title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
Egypt
South Asia
anti-dumping duty
import
natural fibre

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 11. 1997 KOM(97) 591 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa (komission esittämä) Perustelut Asia: neuvoston Ehdotus polkumyyntitullin käyttöönotosta Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa asetukseksi lopullisen 1. Komissio ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 1996 Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. 2. Komissio aloitti tutkimuksen ja ilmoitti siitä osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Ottaen huomioon asianomaisten maiden vievien tuottajien sekä valitusta tukeneiden yhteisön tuottajien suuren määrän näihin ryhmiin sovellettiin otantamenetelmää. Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen kuuluville yrityksille sekä muille osapuolille (erityisesti tuojille) saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. 3. Komissio totesi, että kaikista kolmesta maasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä, että tuontihinnat alittivat otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien hinnat, ja että tämä oli aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Komissio totesi myös, että polkumyyntitoimenpiteet olivat yhteisön edun mukaisia, ja otti vuoden 1997 kesäkuussa käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin. 4. Menettelyn asianomaisille osapuolille annettiin kuukausi aikaa esittää huomautuksensa päätelmistä, joihin väliaikaiset toimenpiteet perustuivat. 5. Menettelyn aikana saatujen tietojen ja tehtyjen huomioiden perusteella komissio ehdottaa lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamista. Väliaikaisen tullin tasoon on tehty tiettyjä oikaisuja, ja käsin (käsipuilla) kudotuista kankaista tehdyt vuodeliinavaatteet on jätetty lopullisten toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. 6. Näin ollen komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan asetusehdotuksen sellaisen lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta, jonka suuruus on 2,6 - 24,7 prosenttia Intiasta tulevan tuonnin osalta, 0 - 6,7 prosenttia Pakistanista tulevan tuonnin osalta ja 8,7 - 13,5 prosenttia Egyptistä tulevan tuonnin osalta. -2 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o annettu lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/961, sellaisena kuin se on muutettuna 2 päivänä joulukuuta 1996 annetulla asetuksella (EY) N:o 2331/962, ja erityisesti sen 9(4) ja 10(2) artiklan. ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt kuultuaan neuvoa- antavaa komiteaa, sekä katsoo, että 1 2 EYVL N:oL 56, 6. 3. 1996, s. 1 EYVL N:o 317, 6. 12. 1996, s. 1 A. MENETTELY (1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1069/973, jäljempänä 'väliaikainen asetus' väliaikaisen polkumyyntitullin CN-koodeihin 6302 21 00, 6302 22 90, 6302 31 10, 6302 31 90 ja 6302 32 90 kuuluvien, Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa. (2) Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen tietyt asianomaiset osapuolet esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Komissio tarjosi mahdollisuuden tulla kuulluiksi sitä pyytäneille osapuolille. Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista lopullisten polkumyyntitullien tasolla. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten esittämistä varten tämän ilmoituksen johdosta. (3) Asianomaisten osapuolten esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin aiheellisiksi katsotuissa tapauksissa huomioon lopullisissa päätelmissä EYVL N:oL 156, 13. 6. 97, s. 11 -4 B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskeva pyyntö (4) Komissio sai alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissio sai useita pyyntöjä, jotka koskivat tiettyjen tuotelajien jättämistä menettelyn ulkopuolelle: - tietyt osapuolet toistivat kemiallisten aineiden avulla valmistetun seersucker-tyyppisten vuodeliinavaatteiden menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevan pyyntönsä ja väittivät, että niitä ei enää tuoteta yhteisössä, - tietyt osapuolet toistivat laitosten (esimerkiksi sairaaloiden ja hotellien) käyttöön tarkoitettujen valkaistujen vuodeliinavaatteiden menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevan pyyntönsä. Eräs osapuoli vaati lisäksi laitosten käyttöön tarkoitettujen värjättyjen vuodeliinavaatteiden jättämistä menettelyn ulkopuolelle. Pyyntöjensä tueksi nämä osapuolet väittivät, että käyttäjälaitokset tarvitsevat kyseessä olevan tuotteen erityislaatua eli erityisen tukevan kudosrakenteen omaavasta kankaasta valmistettuja tuotteita, jollaisia väitteen mukaan ei yhteisössä tuoteta, - komissio vastaanotti myös pyynnön, joka koski yksinomaan käsillä tai jaloilla käytettävillä kangaspuilla (käsipuilla) kudotusta kankaasta tehtyjen tuotteiden jättämistä menettelyn ulkopuolelle. -5 (5) Seersucker-vuodeliinavaatteita koskevaa pyyntöä ei voitu hyväksyä siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala ei tuota samanlaisia tuotteita, koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei esitetty sitä tukevia uusia perusteita. Tämän vuoksi pääteltiin, että tämä tuotetyyppi kuuluu menettelyn piiriin, koska se on fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan siinä määrin samankaltainen muiden vuodeliinavaatetyyppien kanssa, että ne voivat kilpailla toistensa kanssa. (6) Sellaisen pyynnön osalta, joka koski tiettyjen laitosten käytettäviksi tarkoitettujen vuodeliinavaatteiden ja erityisesti tietyn painorajan ylittävän kudosrakenteen omaavien tuotteiden jättämistä menettelyn ulkopuolelle todettiin, että yhteisössä tuotetaan kudosrakenteeltaan raskaampia vuodeliinavaatteita (erityisesti mutta ei ainoastaan flanellina tunnettu laji). Ei kyetty myöskään määrittämään selkeitä perusteita, joilla yhteisössä tuotetut ja myydyt laitosten ja yksityishenkilöiden käyttöön tarkoitetut vuodeliinavaatteet ja tuodut tuotetyypit voitaisiin erottaa toisistaan: nämä tyypit ovat riittävän samanlaisia fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan, jotta niitä voitiin pitää samankaltaisina tuotteina. Laitoskäyttöön tarkoitettujen vuodeliinavaatteiden menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevaa pyyntöä ei tämän vuoksi voitu hyväksyä, ja näin ollen vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa esitetyt tutkimustulokset sekä komission päätelmät. (7) Käsipuilla valmistettujen tuotteiden menettelyn ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön osalta todettiin, että vaikka erilaisten tuotantomenetelmien käyttö ei sinänsä vaikuta samankaltaisen tuotteen määritelmään käsipuilla valmistetut tuotteet eroavat fyysisiltä ominaisuuksiltaan muista vuodeliinavaatteista erityisesti sen vuoksi, että niiden kudosrakenne on epätasaisempi ja löysempi. Tämä ero johtaa siihen, että kuluttajilla on erilainen käsitys käsipuilla valmistetuista tuotteista; tätä käsitystä vahvistaa se, että käsipuilla valmistettuja tuotteita myydään usein erityisten myyntikanavien kautta, kuten hyväntekeväisyysmyymälät, joita yhteisön tuottajat eivät voi käyttää myynnissä. Tämän vuoksi pääteltiin, että käsipuilla valmistetut tuotteet olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle ja vapautettava tulleista edellyttäen, että niiden mukana on viejämaan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että tuotteet on valmistettu käsipuilla (katso tämän asetuksen liite II). 2. Samankaltainen tuote (8) Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen tietyt osapuolet toistivat jo alustavassa vaiheessa esitetyn väitteen, jonka mukaan tuodut ja yhteisössä tuotetut vuodeliinavaatteet ovat niin erilaisia, että niitä ei voida pitää samankaltaisina tuotteina neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Komissio otti nämä väitteet huomioon, mutta totesi, että niitä ei voida hyväksyä väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa esitetyistä syistä. -7 3. Päätelmä (9) Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa esitettyjen päätelmien, sellaisina kuin ne ovat edellä muutettuina käsipuilla valmistettujen tuotteiden osalta, perusteella tarkasteltavana oleva tuote on puuvillakuiduista puhtaina tai sekoitettuina keinokuitujen tai pellavan kanssa valmistetut vuodeliinavaatteet valkaistuina, värjättyinä tai painettuina. Tämä määritelmä sisältää lakanat, pussilakanat ja tyynynpäälliset, mutta ei rajoitu niihin. Vuodeliinavaatteet, jotka on valmistettu yksinomaan keinokuiduista tai pääasiallisesti pellavasta, eivät kuulu tämän menettelyn piiriin. Käsipuilla kudotusta kankaasta valmistetut vuodeliinavaatteet eivät myöskään kuulu tähän menettelyyn. Edellä mainitun menettelyn ulkopuolelle jättämisen ja menettelyn soveltamisalan selventämisen perusteella menettelyn piiriin kuuluvat vuodeliinavaatteet luokitellaan CN-koodeihin ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 ja ex 6302 32 90. Koska muuta ei ole esitetty vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto- osan 10 ja 14 kappaleessa esitetyt tuotteen määritelmää ja samankaltaista tuotetta koskevat päätelmät, jollei edellä sanotusta muuta johdu. C. ASIANOMAISTEN MAIDEN VIEVÄT TUOTTAJAT 1. Yhteistyössä toimineen osapuolen aseman myöntämistä koskeva pyyntö (10) Tietyt asianomaisten maiden vievät tuottajat ilmoittautuivat ja pyysivät yhteistyössä toimineen osapuolen aseman myöntämistä vasta viejien otosten valinnan jälkeen ja monissa tapauksissa vasta sen jälkeen, kun tutkimuksen alustavista päätelmistä oli ilmoitettu yhteistyössä toimineille osapuolille. (11) Ottaen huomioon, että nämä vievät tuottajat eivät ilmoittautuneet tai eivät antaneet tutkimuksen kannalta tarpeellisina pidettyjä tietoja menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa4 asetetussa määräajassa, katsotaan, että pyydettyä yhteistyössä toimineen osapuolen asemaa ei pitäisi myöntää, koska se syrjisi sellaisia osapuolia, jotka päättivät toimia yhteistyössä tutkimuksen alusta asti. 2. Uudet viejät (12) Useat asianomaisten maiden viejät ilmoittautuivat väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja monissa tapauksissa vasta, kun tutkimus oli jo hyvin edistyneessä vaiheessa, ja pyysivät uuden viejän aseman myöntämistä. Jotkut viejät todistivat komission kannalta hyväksyttävällä tavalla, että ne eivät vieneet asianomaista tuotetta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, että ne aloittivat vientinsä yhteisöön vasta tämän ajanjakson päättymisen jälkeen tai että niillä oli peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön ja että ne eivät olleet etuyhteydessä asianomaisen viejämaan vieviin tuottajiin, joihin sovelletaan asianomaista tuotetta koskevia polkumyyntitoimenpiteitä. Näin ollen kyseisten vievien tuottajien katsottiin olevan uusia viejiä, joille on myönnettävä lopullisten toimenpiteiden osalta sama kohtelu kuin otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille vieville tuottajille, eli perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti laskettu polkumyyntitulli. EYVL N:o C 266, 13. 9. 1996, s. 2 (13) Sama kohtelu olisi myönnettävä kaikille uusille vieville tuottajille, jotka lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen todistavat komissiota tyydyttävällä tavalla täyttävänsä edellä mainitut edellytykset. D. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (a) Normaaliarvon muodostamisessa käytetyt menetelmät (14) Kolme egyptiläistä vievää tuottajaa väitti, että koska kotimaista myyntiä ei pidetty edustavana voittoja määritettäessä sitä ei pitäisi pitää edustavana myöskään myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osalta. Tässä yhteydessä on huomattava, että se, että samankaltaisen tuotteen kotimainen myynti näytti tappiolliselta, ei sinänsä merkitse, että siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ei voitaisi käyttää normaaliarvon muodostamisen kannalta, jos kyseinen myynti oli riittävää verrattuna yhteisöön vietäväksi myydyn samankaltaisen tuotteen myyntiin. (b) Tuotantokustannukset (15) Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 36 kappaleessa selostettiin, kaksi pakistanilaista vievää tuottajaa väitti, että tutkimusajanjakson aikana Karachissa esiintyneistä laajoista levottomuuksista johtuneiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi käyttämätöntä tuotantokapasiteettia vastaavat kustannukset olisi jätettävä normaaliarvoa muodostettaessa huomiotta. Nämä yritykset toistivat väitteensä väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja esittivät uudelleen asianomaisia käyttämättömään tuotantokapasiteettiin liittyviä kustannuksia koskevat laskelmansa - 1 0- Tässä yhteydessä on huomattava, että Kansainvälisen kirjanpitostandardin N:o 2 (IAS-2), johon toinen kyseisistä asianomaisista yrityksistä viittasi, mukaisesti kohdistamattomat yleiskustannukset katsotaan menoiksi sinä ajanjaksona, jona ne syntyvät, vaikka yksittäisille tuotantoyksiköille kohdistettujen kiinteiden yleiskustannusten määrää ei voidakaan korottaa pienen tuotantomäärän tai käyttämättömän tuotantolaitoksen perusteella. Toisin sanoen kaikki kustannukset olisi sisällytettävä tuotannon kokonaiskustannuksiin (valmistuskustannukset sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset) sen ajanjakson aikana, jona ne ovat syntyneet, riippumatta siitä, luokitellaanko käyttämätöntä tuotantokapasiteettia vastaavat kustannukset valmistuskustannuksiin sisältyviksi kiinteiksi yleiskustannuksiksi tai osaksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Esitettyjä näkemyksiä ei tämän vuoksi voitu hyväksyä, koska laskennalliseen normaaliarvoon kuuluvat tuotannon kokonaiskustannukