä teknologisesti ajan tasalla. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi elektroniselle kaupankäynnille on annettu erityistä painoa EU:n TTK- ohjelmissa (ESPRIT-ohjelman ensimmäinen elektronisen kaupankäynnin ehdotuspyyntö on jo julkaistu). Elektroninen kaupankäynti on tärkeä osa myös. käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan kehittämisohj elmaa. Teollisen ja teknologisen yhteistyön edistäminen, hankkeita käynnistetään vuoden 1997 aikana osana Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaa Prahan toimintasuunnitelmaa sekä yhteistyössä unionin ulkopuolisten Välimeren maiden kanssa. Komissio aikoo myös vahvistaa alan kansainvälistä yhteistyötään edistämällä maailmanlaajuisia kokeiluhankkeita pk-yritysten maailmanlaajuisiin markkinoihin tähtäävässä G7- yhteistyössä. 1 34 KOM (97) 7, 22. 1. 1997. 90 ja ja tekijänoikeuksien tilintarkastussäännöt Elektronista lainsäädäntöä suosiva lainsäädäntö, jossa otetaan huomioon turvallisuus, yksityisyydensuoja, tavaramerkkien suojaus, kuluttajansuoja, ja verotuksen yhdenvertaisuus. Esimerkkejä kirjanpito- toteutetuista toimenpiteistä ovat Euroopan yhteisön direktiivi henkilötietojen suojasta135, ehdotus direktiiviksi avoimuuden järjestelmästä, jonka avulla vähennetään erilaisten kansallisten toimenpiteiden mahdollisuuksia estää tietotekniikan palvelujen vapaata liikkumista, direktiivi etäsopimuksista, johon sisältyy elektroniset toimet ja useita horisontaalisia ja alakohtaisia direktiivejä. Kaupallista viestintää käsittelevän vihreän kirjan jatkotoimenpiteenä komissio laatii yksityiskohtaisia ehdotuksia. Lisäksi komissio ja ehdotuksen tekee ehdotuksen direktiiviksi direktiiviksi elektronisen rahan liikkeeseen laskemisesta. Komissio ponnistelee WIPON äskettäin hyväksytyn tekijänoikeussopimuksen sekä esitys- ja äänityssopimuksen nopean ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi. rahoituspalvelujen etäsopimuksista • Koulutusaloitteiden valmistelu pk-yrityksille, kouluille ja paikallisviranomaisille ja Socrates- toimintasuunnitelman136 ja Adapt-Bis-ohjelman yhteydessä (uusi osa tietoyhteiskunnan rakentamista). Leonardo-ohjelmien, tietoyhteiskunnassa Oppiminen Tiedottaakseen yrityksille, varsinkin pk-yrityksille parhaista käytännöistä ja kannustaakseen niiden käyttöä komissio käynnistää vuoden 1997 loppuun mennessä työohjelman, joka perustuu Kauppa 2000 -kokeiluohjelmasta saatuihin kokemuksiin ja Vihreän kirjan kaupasta ja jakelualasta keskustelukierroksen tuloksiin. Tiedotus toteutetaan G7-maiden hankkeen Pk-yritysten maailmanlaajuiset markkinat ja Euro Info Centres (EIC) toteuttamien Kolmannen monivuotisen ohjelman pk-yritysten hyväksi yhteydessä erityistoimien kautta. Komissio toimintasuunnitelman laatii elektronisten julkisten hankintojen edistämiseksi, minkä oletetaan toimivan alkuunpanevana voimana maailman markkinoilla. strategiaselvityksen ja 7. 7 Ammatillinen koulutus Ammatillinen koulutus on tärkeä osa pk-yritysten kilpailukykyä varsinkin johtamisen parantamisen kannalta. Tästä huolimatta pk-yritykset usein kieltäytyvät näkemästä koulutusta välttämättömänä sijoituksena suorituskykynsä parantamiseksi toimintaympäristönsä muutoksiin sopeutumiseksi (esimerkiksi tuotantoprosesseihin tai uuteen teknologiaan liittyvät muutokset). Euroopan sosiaalirahaston tavoite 4, yhteisön Adapt-aloite ja Leonardo da Vinci - ohjelma pyrkivät nimenomaan tukemaan yritysten sopeutumista teollisuudessa tapahtuviin muutoksiin järjestelmiä. ja paramaan Euroopan unionin ammatillisen koulutuksen Mediakoulutus-ohjelma vastaa puolestaan audiovisuaalisen alan erityiskoulutustarpeisiin. ja 7JA Euroopan sosiaalirahaston tavoite 4 Tavoitteen 4 ensisijaisiin toimiin sisältyy pk-yritysten erityistarpeisiin, etenkin henkilöresursseihin, panostaminen (helpotetaan työtekijöiden sopeutumista teollisuudessa ja tuotannossa tapahtuviin muutoksiin) Pyrkimyksenä on - auttaa näitä yrityksiä hyvissä ajoin etukäteen tunnistamaan koulutustarpeensa, mikä mahdollistaisi henkilövoimavarojen ennakoivan hallinnan tukea yrityksiä henkilöstön koulutuksessa - 1 35 Euroopan parlamentin ja neuvoston 24 päivänä lokakuuta 1995 antama direktiivi 94/46/EY yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281,23. 11. 95, s. 41. 1 36 KOM(96) 471 lopullinen, 2. 10. 1996. 91 - edistää tähän liittyviä pk-yrityksille suunnattuja palveluja ja pk-yritysten välistä yhteistyötä. annetussa Nämä ensisijaiset asetuksessa137 ja jäsenvaltioiden ohjelma-asiakirjoissa. Näihin tavoitteisiin kiinnitetään erityistä huomiota seurannassa ja arvioinnissa. tavoitteet on määritelty Euroopan sosiaalirahastosta Suomessa ja Ruotsissa kaikki tavoitteeseen 4 liittyvät toimet on keskitetty pk-yrityksiin. Ruotsin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mukaisesti ainoastaan alle 250 työntekijän yritykset voivat saada tukea ja etusijalla ovat yritykset, joilla alle 50 työntekijää. Joissakin jäsenvaltiossa, etenkin Ranskassa, tukiorganisaatiot toimivat voimakkaasti pk- yritysten aktivoimiseksi ja tavoitteen 4 mukaisten hankkeiden valmistelun ja synnyn helpottamiseksi (mm. kauppa- ja teollisuuskamarit, paikalliset kauppakamarit ja yritysten ammatillisen koulutuksen rahaston varojenkeruuorganisaatiot). Muista jäsenvaltioista komissiolla on täytäntöönpanon tässä vaiheessa ainoastaan hajanaisia ja alustavia tietoja. Pk-yritysten hyväksi tehdyt toimet vaihtelevat merkittävästi maittain, ja niihin käytetään 50-80 prosenttia myönnetyistä rahamääristä. Arviointia koskeva välikertomus on suunniteltu julkaistavaksi vuoden 1997 lopussa ja siitä pitäisi ilmetä tukien todellinen jakautuminen yrityskoon mukaan. Seuraavassa kaksi esimerkkiä tavoitteessa 4 käytetyistä menettelytavoista: Eräässä hankkeessa Ranskassa tarjotaan 50 000:11e vähän koulutetulle maatalous- ja elintarviketeollisuuden työntekijälle peruskoulutusta. Työntekijöiden asema on heikentynyt tuotannossa tapahtuneiden muutosten vuoksi. Etenkin vähän koulutusta vaativien työpaikkojen määrä on laskenut, kun taas koulutusta vaativat työpaikat ovat lisääntyneet. Tämän vuoksi järjestettiin koulutusta kyseisten työntekijöiden työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi ja heidän syrjäytymisensä estämiseksi työmarkkinoilla. Koulutettaville pyritään antamaan perustietoja ja -taitoja (lukeminen, kirjoittaminen, laskenta) ja kehittämään heidän kykyään analysoida, päätellä ja ratkaista ongelmia. Näiden taitojen hallitseminen on edellytys ammattitutkintoon johtavan koulutuksen aloittamiseksi ja uralla etenemiseksi. toimet. Hankkeeseen toteutettavassa eräässä hankkeessa pyritään kokoomaan yhteen kaikki Suomessa sosiaalirahaston ennakoivat työmarkkinoiden kehityssuunnat ja alue-, ala-ja yritystason koulutustarpeiden määrittely. Hankkeella on kaksi tavoitetta: kaiken ennakointia koskevan tiedon kokoaminen yhteen ja sen analysointi ja eri tahojen välisen yhteistyön edistäminen. Tietojenkeruussa käytetään tietokantaa, jota on mahdollista käyttää internetin kautta. Lisäksi hankkeeseen sisältyy ennakoivia hankkeita järjestävien levittäminen erityisesti pk-yrityksille. tahojen välisiä kokemustenvaihtofoorumeja sisältyvät mm. ja tulosten laaja 7. 7. 2 Adapt-aloite Adapt-aloitteen talousarvion on lähes 3,3 mrd ecua, josta EU:n osuus on 1,6 mrd ecua. Aloitteen pääaiheena ovat henkilöresurssit. Lähestymistapa on alhaalta ylös suuntautuva ja pääpaino on innovaatiotoiminnassa, kokeilutoiminnassa ja kansainvälisyydessä. Näin ollen Adapt-aloite on ihanteellinen työn organisointia koskevien uusien ajatusten kehittelyyn, erityisesti sellaisilla alueilla kuten työntekijöiden tiedontuottamiskyvyn parantaminen ja tietoliikenneteknologian käyttöönoton yhdistäminen työntekijöille annettavaan koulutukseen ja organisaation muuttamiseen. Adapt-aloitteen selvä kohderyhmä on pk-yritykset. Lisäksi 1 37 Neuvoston asetus 2084/93, 20. 7. 1993, EYVL LI 93,31. 7. 1993, s. 39. 92 Adapt-aloitteessa esitetään toteutettavaksi suoraan pk-yrityksille suunnattuja toimenpiteitä, joista monet on otettu mukaan kansallisiin toimintaohjelmiin: a) b) c) d) e) neuvontajärjestelmät eri aloilla teollisten muutosten kohteiksi joutuneille työntekijöille, mikä on erityisen tärkeää niille työntekijöille, jotka ovat vaarassa jäädä työttömiksi pk- « yrityksistä koulutustoimet, joilla pyritään parantamaan yrittäjien ja johtajien kykyä sopeutua muutoksiin ja laatia niihin liittyviä liiketoimintasuunnitelmia. Erityisesti halutaan parantaa pk-yritysten johtamisen laatua. pk-yrityksille annettava tuki yrityksen sisällä tai ulkopuolella järjestettävän jatkuvan koulutusohjelman laatimiseksi ja toteuttamiseksi tuottajien, toimittajien ja asiakkaiden verkko ja yhteistyö, jonka yhtenä osana on edistää taitotiedon siirtoa ja hyviä käytäntöjä sekä parantaa yritysten kykyä kouluttaa henkilöstöään erityisesti pk-yritysten erityistarpeet huomioon ottaen. osallistuminen kilpailukykyisten yritysverkkoihin. Yhtenä tärkeänä toimenpiteenä on luoda pk-yritysryhmille sopivat yhteisten palvelujen järjestelmät. yritysryppäiden kehittyminen ja pk-yritysten Koulutuksen lisäksi Adapt edistää uusien työpaikkojen luomista. Erityisesti pk-yritysten on olennaisen tärkeää pyrkiä hyötymään kaikista uusien markkinoiden luomista mahdollisuuksista, uusien toimintojen kehittymisestä ja parantuneesta työpaikkojen luontikyvystä. Adapt voi osaltaan myös parantaa paikallista ja kansallista perusrakennetta tukemalla yrittäjyyttä ja pk- yritysten kasvua ja varmistamalla, että hyviä käytäntöjä ja ideoita levitetään ja jaetaan yritysten kesken kansallisista rajoista riippumatta. hankepyynnön Ensimmäisen 300 kansainvälistä kumppanuussuhdetta. Ensimmäisen ja toisen vaiheen hankkeet valitaan vuoden 1997 aikana. Vuoteen 1999 mennessä aloitteesta on tuettu 3 000 hanketta. 1400 hanketta tulos oli ja Adapt-aloitteeseen osallistumisen helpottamiseksi jokaiseen jäsenvaltioon on perustettu kansallisia tukirakenteita. Niiden tarkoituksena on tukea hankkeiden toteuttajien toimintaa ja levittää hyviä käytäntöjä. Useimmilla kansallisilla tukirakenteilla on omat internet-sivunsa, joilta on helposti saatavissa tietoa aloitteesta. Adapt-hankkeiden alustavan tarkastelun perusteella voidaan sanoa, että useat hankkeet ovat nimenomaan itse pk-yritysten toteuttamia tai toteuttavaan yhteenliittymään kuuluu pk- yrityksiä tai hankkeet hyödyttävät pääasiassa pk-yrityksiä. vaikutusten selvittämiseksi rahoittaa Adapt-aloitteen riippumattoman arvioinnin. Useimpien jäsenvaltioiden valitsemat riippumattomat arvioijat ovat jo jättäneet ensimmäisen väliarvioinnin. Lisäksi komission on tarkoitus käynnistää muutaman kuukauden kuluessa Euroopan unionin laajuinen arviointi aloitteen kansainvälisen luonteen vaikutuksista. toimintaohjelma jokainen 7. 7. 3 Leonardo da Vinçi-ohjelma Leonardo da Vinci -ohjelma138 (620 milj. ecua kaudella 1995-1999) syntyi Maastrichtin sopimuksen myötä. Sopimuksessa määrätään, että yhteisön toiminnalla pyritään helpottamaan muutoksiin mukautumista erityisesti ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella, parantamanaan valmentavaa ammatillista koulutusta ja jatkokoulutusta, helpottamaan pääsyä 1 38 Neuvoston päätös 94/819/EY, 6. 12. 1994, EYVL L 340,29. 12. 1994, s. 8. 93 ammatilliseen koulutukseen, kannustamaan toteutettavissa kannustustoimissa noudattaen toissijaisuusperiaatetta139. liikkuvuutta ja yhteistyötä koulutuksessa Ohjelman toteuttamisen ensimmäiselle kahdelle vuodelle on ollut luonteenomaista huomion kiinnittäminen pk-yritysten ammattikoulutuksen saantiin, mikä näkyy pk-yritysten osuudessa kaikista osallistujista. Euroopan käsiteollisuuden sekä pienten ja keskisuurten jäsen yritysten työnantajapuolelta. Lisäksi paikalliset kauppakamarit ovat edustettuina kansallisissa koordinaatioyksiköissä, joiden tehtävänä on toteuttaa ohjelma osallistujamaissa. (UEAPME) on ohjelman seurantakoniiteari täysivaltainen liitto Ohjelmassa korostetaan tarvetta luoda yhteyksiä ammatillisen koulutuksen ja työelämän välille ja ohjelmassa kannustetaan kaikkien asianosaisten tahojen välistä yhteistyötä ja toimenpiteiden toteuttamista monella tasolla pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi: - yhteiset tavoitteet, jotka tukevat toteutettavia toimia ja yhdistävät tutkintotarpeen ja yritysten asiantuntemustarpeen ja ehdotetut toimet - tarkoin määritetyt toimenpiteet tarvitaan yritysten ja Ohjelmanosassa I käsiteollisuusyrityksiä) samoin kuin toteuttavien tahojen ja yhteistyökumppaneiden panosta, jotta toiminta tukisi osallistujamaiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien parantamista. Yritysten panos on erityisen tärkeä koehankkeissa, joilla pyritään parantamaan ammatillisen jatkokoulutusjärjestelmien laatua, ja kansainvälisissä nuorten ja opettajien vaihto-ohjelmissa. joukossa on myös pk-yrityksiä (joiden Ohjelmanosassa II tavoitteena on parantaa ammattikoulutustoimintaa, mukaan lukien yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö, joka liittyy yrityksiin ja henkilöstöön. Tässä ohjelmanosassa yrityksiä on luonnollisestikin eniten mukana. Yrityksiä on mukana varsinkin kansainvälisissä koehankkeissa, jotka liittyvät ammatillisen koulutuksen innovaatioihin (teknologiset muutokset), henkilöstön ammatilliseen jatkokoulutukseen sijoittamiseen ja innovaatioiden siirtoon yritysten ja yliopistojen välisessä ammatillista teknologisten jatkokoulutusta koskevassa yhteistyössä. Yritykset osallistuvat myös kansainvälisiin harjoitteluohjelmiin, joissa yrityksiin sijoitetaan yliopistokoulutuksen tai ammattitutkinnon saaneita henkilöitä, kansainvälisiin yritysten ja yliopistojen tai koulutusorganisaatioiden välisiin vaihto-ohjelmiin ja kansainvälisiin koulutusvastaavien vaihto-ohjelmiin. tavoitteena on erityisesti parantaa kielitaitoa. Yhteisön Ohjelmanosassa III tukea myönnetään sellaisten kansainvälisten koehankkeiden laatimiseen, joiden tavoitteena on yritysten kielitaidon arviointi, erityisesti pk-yritysten ja yhteiskunnallis-taloudellisten toimijoiden arviointi, ja kansainvälisiin yritysten ja kielikoulutukseen erikoistuneiden tahojen välisiin vaihto-ohjelmiin. Lisäksi eräs toimenpide tukee tutkimuksia uusista harjoittelutyypeistä ja koulutusmenetelmistä, jotka ovat hyödyllisiä pk-yrityksille. - kahden ensimmäisen ohjelmanosan toimenpiteiden ensisijaiset tavoitteet Ohjelmanosan I ensisijaisia tavoitteita ovat riittävä ammattitaito, jonka ansiosta palvelujen tarjoajat, pk-yritykset ja teollisuusyritykset pystyvät vastaamaan sisämarkkinoiden vaatimuksiin. Ohjelmanosan II ensisijaisina tavoitteina ovat erityisesti teollisiin muutoksiin, tuotantojärjestelmien kehitykseen ja uuden teknologian levittämiseen sopeutumiseksi tarvittavan ammattipätevyyden hankkiminen, erityisesti pk-yritysten osalta perinteisillä teollisuuden aloilla, sekä yritysten johdon kouluttaminen teknologisten innovaatioiden siirtoon liittyvissä asioissa ja pk-yritysten johtajien ja vastuuhenkilöiden koulutus. 139 Perussopimuksen 127 artiklassa määrätään Euroopan unionin ammatilliseen koulutukseen liittyvistä toimista. 94 On tärkeää korostaa, että kansainvälisten kumppanuuksien lisäksi ohjelmien toteuttajien edellytetään muodostavan kumppanuuksia, joissa on edustettuina koulutustahot, yritysmaailma, yhteiskunnalliset yhteistyökumppanit ja kauppa- tai teollisuuskamarit. Tällainen kumppanuus on jo yksinään osoitus yhteisestä halusta toteuttaa ehdotettu hanke ja hankkeen päätyttyä kelpoistaa saavutetut tulokset. a) Ammatillisen koulutuksen hankkeiden laatiminen pk- ja käsiteollisuusyritysten hyväksi Ehdotuspyyntöjen johdosta jätettyjen ehdotusten on täytettävä monet edellytykset, jotka liittyvät mm. kansainvälisyyteen ja kumppanuuteen, ja sisällettävä vuosittain määritettävät ensisijaiset tavoitteet, joista osa on yhteisön tavoitteita (yhteiset ensisijaiset tavoitteet) ja osa kansallisia tavoitteita (erityiset ensisijaiset lisätavoitteet). Vuonna 1995 julkaistussa ehdotuspyynnössä140 yhteisön tason ensisijaisena tavoitteena oli tukea koulutustoiminnan kehittämistä, mukaan lukien yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö, joka liittyy yrityksiin ja henkilöstöön. Tavoitteena oli mm. teollisiin muutoksiin sopeutumiseksi tarvittavien tutkintojen saanti, mukaan lukien näihin liittyvä avoimuus, lisäämällä eri koulutusorganisaatioiden, yliopistojen ja yritysten välistä yhteistyötä. Yhteistyötä lisättiin uusien oppisopimus- tai jaksottelu koulu tu s tyyppien yhteydessä. Lisäksi tavoitteena oli uusien tuotanto- ja työn organisoin ti järjestelmien luominen teollisiin muutoksiin ja teknologisten innovaatioiden siirtoon etenkin pk-yrityksissä ja aloilla, joilla on voimakasta maailmanlaajuista kilpailua. Vuonna 1996 julkaistuun ehdotuspyyntöön141 sisältyi viisi yhteisön ensisijaista tavoitetta, jotka ovat peräisin komission valkoisesta kirjasta " Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa". Yksi tavoitteista oli henkilöresursseihin sijoittaminen. Yhtenä päämääränä oli kehittää uusia menetelmiä, joilla voidaan poistaa pk-yritysten koulutusesteet. Toisen tavoitteista oli tietoyhteiskunnan työkaluihin liittyvän opetuksen tuli sisältää lisääminen elinikäisessä oppimisjärjestelmässä. Ehdotusten saatavuuden erityisesti johdon vaihtoehtoisia teknologiansiirtokoulutukseen ja pk-yritysten vastuuhenkilöiden johtajakoulutukseen. kouluttamiseen, kouluttajien menetelmiä julkaistussa ehdotuspyynnössä 1997142 on säilytetty vuoden 1996 Vuonna 1997 ehdotuspyynnön ensisijaiset tavoitteet. Lisäksi vaaditaan, että jokaisessa ehdotuksessa osoitetaan, miten kansainvälinen kumppanuus vaikuttaa esimerkiksi yritysten, erityisesti pk- yritysten asiantuntemustarpeisiin. Hankkeiden valinnassa pidetään yhä etuna, jos kyseessä on vahva kumppanuus, johon sisältyy yritysten, erityisesti tuotannossa toimivien pk-yritysten (tai pk-yritysryhmien), pienten yritysten ja käsiteollisuusyritysten aktiivinen osallistuminen. b) Ammatillisen koulutuksen hankkeet pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi Entisen Force-ohjelman tuloksista tehdyssä loppukertomuksessa143 tuodaan esille pk-yritykset Leonardo da Vinci -ohjelman ensisijaisena kohteena. Pk-yritykset ovat toiminnan suorina ja tärkeää ammatillisen epäsuorina kohteina. Pk-yritysten osallistuminen on olennaisen koulutuksen innovaatioiden tukemiseksi. 1 40 1 41 1 42 1 43 EYVL C 128, 24. 5. 1995, s. 14. EYVL C 60, 29. 2. 96, s. 16. EYVL C 381,17. 12. 96, s. 44. FORCE-ohjelmasta kerrotaan vuoden 1995 kertomuksessa, s. 73. 95 Leonardo da Vinci -ohjelmassa vastataan seuraaviin kysymyksiin: 1. Miten ohjelma voi vaikuttaa koulutuksen kehittämiseen pk-yrityksissä, jotka ovat joutuneet erittäin nopean teollisen muutoksen keskelle, ja palvelualojen korkeasti koulutetun henkilöstön j a uusien ammattien osalta? 2. Miten pk-yritykset ilmoittavat koulutustarpeestaan ja miten ne hyödyntävät suuryrityksissä kehitettyjä koulutusinnovaatioita? 3. Mahdollisuus hyödyntää tutkimustuloksia ja teknologisia innovaatioita on olennainen osa pk-yritysten kilpailukykyä. Miten yritysten ja yliopistojen yhteistyötä ammatillisessa koulutuksessa voidaan käyttää, jotta lopputuloksena oli henkilöstö, jolla on uusiin tarpeisiin soveltuvat tekniset tiedot ja taidot? Edellä esitetyt kysymykset ovat ehdottoman tärkeitä siksi, että Leonardo da Vinci -ohjelman onnistuminen vaikuttaa liittyvän erottamattomasti ohjelman kykyyn saada mukaan pk- yrityksiä ja avainasemassa olevia tahoja. Pk-yritysten osallistumista on mahdollista vielä lisätä vuonna 1997 ja myöhemmin julkaistavien ehdotuspyyntöjen yhteydessä. tarkasteltaessa huomataan välittömästi, että ohjelman Määriä ehdotuspyyntöihin vastanneista suuri osa oli muita koulutusorganisaatioita kuin pk-yrityksiä. Tätä väitettä ei voida käsitellä aivan sellaisenaan. Itse asiassa yritysten yleensäkin ja erityisesti pk-yritysten osallistumista kannattaa tarkastella ohjelmanosan II yhteydessä. Sen toimien (koehankkeet ja liikkuvuushankkeet) tavoitteena on parantaa ammatilliseen koulutukseen liittyviä hankkeita, jotka koskevat yrityksiä ja työntekijöitä. Ohjelmanosan II vuonna 1995 julkaistun ehdotuspyynnön perusteella hyväksytyissä ensimmäisissä kolmessa "koehankkeessa" (ammatillisen koulutuksen innovaatiot, joiden avulla voidaan ottaa huomioon teknologiset muutokset ja niiden vaikutukset työhön, tutkintoihin ja pätevyyteen; henkilöstön ammatilliseen jatkokoulutukseen panostaminen, teknologisten innovaatioiden vaihto yritysten ja yliopistojen välisen yhteistyön puitteissa ammatillisen jatkokoulutuksen yhteydessä) pk-yritysten osuus kaikista kumppaneista oli 16 prosenttia (kaikentyyppiset kumppanit yhteensä). Pk-yritysten osuus oli 20 prosenttia vuoden 1996 ehdotuspyyntöön osallistuneista tahoista hankkeessa, ja pk-yritykset olivat enemmistönä kyseisiin kolmeen toimenpiteeseen osallistuneiden yhteistyökumppanien joukossa toisin kuin edeltävässä ehdotuspyynnössä. Ohjelmanosan II kaikissa kolmessa liikkuvuustoimenpiteessä (yliopistossa opiskelevien ja nuorten vastavalmistuneiden sijoittaminen yrityksiin, yritysten ja yliopistojen ja muiden koulutusorganisaatioiden välinen vaihto ja koulutusvastaavien vaihto) 26 prosenttia kaikista kumppaneista oli pk-yrityksiä (kaikista kumppaneista yhteensä) kyseisissä kolmessa toimenpiteessä vuoden 1995 ehdotuspyynnön perusteella hyväksytyistä hankkeista. Vuoden laski 24 prosenttiin. Kuitenkin molemmissa 1996 ehdotuspyynnöissä ja ohjelmanosaan II liittyvissä liikkuvuustoimenpiteissä pk-yritykset olivat suurin osallistujaorganisaatiotyyppi. ehdotuspyynnössä osuus suurimpana Koehankkeiden osallistumisosuuden osallistujatyyppinä ohjelmanosaan II liittyviin liikkuvuustoimenpiteisiin vuoksi voidaan sanoa, että pk-yritysten asema ohjelmassa on pysynyt ennallaan ja tietyissä toimissa jopa kasvanut. ja pk-yritysten aseman kasvun Laadullisesti tarkasteltaessa huomataan, että pk-yritysten osallistuminen kansainvälisiin hankkeisiin on yhä liian usein passiivista verrattuna muihin tahoihin. Pk-yritykset tyytyvät usein tarkkailemaan tai "kelpoistamaan tuloksia". 96 Pk-yrityksille suunnatuissa hankkeissa, jotka muodostavat suurimman osan jätetyistä ehdotuksista, on vain vähän keinoja, joilla voidaan varmistaa, että pk-yritysten tarpeet on ennalta selvitetty. Vain harvoissa hankkeissa otetaan huomioon aiemmat toimet tai selvitykset. Liian monissa ehdotuksissa pk-yrityksiä lähestyttiin liian yleisellä tasolla ja niitä tarkasteltiin yhtenä homogeenisena ryhmänä. Niissä liikuttiin makrotasolla, joka ei sovellu tarkoin kohdennettujen toimien toteutustasoksi. Vuosina 1995 ja 1996 hyväksytyissä ehdotuksissa voidaan kuitenkin nähdä tiettyjä linjat tavoitelinjoja yritysten, erityisesti pk-yritysten, kehittämishankkeissa. Nämä voidaan ryhmitellä seuraavasti: i) innovaatiokulttuurin edistäminen yrityksissä Hankkeiden tavoitteena on parantaa pk-yritysten innovaatiokykyjä joko edistämällä pk- yritysten innovaatiokulttuuria tai helpottamalla pk-yrityksiin suuntautuvaa innovaationsiirtoa (usein huipputeknologiaa) yliopistojen ja yritysten välisen yhteistyön yhteydessä yhdistäen tutkimuslaitosverkot pk-yritysten tai pk-yritysryhmittymien verkkoihin. Toisissa hankkeissa tavoitteena on parantaa pk-yritysten kykyä hyödyntää ja hallita strategista tietoa. Hankkeissa arvioidaan yritysten käytännön tarpeita ja kehitetään ja siirretään pk-yritysten strategiajärjestelmiä luomalla yhteyksiä strategisen tiedon toimittajien ja käyttäjien välille. ii) uuden teknologian vaikutusten ja sen vaatiman ammattitaidon huomioon ottaminen tukeudutaan uuteen viestintä- ja Monissa hankkeissa tietotekniikkaan parannettaessa koulutuksen laatua ja kattavuutta pk-yritysten tarpeisiin sopivammaksi ja työn joustavan organisoinnin keinojen kehittämiseksi (jota tukevat pehmeät koulutusmenetelmät ja tai koulutuksen liittäminen itse työkohteeseen (esimerkiksi "outworking" ja "outsourcing") jolloin painotetaan erityisesti telemaattisia verkkoja. Hankkeissa pyritään saattamaan telemaattista teknologiaa yritysten käytettäväksi (esimerkiksi kansainväliset elektroniset oppisopimusverkot). Toisissa hankkeissa keskitytään etätyön tai etäopiskelun siirtoon (arviointimenettely on osa työtä, aivan kuten ns. juuri oikeaan taipeeseen -koulutuksessa). jatkokoulutuksessa koskevat hankkeet sisältävät Teknologian käyttöönottamista esimerkiksi avointa opetusta ja etäopiskelua, joissa painotetaan telemaattisia verkkoja ja etäopetusta käyttäen multimediavälineitä tai -opetusta ja etäarviointia, elektronista kauppaa koskevaa koulutusta ja telemaattisten verkkojen kautta tapahtuvaa kielikoulutusta. Eräissä hankkeissa tuetaan uusia opetusmenetelmiä, jotka pohjautuvat käsitykseen yrityksestä ohjauskeinoja käyttävänä kouluttajana, taas käytetään uutta teknologiaa ohjauskäytäntöjen analysointiverkon luomiseksi Euroopan tasolla. toisissa hankkeissa iii) teknologisesti voimakkaasti kehittyvien alojen tukeminen tavoitteena teknologiansiirto eräässä hankkeessa sijoituksia Esimerkiksi biotekniikkaan Etelä-Euroopan maissa kehittämällä koulutusta ja arviointijärjestelmiä koeyrityksissä. Eräässä toisessa hankkeessa helpotetaan uuden teknologian käyttöönottoa logistiikan alalla toimivissa pk-yrityksissä. kasvattamaan pk-yritysten pyritään iv) yritysten jatkokoulutussijoitusten ja yritysten tarjoaman jatkokoulutuksen laajentamisen tukeminen Erittäin monissa hankkeissa pyritään saamaan pk-yritykset käyttämään enemmän koulutusta. Usein käytetään joustavia opetusmuotoja ja pyritään arvioimaan esimerkiksi teknologisten muutosten tuomia uusia työelämän tarpeita. Näihin hankkeisiin kuuluvat käsityöyritysten koulutussuunnitelmien laadinta ohjauksessa, "yritysvalmentajien" (coaches) 97 kouluttaminen pk-yritysten kaupalliseen kehittämiseen, jossa paino on telemaattisten verkkojen käytössä, uusien tärkeiden ammattitaitoalojen ennakointi ja niihin liittyvä koulutus pk-yrityksissä ja koulutukseen käytettävän ajan hallinnointi sijaisjärjestelyin tai kehittämällä yritykselle joustavamuotoista koulutusta. v) yrityksen perustaminen ja uusien pk-yritysten kehitystarpeisiin vastaaminen, usein sivuun jäämisen estämiseksi Useissa hankkeissa pyritään kehittämään yrittäjähenkeä, jonka avulla edunsaaja pystyy käynnistämään oman pk-yrityksensä. Kohteena ovat joko erityiset heikommassa asemassa olevien henkilöiden ryhmät tai tavoitteena on yleinen alueellinen ja/tai maaseudun kehittäminen. Syrjäytyneille nuorille suunnatut ohjelmat sisältävät ja käytännön harjoittelua alueen pk-yrityksissä, koulutusalan toimijoiden yrityksenperustamiskoulutusta, rannikkoalueen maaseudun avointa syrjäytymisuhanalaiset ryhmät tai tällaiset ryhmät aloilla, joissa on tapahtunut voimakkaita teollisia muutoksia. Eräässä ranskalaisessa hankkeessa tavoitteena on perustaa mikroyrityksiä, jotka tuottavat innovatiivisia tuotteita (lasiteollisuus). kohderyhmänä teoriaopintoja etäopiskelua opetusta ja Eräissä hankkeissa keskitytään heikommassa asemassa olevien maatalousalueiden taloudelliseen kehittämiseen. Niissä siirretään tietotaitoa maatalousalueen pk-yrityksille uutta vuorottelukoulutuksena, etätyöskentelyteknologiaa ja kehitetään maaseudun etämyyntitoimintaa. Eräässä toisessa hankkeessa pyritään liittyvät yrityksen löytämään uusien ammattitaidon aloja, jotka omistuksenvaihdokseen (tavoitteena on helpottaa yrityksen omistuksen siirtoa ja varmistaa pk-yritysten toiminnan jatkuvuus). vaihto-ohjelmia painottaen, erityisesti käyttäen c) Tulevat näkymät On vielä liian aikaista laatia tarkkoja toimintalinjoja pk-yritysten osallistumisosuuden nostamiseksi Leonardo da Vinci -ohjelmassa. Aiemmin tehdyissä tutkimuksissa on selvinnyt osallistumiseen liittyviä määrällisiä ja laadullisia tekijöitä. Hankkeiden toteuttajien on kerrottava komissiolle kokemuksistaan ja ehdotettava käytännön ratkaisuja ohjelman peruslähestymistavan ja toimintapolitiikan mukaisesti. Tältä kannalta monilla tasoilla toimivat verkot (paikalliset verkot, jotka saavat tukea kauppa- ja teollisuuskamareilta, alakohtaiset verkot, yliopistojen ja yritysten yhteistyöstä syntyneet verkot jne. ) vaikuttavat olennaisen tärkeiltä tiedonvälittäjinä ja yritysten ja Euroopan komission välisenä yhteytenä. 3. -6. helmikuuta Brysselissä Euroopan komissio on itse toteuttanut monia erilaisia aloitteita, joiden suorina kohteina ovat pk-yritykset. Leonardo Da Vinci -ohjelmasta laadittiin erityisesti pk-yrityksille suunnattu esite. ja yhteyksienluontipäivien yhteydessä järjestettiin erityinen pk-yrityksiä käsittelevä työpaja mahdollisille hankkeiden toteuttajille. Benelux-maiden kansalliset koordinointiyksiköt järjestivät 13. ja 14. maaliskuuta 1997 seminaarin, johon osallistuivat kaikkien Euroopan unionin valtioiden kansalliset koordinointiyksiköt ja joka käsitteli pk-yritysten osallistumista Leonardo da Vinci -ohjelmaan. Lisäksi komissio on valmistellut suositusta ammatillisen koulutuksen saatavuudesta. Suosituksen yksi osa koskee suoraan pk-yrityksiä. teemapäivien järjestettyjen 1997 Aloitteet otetaan huomioon meneillään olevassa Leonardo da Vinci -ohjelman muuttamista koskevassa valmistelutyössä. Ohjelma on edennyt kolmanteen toteuttamisvuoteensa ja ensimmäinen välikertomus annetaan ohjelman seurantakomitealle kesäkuussa 1997. 98 7. 7. 4 MEDIA II- koulutus -ohielma Audiovisuaalisten ohjelmien nopea lisääntyminen Euroopan markkinoilla (13 prosenttia kaudella 1994-95) ja audiovisuaalisen alan mahdollisuudet työpaikkoja edellyttävät pitkälle koulutettua ammatillista ja yrittäjätaitoista taustaa. luoda uusia Media Il-koulutus -ohjelma (45 milj. ecua kaudelle 1996-2000) pyrkii vastaamaan audiovisuaalisen tarpeisiin ja edistämään alan kilpailukykyä parantamalla alan ammatillista peruskoulutusta ja etenkin jatkokoulutusta. Koska suurin osa Euroopan audiovisuaalisen alan yrityksistä on pk-yrityksiä, neuvoston päätöksessä ohjelmasta144 määrätään, että erityistä huomiota on kiinnitettävä pk-yrityksiin. teollisuuden muuttuviin Ohjelman kolmea pääkoulutuslinjaa (audiovisuaalisen toiminnan hallinta Euroopan tasolla, uusien luovien teknologioiden käyttö ja käsikirjoitusten toteutetaan eurooppalaisuus huomioon ottaen: alalla toimiville henkilöille ja yrityksille tiedotetaan alan eurooppalaisista ja kansainvälisistä markkinoista. laatimistekniikat) Toteutettavien aloitteiden tavoitteena on parantaa koulutusorganisaatioiden, alalla toimivien ja yritysten yhteistyötä. Ohjelmassa otetaan huomioon rakenteelliset tavoitteet, esimerkiksi itsenäisen tuotantosektorin kehittyminen ja erityisesti pk-yritykset pyrittäessä aloitteiden ja yhteisön muiden koulutustoimenpiteiden väliseen yhteenkuuluvuuteen (erityisesti Leonardo-ohjelmassa ja Euroopan sosiaalirahaston tavoitteiden yhteydessä). Ohjelman aikana suunnitellaan toteutettavan noin 250 koulutusaloitetta, joihin osallistuu 1 700 henkilöä ja 650 organisaatiota ja yritystä. 7. 8 YmpllMfi Ympäristölainsäädännöstä saattaa aiheutua lisätaakka pk-yrityksille, joilla ei usein ole riittäviä taloudellisia ja henkilöresursseja määräysten noudattamiseksi. Jopa vapaaehtoiset aloitteet, (EMÄS) voivat muodostua kuten ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä markkinoiden painostuksen vuoksi käytännössä pakollisiksi. Komissio on tietoinen tästä vaarasta ja on sen vuoksi kehittänyt tarvittaessa sovellettavia räätälöityjä toimenpiteitä pk- yritysten tukemiseksi yhteisön lainsäädännön noudattamisessa. 7. 8. 1 Ympäristöasioiden hallinta-f a auditointijärjestelmä (EMÄS) EMAS-asetuksessa145 ilmaistaan jäsenvaltioiden ja komission erityinen mielenkiinto pk- yritysten osallistumiseen (13 artikla). Komissio julkaisi maaliskuussa 1996 tarjouspyynnön146 teknisen tuen tarpeen yksilöinnistä ja tuen kehittämisestä osallistumaan EMAS-järjestelmään. auttamiseksi Tammikuussa 1997 käynnistettiin viisi hanketta. pk-yritysten Pk-yritysten osallistumista EMAS-järjestelmään on tutkittu vuonna 1993 julkaistun aiemman tarjouspyynnön perusteella toteutettujen 38:n EU-rahoitusta saaneen hankkeen osalta, jotka kattoivat 358 tuotantolaitosta. Tutkimuksessa ilmeni, että vaikka tuotantolaitosten koko vaihteli 7-8 työntekijästä yli 350 työntekijään, keskivertona oli selvästi pk-yritys. Yli 65 prosentissa tuotantolaitoksista oli alle 150 työntekijää (35 %:ssa alle 50 ja 32 % 50-150). Useimmat 57 laitoksesta, joilla oli yli 250 työtekijää, ylittivät tämän raja-arvon vain muutamalla yksiköllä, ja vain muutamissa tuotantolaitoksissa oli 300 työntekijää. Koko on 1 44 1 45 1 46 Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media Il-koulutus). EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 33. Asetus ETY 1836/93, EVYL L 168, 10. 7. 1993, s. 1. EYVL C 75, 15. 3. 1996, s. 27. 99 huomattu ratkaisevaksi tekijäksi määriteltäessä EMAS-järjestelmän toteuttamisessa kohdattuja vaikeuksia. Yleensä pienellä yrityksellä on liian vähän henkilöstöä, teknisiä ja taloudellisia resursseja. Taulukko: EMAS-järjestelmään osallistuvat tuotantolaitokset henkilöstön määrän mukaan KQKQ < 50 työntekijää 50-150 150-250 >250 LAITOSTEN MAARA 123 115 63 57 7. 8. 2 Eurojohtaminen - ympäristö" -koehanke Komissio on käynnistänyt vuonna 1995 "Eurojohtaminen - ympäristö" -nimisen koehankkeen avustaakseen niitä pk-yrityksiä, jotka haluavat osallistua ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijäijestelmään (EMÄS). Tavoitteena on - kehittää kaikkialla Euroopassa sovellettava menetelmä teollista toimintaa harjoittavien pk- yritysten, erityisesti kaikkein pienimpien, avuksi, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä ja tulla rekisteröidyksi EMAS-asetuksen mukaisesti - soveltaa menetelmää yli 500 pk-yrityksestä muodostuvaan koejoukkoon (jota on supistettava EMAS-järjestelmään rekisteröintiin mennessä) ja yksilöidä ja tarkastella pk- yritysten ongelmia, mahdollisuuksia ja sopeutumistarpeita, jotka johtuvan EMAS- asetuksen täytäntöönpanosta - esittää komissiolle raportti sellaisista rakenteellisista ja muista tarvittavista toimenpiteistä alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla, joilla helpotetaan pk-yritysten osallistumista EMAS-järjestelmään, mukaan lukien mahdollinen tarve muuttaa asetusta. työn valvonnasta ja Euroopan tason koordinaattori147, joka on kehittänyt koordinomtimenetelmän, vastaa toiminnan organisoinnista, konsulttien laadittavasta yleiskatsauksesta. Verkon 51 konsulttia valittiin 1 323 kiinnostusta osoittaneen tahon ja lopulta 323 edellytykset täyttävän ehdotuksen joukosta148. Ensimmäisessä vaiheessa kukin konsultti valitsee vähintään 10 pk-yritystä, mielellään samalta teollisuuden alalta. Konsultti laatii yksilöllisen järjestää yritysten johtajille seminaarin, tekee ympäristöselvityksen, pk-yritysten ympäristöjohtamisjärjestelmän sopeutumistarpeita ja vaikeuksia EMAS-asetuksen ehtojen täyttämisessä. Toisessa vaiheessa jokainen konsultti auttaa vähintään yhtä pk-yritystä ympäristöjohtamisjärjestelmän toteuttamisessa ja EMAS-järjestelmään rekisteröinnissä. toiminnasta yritysten yhdessä kansaa tutkii ja Jäsenvaltioiden valitsemat kansalliset koordinaattorit toimivat kansallisina tiedonvälittäjinä ja auttavat konsultteja pk-yrityksiä koskevia kansallisia ympäristösäännöksiä koskevien rekisterien laadinnassa, tekevät raportteja ja järjestävät seurantakokouksia konsulttien ja pk- yritysten kanssa. Komission suojeluksessa Brysselissä 3. -4. lokakuuta 1996 järjestetyssä aloitusseminaarissa Euroopan tason koordinaattori perehdytti kansalliset konsultit ja koordinaattorit toimintaan sovellettavaan metodologiaan. Koehanke, jonka toteuttivat komission yrityspolitiikan yksiköt yhdessä teollisuudesta ja ympäristöstä vastaavien yksiköiden kanssa, on saanut 1 47 Valinta perustui tarjouspyyntöön N:o 95/C 231/10, EYVL C 231, 5. 9. 95, s. 13. 1 48 Ehdotuspyyntö N:o 96/C 49/10, EYVL C 49,20. 2. 96, s. 21. 100 hyvän vastaanoton. Menetelmää on tarkoitus soveltaa kansallisella tasolla. Koehankkeen tulokset valmistunevat vuoden 1997 loppuun mennessä. 7. 8. 3 Ympäristöjohtamisen opas Vuosina 1995-96 useat ympänstönasioiden erityisryhmään kuuluvat euroneuvontakeskukset tuella laatineet Ympäristöjohtamisen oppaan pk-yrityksille. (EIC) ovat komission Kyseessä on interaktiivinen opas, johon kuuluu tietokoneohjelma ja opaskirja, joiden tarkoituksena on auttaa yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä ottamaan ensimmäiset askeleet kohti EMAS-järjestelmään rekisteröitymistä. Opas voi olla hyödyllinen myös yritysten ympäristöjohtamisjärjestelmien käyttöönottovaiheessa. Opasta on saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. Se kattaa mm. sellaiset toimialat kuin koneteollisuus, pinnoitus, muovipakkaukset, tekstiili, jälkikäsittely ja painoalan, ja opasta laajennetaan vuonna 1997 kattamaan myös metsä- ja elintarviketeollisuuden. 7. 8. 4 LLEE Vuodesta 1992 pk-yrityksiä on voitu tukea käyttämällä LIFE-ympäristörahoitusvälinettä149. Vuosina 1993-95 jäsenvaltioissa rahoitettiin 394 esittelyhanketta yhteisrahoituksella. EU:n osuus oli 145,9 milj. ecua. Vuosina 1996 ja 1997 tuettiin 215 hanketta. Arviolta useammassa kuin 250 hankkeessa on mukana pk-yrityksiä. Noin 40 prosenttia LIFE-rahoituksesta myönnettiin pk-yrityksille. Rahoitusta saaneita toimialoja ovat: puhdas (pintakäsittelylaitokset, keramiikkateollisuus, parkitsimot, paperiteollisuus, teknologia maatalous- ja elintarviketeollisuus, tekstiiliteollisuus), jätehuolto, erityisesti kierrätys, saastuneiden alueiden puhdistus, ilma- ja vesiala ja kaupunkiympäristöhankkeet, etenkin liikennesuunnittelu ja maankäytönsuunnittelu. Työllisyysvaikutuksia on vaikea arvioida, koska koe-esittelyhankkeisiin käytetään yleensä määräaikaista tai entistä työvoimaa. Kuitenkin jos arvioidaan, että jokaisessa hankkeessa työskentelisi 4-6 henkilöä, pk-yrityksiin olisi näin syntynyt 1 000-1 500 työpaikkaa LIFE-rahoituksen ansiosta. 7. 9 Energia ja liikenne Energia Komissio käynnisti laajan energiapoliittisen keskustelun, minkä perusteella julkaistiin valkoinen kirja Euroopan unionin energiapolitiikasta150. Siinä todetaan, että energia-alan toimitusvarmuutta, kestävään tärkein tehtävä on parantaa teollisuuden kilpailukykyä, kehitykseen pohjautuvaa ja kansalaisten elämänlaatua. Komissio esitteli tämän jälkeen viisivuotisen toimintaohjelman, jonka yhteisesti määriteltyihin strategisiin tavoitteisiin on määrä pyrkiä yhteisön ja jäsenvaltioiden energiapolitiikkaa lähentämällä. Energiapolitiikan suoraan pk-yrityksiin kohdistuva vaikutus perustuu kilpailutilanteen paranemiseen. Mahdollisuus ostaa energiaa kilpailukykyiseen hintaan ja hyvin ehdoin on olennainen tekijä pk-yritysten kilpailukyvyn parantamisessa. ja yhteiskunnallista kehitystä taloudellista Uusiutuvien energiamuotojen toimialalla pk-yritykset ovat selvästi enemmistöasemassa. Toimenpiteet, jotka perustuvat vihreään kirjaan yhteisön strategiasta nimeltä "Energia energialähteet"151, hyödyttävät näin ollen uusiutuvien tulevaisuudessa, uusiutuvat 149 Perustettu asetuksella EY 1973/92, 21. 5. 92, EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 1 ; muutettu asetuksella EY 1404/96 15. 7. 1996, EYVL L 181,20. 7. 1996, s. 1. 1 50 KOM(95) 682, 13. 12. 1995. 1 51 KOM(96) 576, 20. 11. 1996. 101 energiamuotojen alalla toimivia pk-yrityksiä. Samoin uusiutuvien energiamuotojen ja niihin liittyvän teknologian käytön nopeutettu lisääminen olisi sisällytettävä tärkeänä osana komission pk-yritysten tukemisstrategiaan. Tällä alalla on käynnistetty kaksi ohjelmaa: Save II, jonka tavoitteena on edistää energiaa järkevää käyttöä, ja Altener, joka edistää uusiutuvien energiamuotojen käyttöä. SA VEII: energian järkevä käyttö SAVE II152 (45 milj. ecua kaudelle 1997-2000) on Euroopan unionin ei-teknologinen ohjelma, jolla edistetään energian järkevää käyttöä. Tavoitteena on luoda ympäristö, jossa tunnustetaan energiatehokkuuteen kilpailuvalttina. Ohjelmaa ei ole suunnattu erityisesti pk-yrityksille, mutta useat niistä hyötyvät ohjelmasta. SAVE tutkimukset, alakohtaiset tukee seuraavia kokeiluluonteiset täsmähankkeet, tiedotus, energiatehokkuuden paranemisen arviointi ja seuranta yhteisössä ja energianhallinta kaupunki- ja aluetasolla. lisääntyvät ja energiatehokkuus investoinnit toimia: tehdyt II Pk-yritykset mainitaan erikseen vuoden 1997 ensisijaisten koulutustavoitteiden yhteydessä, joissa todetaan, että pk-yritysten energiatehokkuutta edistetään koulutusjärjestelmien avulla. ALTENER: uusiutuvien energiamuotojen edistäminen ecua kaudelle 1993-1997) keskittyy uusiutuvien ALTENER-ohjelma energiamuotojen edistämiseen. Komissio valmistelee parhaillaan ALTENER II -ohjelmaa kaudelle 1998-2002. (40 milj. tarjoaa tukea jäsenvaltioiden esittämille koehankkeille. Lisäksi ohjelman ALTENER tavoitteena on lisätä uusiutuvien energiamuotojen käyttöä yhteisössä ja lisätä niihin liittyvien tuotteiden, laitteiden ja palvelujen kauppaa, minkä tulisi vaikuttaa hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen. Ohjelmaa ei ole suunnattu erityisesti pk-yrityksille, mutta useat niistä hyötyvät ohjelmasta. Ehdotetussa ALTENER II -ohjelmassa pk-yrityksille myönnettävän tuen määrä lasketaan erikseen, toisin kuin nykyisessä ALTENER-ohjelmassa. Liikenne pyritään laajuisilla liikenneverkoilla Euroopan kansallisten liikenneverkkojen perusrakenteiden välinen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus. Neuvoston asetuksella 2236/95 kaikista Euroopan laajuisista verkoista153 (liikenne- ja energiaverkot) myönnetään kaudelle 1995-1999 varoja yhteensä 2 345 mrd ecua, josta 1,8 mrd ecua on osoitettu liikenteelle. Vaikka Euroopan laajuiset verkot eivät sisällä erityisiä tukitoimia pk- yrityksille, verkot hyödyttävät koko talouselämää ja vaikuttavat tällä tavoin epäsuoraan pk- yrityksiin etenkin syrjäisillä alueilla, joiden yhteydet keskeisille markkinoille paranevat. saavuttamaan eri Komissio julkaisee pian tutkimuksen, jossa on selvitetty pk-yritysten taloudellisia vaikeuksia niiden osallistuessa alihankkijoina Euroopan laajuisten verkkojen toteutukseen. Komissio tutkii keinoja, joilla tällaiset ongelmat voitaisiin ratkaista käyttämällä etenkin eurooppalaista vakuusj ärj estelmää. 1 52 1 53 Neuvoston päätös 96/737/EY, 16. 12. 1996, EYVL L 335,24. 12. 1996, s. 50. Neuvoston 18. 9. 1995 hyväksymä, EYVL L 228, 23. 9. 1995, s. 1. 102 7. 10 Audiovisuaalinen ala 7. 10. 1 MEDIA II -ohielma - Euroopan audiovisuaalisen alan teosten kehittäminen jff levittäminen (1996-2000) II ja rakenteellisena - kehittäminen ohjelman levittäminen- Neuvoston päätöksessä Media täytäntöönpanosta154 määritetään tavoitteena erityisesti pk-yrityksinä toimivien itsenäisten tuotanto- ja levitysalan yritysten kehittäminen ohjelman yhtenä olennaisena päämääränä. Ohjelmasta hyötyvistä yrityksistä 85 prosenttia on pk-yrityksiä. Ohjelman kokonaistalousarvio kaudelle 1996-2000 on 265 milj. ecua. Kehittämisen alalle (koetuotanto) on varattu 65 milj. ecua. Ohjelman tavoitteena on parantaa teknologian kehitysmahdollisuuksia sekä kehittää yrityksiä itseään ohjelmasta yrityksen vahvistamiseen ja rakenteen kehittämiseen myönnetyin lainoin. Pk-yrityksille on myönnetty kehityslainoja yhteensä 3 milj. ecua, joka on yli kolmannes Media II - kehitys -ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden (1996) talousarviomäärärahoista. Lainoja myönnettiin kaikkiaan 220 pk- yritykselle. animaatiohankkeiden dokumentti-, fiktio-, uuden ja Audiovisuaalisten ohjelmien levittämistä koskevan ohjelmanosan tavoitteena on kehittää kyseistä alaa edistämällä kansainvälistä levitystä ja alan toimijoiden verkkoutumista, teosten monikielisyyttä ja itsenäistä tuotantotoimintaa. 7. 10. 2 Toimintasuunnitelma kehittyneen televisio-ohielmatoiminnan käyttöönottamiseksi Euroopassa (Toimintasuunnitelma 16:9) Siirtyminen perinteisestä 4:3-kuvaruudusta (1930-luvun valkokangasmuoto) uuteen 16:9- kuvaruututyyppiin ja muutoksen mukana tuomiin digitaalisiin tv-vastaanottimiin vaikuttaa voimakkaasti tv-toiminnan tulevaisuuteen. Toimintasuunnitelmassa 16:9155 on varattu 228 milj. ecua kaudelle 1993-97 muutoksen ensimmäistä vaihetta varten. Toimintasuunnitelman avulla on tarkoitus tarjota tv-ohjelmien lähettäjille ja tuottajille rahoitustukea kattamaan 16:9-muotoon siirtymisestä aiheutuvat ylimääräiset lähetys- ja tuotantokulut. Pyrkimyksenä on, että laajakuvatelevisioita voitaisiin markkinoida luottavaisin mielin ja eurooppalaiset ohjelmaluettelot pysyvät voimassa. Toimintaohjelmasta hyötyvät eniten itsenäiset tuottajat ja lähetystoiminnan harjoittajat. Keskimäärin 45 prosenttia varoista on suunnattu itsenäisille tuottajille, joista suurin osa on pk-yrityksiä, mikä kuvastaa hyvin Euroopan audiovisuaalisen alan monipuolisuutta. Keskimäärin 220 itsenäistä tuottajaa on saanut vuosittain tukea toimintaohjelman varoista. 8. YRITTÄJAHENGEN EDISTÄMINEN JA ERITYISKOHTEIDEN TUKEMINEN Käsiteollisuusyrityksille ja pienyrityksille annettavan tuen kehittämiseksi julkaistiin 15. huhtikuuta 1997 ehdotuspyyntö156, johon sisältyy toimenpiteitä nimenomaan naisyrittäjien ja yrityksiä perustavien naisten, yrityksissä mukana työskentelevien aviopuolisoiden, nuorten yrittäjien ja epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien yrittäjien hyväksi. Ehdotuspyyntöön liittyy seitsemän tavoitetta: kansainvälinen yhteistyö, pienyritysten ja käsiteollisuusyritysten yhteinen osallistuminen messuille ja näyttelyihin ETA-maissa, ja eurooppalaisen yrityskulttuurin pienyritysten edistäminen, -hengen ja 1 54 1 55 Neuvoston päätös 95/563/CE, tehty 10 päivänä heinäkuuta 1995, Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen edistämistä koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (MEDIA II - Kehittäminen ja levitys) (1996-2000), EYVL L 321, 30. 12. 95, s. 25. Neuvoston päätös 93/424/ETY, annettu 22. heinäkuuta 1993, jolla perustetaan toimintasuunnitelma pitkälle kehitettyjen televisiopalvelujen käyttöönottamiseksi, EYVL L 196,5. 8. 93, s. 48. 156- Käsiteollisuus-ja pienyritysten tuki, ehdotuspyyntö 97/C 117/17, EYVL C 117, 15. 4. 1997, s. 43. 103 käsiteollisuusyritysten rahoitus ja luotonsaanti, käsityöläisten ja pienyritysten perustajien ammatillinen koulutus, tiedon ja palvelujen saanti kehittyneen tietotekniikan avulla ja eri järjestöjen euroneuvojien koulutus. Komissio on saanut 402 ehdotusta, jotka ovat parhaillaan arvioitavina. 8. 1 Käsiteollisuus, pienet ja mikroyritykset Yksiköidensä uudelleenjärjestelyn yhteydessä komissio päätti 10. huhtikuuta 1996 luoda uuden Käsityöläisalat ja pienyritykset -yksikön yrityspolitiikasta vastaavaan pääosastoon. Yksikön tehtäväkenttänä on käsiteollisuus, pienet yritykset, naisyrittäjät, nuoret yrittäjät, erityisryhmät ja paikallinen kehitys. Käsiteollisuutta ja pieniä yrityksiä Euroopan kasvun ja työllisyyden avaintekijöinä käsitelleen tiedonannon157 ja Madridin Eurooppa-neuvostolle annetun kertomuksen perusteella on toteutettu lukuisia erityistoimia, jotka liittyvät suoraan tiedonannossa lueteltuihin kymmeneen ensisijaiseen toimeen. Näillä ensisijaisilla toimilla komissio halusi nimineomaan parantaa käsityö- ja pienyritysten sopeutumista yhtenäismarkkinoille, kehittää kansainvälistä yhteistyötä, antaa erityistä tukea standardointiin, sertifiointiin, ympäristö- ja laatujohtamiseen, ja mahdollistaa johtamistekniikkakoulutukseen, työskenteleville aviopuolisoille, varmistaa rahoituskeinojen käyttömahdollisuudet ja myöntää tukea Euroopan käsiteollisuusjärjestojen aloitteelle alan tunnettuuden lisäämiseksi. ammatilliseen yrityksissä mukana mahdollisuudet erityisesti koulutukseen paremmat Näiden sitoumusten mukaisesti on toteutettu seuraavat toimet: a) Kolmannen eurooppalaisen käsiteollisuutta ja pienyrityksiä käsittelevän konferenssin valmistelu Kolmas eurooppalainen käsiteollisuutta ja pienyrityksiä käsittelevä konferenssi järjestetään 20. -21. marraskuuta 1997 Milanossa. Tavoitteena on tarkastella saavutettuja tuloksia ja määritellä suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet komission ja jäsenvaltioiden tällä alalla toteuttamille toimille. Vuosina 1996 ja 1997 järjestettiin 11 valmistelevaa konferenssia, joissa keskityttiin erityisaiheisiin (rahoitus, koulutus, työllisyys, taideammatit, yrittäjähenki, paikallinen kehitys, uusi teknologia jne. ). Komission yksiköt ovat osallistuneet tiiviisti tähän toimintaan. b) Kansainvälinen yhteistyö Komission eri yksiköiden yhteistyössä 18. 8. 1996 julkaiseman ehdotuspyynnön tavoitteena oli käsiteollisuusyritysten väliset kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen helpottamalla yritysten yhteyksien löytämistä käsiteollisuusjärjestöjen avulla. Jätettyjen 58 ehdotuksen arviointi ja valintamenettely saatiin päätökseen 22. marraskuuta 1996. Ensisijaisiksi hankkeiksi valittiin 12 hanketta 10 valtiossa. Yhteensä hankkeita tuetaan noin 1 miljoonalla eculla. c) Pienten ja käsiteollisuusyritysten sopeutuminen sisämarkkinoille Pienten ja käsiteollisuusyritysten toiminnassa kohtaamista vaikeuksista valtioiden raja-alueilla on tehty selvitys samoin kuin yritysneuvonnasta tällä alueella. Kyseessä on yksi komission ensisijaisista toimista. Tarjouspyynnön jälkeen on toteutettu kokeilutoimi sellaisten käsiteollisuus- ja pienyritysten tukemiseksi, jotka toimivat raja-alueella ja haluavat kehittää toimintaansa naapurimaassa158. 157 KOM (95) 502, 26. 10. 1995: "The craft industry and small enterprises, keys to growth and employment in europe Results of the Second European Conference on the Craft Industry and Small Enterprises in Berlin, 26 and 27 September 1994, follow-up measures and recommendations to the Member States". EYVL C 89,26. 3. 1994, s. 16. 1 58 104 Tämä toiminta toteutetaan seuraavasti : • • tuki yritysneuvontatoimistojen perustamiseen raja-alueilla tutkimukset, joilla selvitetään kyseisten yritysten kohtaamat vaikeudet naapurimaissa. Taloudellista tukea myönnetään 6 toimiston perustamiseen ja 11 tutkimuksen tekemiseen. Toiminta käynnistyi huhtikuussa 1997, ja sen tulokset arvioi tarjouspyynnön perusteella valittu ulkopuolinen riippumaton arvioija. Arviointikertomuksessa tuodaan esille mahdolliset ehdotukset aloitteen parantamiseksi. d) Alan edunvalvontajärjestöjen kanssa käytävä vuoropuhelu Komission yrityspolitiikan yksiköt ovat pyytäneet myös muut komission yksiköt mukaan tärkeimpien käsiteollisuusalan edunvalvontajärjestöjen ja mielipiteiden vaihtofoorumi, jossa käsitellään kansallista ja Euroopan tason käsiteollisuus- ja pienyrityspolitiikkaa. tapaamisiin. Tapaamiset ovat epävirallinen keskustelu- ja pienten yritysten Euroopan ja kansallisen tason e) Koulutustoimet Elinikäisen oppimisen eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä on myönnetty rahoitustukea hankkeelle, käsiteollisuustyöntekijöiden ja käynnistetään nuorten eurooppalainen vaihtoverkko Euroopan eri maiden välille. luodaan jossa f) Euroopan käsiteollisuuden edustavuuden parantaminen ja pienyritysten tunnettuuden, näkyvyyden ja - Tuki Avignonin akatemia -nimisen järjestön perustamiseen, Euroopan käsiteollisuus- ja pienyritysakatemian toteutuminen, alan tiedotus-, vaihto- ja yhteistoimintafoorumi, tavoitteena käsiteollisuuden identiteetin, tehtävien, erityispiirteiden ja olemassaolon varmistaminen Euroopan eri alueilla - Eri ammattikuntien nuorten käsityöläisten kilpailujen yhteisrahoitus, tavoitteena eurooppalaisen identiteetin korostaminen (esim. leipomoalan kilpailu). - Taideammattien eurooppalainen palkinto, joka on yhteisön käsiteollisuuden ja pienyritysten tärkein yhteinen palkinto. - Alan taloudellisen merkityksen tunnettuuden parantaminen julkaisemalla pienten ja käsiteollisuusyritysten taloudellista rakennetta koskevia selvityksiä. Neljän valtion tekstiili- ja rakennusalaa ja niiden yhteisiä edellytyksiä koskeneesta selvityksestä saatiin erittäin rohkaisevia tuloksia. 8. 2 Naisyrittäjät, yrityksissä mukana työskentelevät aviopuolisot ja epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvat yrittäjät Pk-yritysten johtamisessa ja hallinnoinnissa naisten osuus on merkittävä. Euroopan unionin 18 miljoonasta pk-yrityksestä 20-30 prosenttia on naisten johtamia ja 25-35 prosenttia uusista yrityksistä on naisten perustamia. Lisäksi 60-80 prosentissa pk-yrityksistä aviopuoliso osallistuu yrityksen johtamiseen ja hallinnointiin, ja on yrityksen johtajan lähin kumppani tai jopa todellinen yrittäjäkumppani siitä huolimatta, onko hänellä virallista asemaa yrityksessä. On yleisesti tunnustettu tosiasia, että mitä enemmän yrittäjän vaimo osallistuu yrityksen toimintaan, sen paremmat mahdollisuudet yrityksellä on jatkaa toimintaansa. Eräillä aloilla tehtävissä, esimerkiksi kalastusalalla. aviopuolisot Maaseudulla 10 prosenttia tiloista on naisten johtamia, minkä lisäksi maanviljelijöiden vaimot huolehtivat usein ja osallistuvat suoraan maatilamatkailun ja paikallisten palvelujen kehittämiseen. (etenkin kirjanpidosta) tilan hallinnosta täydentävissä toimivat toisiaan 105 Neljänteen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaan toimintaohjelmaan (1996-2000)159 sisältyy ensisijaisena toimena naisten yrittäjyyden edistäminen. Komission 21. 6. 1996 antamassa tiedonannossa Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla160 on oma kappaleensa pk- yritysten naisjohtajista ja yritystoimintaan osallistuvista puoliso. Siinä luetellaan heidän vaikeuksiaan ja esitetään yhteisön toimintalinja vaikeuksien vähentämiseksi. Tiedonannon tavoitteena on sisällyttää tasa-arvonäkökulma kaikkiin yhteisön ohjelmiin. Euroopan pk-yritysten seurantakeskuksen neljänteen vuosikertomukseen sisältyy naisia ja pk- yrityksiä koskeva erityisselvitys, josta ilmenee,että yhä useammat uudet yritykset ovat naisten perustamia. jälkeen Lokakuussa 1990 Avignonissa järjestetyn Euroopan käsiteollisuuskonferenssin komissio on keskittänyt toimensa naisjohtajien ja yrityksen toimintaan osallistuvien aviopuolisoiden tukemiseksi erityisesti koulutuksen, tutkimusten ja verkkojen luomiseen tarkoitetun tuen avulla. Ensimmäisten toimien jälkeenkin aihe pidettiin Berliinissä vuonna 1994 järjestetyn toisen konferenssin tärkeimpien aiheiden joukossa. Konferenssin päätelmien perustella komissio on määritellyt ensisijaiset toimet pienten käsiteollisuusyritysten naisjohtajien ja yrityksen toimintaan osallistuvien aviopuolisoiden hyväksi. Toimet on kirjattu kolmanteen monivuotiseen ohjelmaan pk-yritysten ja käsiteollisuuden hyväksi: naisten perustamien yritysten tukeminen, eurooppalaisten verkkojen perustaminen ja vahvistaminen, koulutustoimien tukeminen. Naisten osallistuminen alueelliseen kehittämiseen Naisyrittäjiä koskeneen tarkastelun ja naisten yrityksen perustamisessa tarvitseman tuen II161 kannustaa alueiden välisen aluepolitiikkayhteistyön puitteissa vuoksi Recite resurssikeskusten verkkoutumista työn arvostuksen lisäämiseksi ja naisten osallistumisen lisäämiseksi talouselämässä. Keskusten tarjoamien palvelujen on oltava monipuolisia, sillä naiset eivät muodosta palvelutarpeiltaan yhtenäistä ryhmää. Lisäksi keskusten on etsittävä erityisesti paikallisella tasolla uusia toiminta- ja työllistämismuotoja vastatakseen ihmisten tarpeisiin ja alueellisten mahdollisuuksien kehittämistarpeisiin. Kansainväliset toimet taitotiedon ja kokemusten vaihdon edistämiseksi Employment- Now-aIoitteen yhteydessä Ohjelmanosaan Now (naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen työelämässä) kuuluvassa aloitteessa Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen (500 milj. ecua kaudelle 1995-1999) etusijalla ovat naisten perustamat pienet yritykset ja osuuskunnat. Keinoina käytetään seuraavia: -tuki paikallisiin työllistämisaloitteisiin liittyvien verkkojen ja yhteistyön kehittämiseen. Tavoitteena on hyödyntää naisten kykyä käyttää paikallisia voimavaroja, kuten matkailualaa, kulttuuria, ympäristöä ja henkilöpalveluja, työpaikkojen luomiseksi maaseudulle -tuki naisten perustamille pienyrityksille ja osuuskunnille ja henkilöstön palkkaamistuki -tuki naisten perustamille yrityksille myönnettäville rahoitusvälineille Ensimmäisen vaiheen 750 hankkeesta (1995-1997) lähes puolet koski perustamisvaihetta, tukipalveluja, ammatillista koulutusta ja naisten perustamien pienyritysten kehittämistä. 159 1 60 1 61 Neuvoston päätös 95/593/EY, EYVL L 335, 30. 12. 1995. KOM (96) 67, 21. 2. 1996. EYVL C 326, 31. 10. 1996, s. 9. 106 Koehankkeet maaseudun naisten hyväksi tuettuihin koehankkeisiin liittyen komissio on Esimerkiksi EMOTR:n ohjausosastosta julkaissut viljelijänaisille ja maaseudulla eläville naisille osoitettuihin innovatiivisin toimiin liittyvän ehdotuspyynnön162 nimenomaan paikallisten maataloustuotteiden hyödyntämiseksi, ja liitännäistoimiin, kuten käsiteollisuuteen, matkailuun, palveluihin ja ympäristöön, suuntautumiseksi. Ehdotuksia saatiin noin 400 hankkeesta, jotka arvioidaan vuoden 1997 loppupuoliskon aikana. 8. 3 Kaupan ja jakelualan yritykset Eräässä seminaarissa tuli selvästi ilmi, että kauppa- ja jakelu alalla tärkeässä asemassa ovat epäsuotuisilla maaseutualueilla sijaitsevat lähikaupat, koska ne luovat työpaikkoja. Tähän liittyvä rakennerahastojen (erityisesti EAKR) hyvän käytön arviointi (yrityspolitiikka ja aluepolitiikka) maaseudun lähikauppojen jatkuvuuden ja kehittämisen parantamiseksi on toteutettu. Lisäksi on tehty tutkimus epäsuotuisilla maatalousalueilla toimivien lähikauppojen kehittämisessä esiintulleista tilanteista, ongelmista, odotetusta kehityksestä ja sovelletuista ratkaisuista. Tutkimuksen tulosten seurauksena suunnitellaan pidettävän Euroopan laajuinen seminaari vuonna 1997 yhteistyössä alueiden komitean kanssa. Lisäksi toteutetaan aiheeseen liittyviä koehankkeita. Samanlaisen lähestymistavan käyttöä kaupunkialuiden lähikauppojen kehittämiseksi tutkitaan. Lähestymistavoista keskusteltiin laajasti sen jälkeen, kun komissio oli antanut Vihreän kirjan kaupasta163. 8. 4 Sosiaalitalous : osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt säätiöt ja yhdistykset jatkuvan tiedonannon Komission osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, säätiöiden ja yhdistysten hyväksi tähän asti toteuttamien toimien arviointimenetelmien ja varsinaisten arvioinnin toteuttamiseksi on jatkettu työtä eri yksiköiden kanssa käytyjen neuvottelujen ja keskustelujen avulla. Lisäksi tavoitteena on ollut yhdistyksiä ja säätiöitä koskevan tiedonannon valmistelu. Yhteistyön on toimien suunniteltu toteuttamiseksi. Sosiaalitaloudesta vastaava yksikkö osallistuu monien yhteisöpolitiikan alojen toimintaan, varsinkin osallistumalla Phare- ja Tacis-ohjelmien pantti- ja demokratiaohjelmien neuvoa- antaviin ryhmiin, joiden tehtävänä on laatia suosituksia hankkeiden rahoituksesta. Tavoitteena on varmistaa, että sosiaalitalouden toimijoiden hankkeiden erityiset edut otetaan riittävästi huomioon. Lisäksi yksikkö on osallistunut alusta ja työllisyysaloitteisiin liittyvään työskentelyyn. lähtien paikallisiin kehitys- jälkeenkin julkaisun liittyvien siihen Lisäksi on huomattava, että Euroopan parlamentin aloitteesta yhteisön vuoden 1997 talousarviossa on uusi budjettikohdasta nimeltä Kolmas sektori ja työllisyys (10 milj. ecua). Budjettikohdan varat on varattu osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, säätiöiden ja yhdistysten työllistämismahdollisuuksien selvittämiseen ja kehittämiseen ja yleensäkin kaikkien paikallisten kehittämis- työllisyysaloitteiden kehittämiseen. Aloitteen toteuttamiseksi tarvitaan erityisesti sosiaalitaloudesta ja työllisyydestä vastaavien komission yksiköiden tiivistä yhteistyötä. Euroopan sisältyy erityistutkimus sosiaalitaloudesta. Tutkimuksessa korostetaan osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, säätiöiden ja yhdistysten yhteiskunnallisia tehtäviä ja taloudellista merkitystä. Sosiaalitalouden yrityksistä noin 5 prosenttia on yksityisiä yrityksiä, ja ne toimivat niin markkinapalvelujen kuin markkinattomienkin palvelujen alalla. vuosikertomukseen seurantakeskuksen pk-yritysten neljänteen ja 1 62 1 63 EYVL C 284, 27. 9. 1996, s. 21. KOM(96) 530, 20. 11. 1996. 107 T OPPTIPÄATFXMÄT Tässä kertomuksessa esitetään yrityspolitiikan ja muiden yhteisön politiikkojen välisestä yhteensovittamisesta johtuvat yhteisön politiikkojen ja toimien vaikutukset pk-yrityksiin. Sitten ensimmäisen yhteensovittamista koskevan kertomuksen hyväksymisen vuonna 1992 komissio on kehittänyt ajatuksiaan ja muuttanut sekä kertomuksen rakennetta että sisältöä. Kertomuksessa esitetään tästedes yhdistetyllä tavalla kaikki unionin pk-yritysten hyväksi tekemät toimet, mikä parantaa näin toimien yhtenäisyyttä ja näkyvyyttä. Kertomuksessa jatketaan ja vahvistetaan vuoden 1995 kertomuksessa suositeltua lähestymistapaa, joka konkretisoi vuosien 1994 ja 1996 yhdistettyjen ohjelmien tavoitteet, jotka on tarkoitettu pk- yritysten hyväksi tehtävien toimien yhteensovittamisen kehykseksi. Komissio arvioi, että merkittävää edistymistä on saatu aikaan, mikä näkyy pk-yrityksiä koskevan ensisijaisen poliittisen tavoitteen syntymisessä Euroopan unionissa, pk-yritysten erityistilanteen paremmassa huomioon ottamisessa niissä politiikoissa, joilla on vaikutuksia pk-yritysten ympäristöön, ja pk-yrityksille tukitoimien sisällyttämisessä useimpiin yhteisöohjelmiin. Pk-yritysten osallistuminen yhteisöohjelmiin on yleisesti lisääntynyt, mutta sitä voidaan vieläkin lisätä. tarkoitettujen 1. Ensisijaisen poliittisen tavoitteen syntyminen unionissa ja jäsenvaltioissa tarkoitettua työpaikkojen tunnustamisen luomispotentiaalin Pk-yritysten seurauksena Euroopan neuvostossa on syntynyt pk-yrityksiä suosivaa ensisijainen poliittinen tavoite, joka on kehittynyt samanaikaisesti unionin työllisyyttä suosivan ensisijaisen tavoitteen kanssa. Edinburghin Eurooppa-neuvosto päätti vuonna 1992 perustaa Euroopan investointirahaston, jonka tehtäviin kuuluu mm. takuiden myöntäminen pk-yrityksille. Eurooppa-neuvosto pyysi Kööpenhaminassa kesäkuussa 1994 Euroopan investointipankkia täydentämään yhteistyössä komission kanssa Edinburgin väliaikaista pk-yrityksille lainatukimuotoa perustamalla "pk-yritysten tukimuodon". Cannesissa kesäkuussa 1995 Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tutkimaan keinoja tehostaa pk-yrityksiä koskevia politiikkoja. Tutkimuksen tuloksena komissio esitti loppuvuodesta 1995 kertomuksen pk-yritysten merkityksestä työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn dynaamisena lähteenä Euroopan unionissa Madridin Eurooppa-neuvostolle, joka otti sen myönteisesti vastaan. Amsterdamin Eurooppa-neuvosto pyysi kesäkuussa 1997 komissiota tutkimaan Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidettävää, työllisyyttä käsittelevää ylimääräistä Eurooppa-neuvoston kokousta varten aloitteita, jotka koskevat luomista pk-yrityksissä, sekä perustamaan yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän lainsäädännön laadun parantamiseksi ja erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvien rasitusten vähentämiseksi. Eurooppa-neuvosto pyysi myös EIP:a tutkimaan yhteistyössä EIR:n kanssa mahdollisuutta luoda tukimuoto pk-yritysten huipputekniikan hankkeiden rahoittamiseksi. Komissio ehdotti lisäksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikalle suuntaviivoja, jotka toimisivat kehyksenä Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa ( 2 0- 21. 11. ) käytävälle keskustelulle. Nämä suuntaviivat käsittävät useita aihealueita, mukaan lukien uuden yrittäjyyskulttuurin edistäminen Euroopassa. työpaikkojen Vuonna 1997 pidetyn Denverin huippukokouksen jälkeen myös G7-maat ovat tunnustaneet pk-yritysten taloudellisen ja sosiaalisen merkityksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen hyödyllisyyden ja ilmaisseet halukkuutensa jatkaa pk-yrityksiin liittyvää työtään. Kansalliset politiikat toisiaan jäsenvaltioiden pk-yrityspolitiikkaa koskevan yhtenäisen toiminnan, esikuva-analyysin käyttämisen ja parhaiden käytäntöjen tunnistamisen kautta. lähestyvät vähitellen 108 2. Pk-yritysten erityisominaisuuksien parempi huomioon ottaminen yhteisöpolitiikoissa tekee kaikkensa, sovellettaisiin Pk-yritysulottuvuudella on horisontaalinen luonne, joka koskee kaikkia yhteisön politiikkoja. Tästedes kaikissa yhteisön politiikoissa otetaan jossain määrin pk-yritykset huomioon. Niissä mainitaan pk-yritykset yritystyyppinä, johon on kiinnitettävä erityistä huomiota, tai kaavaillaan niitä koskevien erityismääräysten antamista kuten pk-yrityksille tarkoitettujen valtiontukien puitteet kilpailupolitiikassa. Vuonna 1996 käyttöönotettu pk-yritysten määritelmä on edellytys politiikkojen suuntaamiselle pk-yrityksiin. Se mahdollistaa pk-yritysten hyväksi toteutettavien tointen paremman kohdentamisen ja tukien määrällisen sopeuttamisen yrityksen koon mukaan. Komissio yhteisöohjelmien että määritelmää täytäntöönpanossa ja arvioinnissa, jotta näiden vaikutuksia voitaisiin mitata paremmin. Koska määritelmän soveltamiseen käytäntöön menee aikaa, vaikutukset näkyvät vasta pidemmällä aikavälillä. Pk-yritysten toimintaympäristön parantamiseksi ja niiden tarpeiden ottamiseksi huomioon yhteisön politiikoissa ja lainsäädäntöehdotuksissa komissiolla on käytössään vaikutusten selvitysväline, ja se kehittää yksikköjen välisiä toimintaa, joka on tärkeä osa yrityspolitiikkaa. Säännöllisen vuoropuhelun vakiinnuttaminen komission ja ammatillisten järjestöjen välillä auttaa myös ottamaan pk-yritysten realiteetit paremmin huomioon ja tuntemaan paremmin niiden tarpeet. Sisämarkkinoita koskevan nykyisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi on tehty aloitteita. Komissio antoi vuonna 1997 alkuvaiheessa olevien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan suosituksen. Komissio on Amsterdamin Eurooppa-neuvoston pyynnöstä perustanut BEST-työryhmän (Business Environment Simplification Task Force), joka esittää kertomuksen toiminnastaan Cardiffin Eurooppa-neuvostolle vuonna 1998. Komissio tarkastelee suosituksina antamiensa maksuaikoja ja yritysten omistajanvaihdoksia koskevien toimien tuloksia jäsenvaltioissa. Yhtenäisvaluuttaan valmistauduttaessa euroon siirtymistä koskevia käytännön kysymyksiä tarkastellaan erilaisissa työryhmissä, joista yksi käsittelee nimenomaan pk-yrityksiä. Pk- yritysten rahoitusympäristön parantaminen, joka on pk-yrityspolitiikan ensisijainen alue, on ollut keskeisellä sijassa pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän toiminnassa, jota jatketaan ja eurooppalaisista jonka pääomamarkkinoista. pk-yritysten on myös yhteydessä tiedonanto annettu 3. Pk-yritykset: yhteisöohjelmien ensisijainen kohde ja osallistumisen lisääminen Rakennerahastoissa, jotka ovat Euroopan unionin tärkeimpiä rahoitusvälineitä, pk-yritykset ovat tukien yksi kohderyhmä niiden taloudellisen ja sosiaalisen merkityksen ansiosta. Pk- yritysten hyväksi toteutetut toimet vuosien 1989-1993 ohjelmissa olivat yhteensä 10 prosenttia yhteisön määrärahoista. Prosenttimäärän arvellaan olevan saman vuosien 1994- 1999 ohjelmissa, mikä tarkoittaa määrärahojen kaksinkertaistumista edelliseen jaksoon verrattuna ottaen huomioon, että rahastot ovat kokonaisuudessaan kaksinkertaistuneet. Prosenttimäärä vaihtelee rahastojen tavoitteiden mukaan. Se on suurempi tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla (16 % vuosille 1997-1999) kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla (keskimäärin 10 %). Tavoitteeseen 2 kuuluvia alueita koskevien ohjelmien päälinjaukset vuosille 1997-1999 asettavat pk-yritykset ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja ohjelmien yhteisissä lausekkeissa viitataan pk-yritysten määritelmästä annettuun suositukseen. Komissio on ehdottanut, että nykyisten ohjelmien (tavoitteet 1, 3, 4 ja 5b) käytettävissä oleva liikkumavara käytettäisiin vuoteen 1999 asti pk-yritysten hyväksi. Hiljattain hyväksytyissä uusien jäsenvaltioiden ohjelmissa osoitetaan suuria summia, noin 30-40 prosenttia niiden määrärahoista, pk-yritysten hyväksi. Tämä osoittaa pk-yritysten saamien määrärahojen kasvavan. Pk-yrityksiä koskevaan yhteisöaloitteeseen liittyvät ohjelmat on hyväksytty, ja niitä ollaan toteuttamassa. Vaikka pk-yrityksille osoitetut määrärahat ovatkin kasvaneet, näyttäisi 109 siltä, että pk-yritykset eivät hyödy täysimääräisesti niille tarkoitetuista toimenpiteistä. Joskus määrärahoja on jäänyt käyttämättä, erityisesti yrityspalveluissa verrattuna investointeja edistäviin toimiin. Komissio, joka on tietoinen siitä, että rakennerahastojen määrällisiä ja laadullisia vaikutuksia pk-yrityksiin on vaikea mitata, aloitti vuonna 1997 pk-yrityksiä koskevan temaattisen arvioinnin, jonka tulokset esitellään seuraavassa kertomuksessa. Koska vastuu on jaettu komission, jäsenvaltioiden ja muiden alueellisten ja paikallisten viranomaisten kesken, rakennerahastojen täytäntöönpanosta vastuussa olevien jäsenvaltioiden on myös oltava vakuuttuneita siitä, että pk-yritysten on oltava tukien ensisijainen kohde ja että niiden pääsyä ohjelmiin on helpotettava. Komissio kannustaa jatkuvasti jäsenvaltioita lisäämään pk-yritysten hyväksi toteutettujen toimien arviointia, etukäteen ja jälkikäteen tehtävät arvioinnit ovat usein tältä osin vajavaisia. Euroopan investointipankin yritysten kilpailukyvyn hyväksi myöntämien globaalilainojen määrä miltei kaksinkertaistui vuosina 1993-1996, ja toimista hyötyvien pk-yritysten määrä on kaksinkertaistunut: 5 257 yritystä vuonna 1993 ja 11 034 vuonna 1996. Yhteensä 42 000 pk- yritystä, joista 80 prosenttia työllistää alle 50 työntekijää, on saanut EIP:ltä yhteensä 11 miljardia ecua luottoja sitten vuoden 1990. Pk-yritysten tukimuodosta on hyötynyt 4 435 pk- yritystä, jotka ovat luoneet yli 45 000 työpaikkaa. Perustamisestaan lähtien Euroopan investointirahasto on jatkuvasti lisännyt pk-yrityksiä hyödyttäviä toimiaan, jotka ovat nykyisin 34 prosenttia sen kaikesta toiminnasta. Takuita on myönnetty 613 milj. ecua, joista 397 milj. ecua "kasvuja ympäristö" -kokeilutoimelle. tutkimusohjelmiin. Teknologian kehittämistoimiin Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) ohjelmien yhteensovittamisponnistelut ovat tuottaneet selkeästi tuloksia. Pk-yrityksiin kohdistuvien erityistoimien aloittaminen (pk- yritysten teknologian edistämistoimet, TSME) yhdessä lisättyjen tiedottamisponnistelujen kanssa ovat mahdollistaneet sen, että pk-yritysten osallistumista TTK:n neljännen puiteohjelman ohjelmiin on voitu selkeästi kasvattaa edellisiin puiteohjelmiin verrattuna. Neljännen puiteohjelman kahden viime vuoden aikana pk-yritysten osallistumiset, joita oli 5 439, ovat melkein saavuttaneet tason, jonka kolmas puiteohjelma saavutti neljän vuoden aikana (6 276 osallistumista), mikä antaa aihetta odottaa pk-yritysten osallistumisen neljänteen puiteohjelmaan olevan kaksinkertainen. Vuosina 1994-1996 teknologian edistämistoimista on hyötynyt lähes 2 500 pk-yritystä, joista suurin osa ei ollut koskaan jätetyistä aikaisemmin osallistunut hakemuksista 40 prosenttia johtaa tiedotus- ja avustustoimiin. Tilastotiedot pk-yritysten osallistumisesta teknologian kehittämistoimiin kokoluokittain osoittavat, että osallistuneista pk-yrityksistä 60 prosenttia eli suurin osa on alle 50 työntekijän pk-yrityksiä. Komissio ehdotuksessa viidenneksi TTK:n puiteohjelmaksi kaavaillaan kaikkien toimijoiden, myös pk- yritysten, parempaa yhteensovittamista. Puiteohjelmaan kuuluu horisontaalinen erityisohjelma "innovointi ja pk-yritysten osallistumisen kannustaminen" ja komission pk-yrityksille tarjoama yhden luukun palvelu, joka on kaikille tutkimusohjelmille yhteinen. Komissio aloitti lisäksi I-TEC-kokeiluhankkeen heinäkuussa käynnistämisvaiheen pääomasijoitusten kannustamiseksi teknologisesti innovatiivisiin pk- yrityksiin. Toisen ja yhteistyökumppanuuksien kansainvälistymisen edistämistä. Yrityspolitiikan puitteissa kehitettyjä menetelmiä on pk-yrityksiin kohdistuvien toimien osalta laajennettu kolmansien maiden hyväksi toteutettaviin ohjelmiin molempien osapuolten hyödyttämiseksi. Tästedes tiedotusverkot (euroneuvontakeskukset), kumppanien etsintäverkot (BRE ja BC-NET) ja yritysten väliset tapaamisohjelmat (EUROPARTENARIAT ja INTERPRISE) ovat mukana (Meda), kolmansien maiden hyväksi Latinalaisessa Amerikassa (Al-Invest) ja uusimpina Aasian maissa (Asia-Invest), Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Phare ja Coopme) ja itsenäisten valtioiden liitossa (Tacis). tarkoitetuissa ohjelmissa Välimeren alueella Innovaatio-ohjelmassa yhteensovittamisesta tehokkaasta esimerkki yritysten koskee 1997 110 Näiden ohjelmien lisäarvo yhteisölle on näin ollen tunnustettu, ja siitä hyötyvät kolmansien maiden yritysten lisäksi myös eurooppalaiset yritykset, sillä niiden kansainvälistyminen helpottuu. Kumppanuustoimien ansiosta mm. 4 000 Välimeren alueen yritystä on voinut solmia kohdennettuja yhteyksiä eurooppalaisiin yrityksiin neljän viime vuoden aikana. Jop- ja Ecip -välineiden talousarvioita on lisätty vastaamaan pk-yritysten kasvavaa kysyntää. Jop- ohjelmaan hyväksytyistä hankkeista 69 prosenttia koskee alle 100:n työntekijän pk-yrityksiä. Näiden ohjelmien hengessä ja niistä saatujen kokemusten perusteella komissio on hyväksynyt uuden eurooppalaiset yhteisyritykset -ohjelman (Joint European Venture, JEV), jonka avulla eurooppalaiset pk-yritykset voivat perustaa yhteisyrityksiä unionissa. Pk-yritysten ammatillisen koulutuksen osalta ESR:n tavoitteeseen 4 ja Adapt-aloitteescen kuuluvissa ohjelmissa suunnitellaan pk-yritysten hyväksi toteutettavia toimia, joihin osoitetut summat ovat 50-80 prosenttia ohjelmista jäsenvaltion mukaan. Puolenvälin arvioinnit ovat saatavissa vuoden 1997 lopussa. On siis vielä liian aikaista arvioida ovatko pk-yritykset todella hyötyneet niille osoitetuista huomattavista summista. Vuonna 1996 Leonardo da Vinci -ohjelmassa pk-yritysten osuus yritysosan koehankkeiden yhteistyökumppaneista oli 16 ja siitä prosenttia huolimatta, että pk-yrityksille, mikro-yrityksille ja käsiteollisuusyrityksille annetaan etusija ohjelmien ehdotuspyynnöissä, komissio arvioi, että pk-yritysten välittäjäorganisaatioiden verkkojen mobilisoinnin pitäisi mahdollistaa pk-yritysten osallistumisen kasvattaminen, toiminnan koulutusohjelmien parempi kohdentaminen pk-yritysten erityistarpeisiin vaikutusten välittäminen yrityksiin. liikkuvuushankkeissa 26 prosenttia. Tiedottamisponnistuksista ja ja Kaikkien yhteistyökumppanien parempi yhteensovittaminen Vaikka komissio voi onnitella itseään saavutetuista tuloksista, se on tietoinen ohjelmien pk- yrityksiin kohdistuvien vaikutusten arvioimisen vaikeuksista. Yleisesti ottaen saatavilla olevat tiedot ovat riittämättömiä, jotta voitaisiin mitata tarkasti pk- yritysten todellista osallistumista (kuten ohjelmista hyötyvien pk-yritysten lukumäärä jaettuna tyypin ja koon mukaan) ja ohjelmien pitkän ajan vaikutuksia pk-yritysten suorituskyvyn paranemiseen tai luotuihin tai säilytettyihin työpaikkoihin. Rakennerahastojen osalta komissio ja arvioinnista vastuussa olevien esimerkiksi nojaa pääasiassa jäsenvaltioiden antamiin laaditaan vähitellen uuden pk-yritysten määritelmän perusteella. Pk-yritysten ohjelmiin osallistumisen kehittymistä on vaikea mitata, sillä ohjelmat ovat erimittaisia. Pk-yrityksen saama tuki on erilaista sen mukaan, onko kyse suorasta tuesta (avustus tai laina) vai epäsuorasta tuesta (perusrakenteet ja palvelut, koulutus tai rahoitus). tietoihin. Tilastoja täytäntöönpanosta Komissio on myös tietoinen toimivaltansa rajoista, sillä pk-yrityksiä koskeva politiikka kuuluu pääasiallisesti jäsenvaltioiden tehtäviin. Komission suora toiminta käsittää lähinnä sen hallinnoimat ohjelmat, jäsenvaltioiden välisen tiiviimmän yhteistoiminnan lisäämisen pk- yrityksiä koskevissa politiikoissa ja pk-yrityksiä koskevien uudenlaisten toimenpiteiden kokeilemisen. ohjelmiin, Komissio haluaa vahvistaa yksikköjensä välistä yhteensovittamista parantaakseen pk-yritysten pääsymahdollisuuksia ja välttääkseen rationalisoidakseen pk-yritysten hyväksi tehtäviä toimia. Muuttamalla yrityspolitiikasta vastaavien yksikköjen rakennetta komissio on painottanut pk-yritysten hyväksi tehtävien toimien yhteensovittamista tähän suuntaan. Komissio on myös käynnistänyt uudelleen yksiköiden välisen pk-yritysasioita käsittelevän ryhmän. Lisätäkseen pk-yritysten osallistumista yhteisön ohjelmiin komissio haluaa tunnistaa ohjelmien täyden hyödyntämisen tiellä olevat esteet ja tutkia ratkaisukeinoja. hajautumista ponnistusten m tilanteen ymmärtämiseksi Ammatillisten järjestöjen kanssa käytävä vuoropuhelu on olennaisen tärkeää pk-yritysten todellisen välttämättömien ja toimintasuhteiden vahvistamiseksi. Pk-yrityksiä edustavilla organisaatioilla on tehtävänä suunnata ohjelmia paremmin yritysten kysynnän mukaan ja helpottaa pk-yritysten pääsemistä ja osallistumista ohjelmiin. Tässä yhteydessä Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä kysymys pk-yritysten edustavuuden kannalta. poliittisissa toimissa Komissio kannustaa myös jäsenvaltioiden ja pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden välistä tiiviimpää yhteistyötä yhtenäisten toimien kautta tavoitteenaan edistää pk-yrityspolitiikka koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtamista ja siirtämistä. Yhtenäinen toiminta voi varmasti tehokkuuden ja suorituskyvyn myötävaikuttaa pk-yritysten julkisten parantamiseen. tukipolitiikkojen Pk-yritysten työllistämis-, kasvu- ja kilpailukykymahdollisuuksien toteuttaminen voidaan maksimoida vain yhteisin ponnisteluin ja mobilisoimalla pk-yritysten kehittämisessä mukana olevat erilaiset yhteistyökumppanit: Euroopan toimielimet, jäsenvaltiot, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, ammatilliset järjestöt ja itse pk-yritykset. Kaikkien yhteistyökumppanien yhteensovittamista on vahvistettava tavoitteena levittää parhaat käytännöt koko Euroopan unioniin ja panemalla ne täytäntöön keskittämällä voimavarat määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. 112 ISSN 1024-4492 KOM(97) 610 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 04 08 13 Luettelonumero : CB-CO-97-629-FI-C ISBN 92-78-27710-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg m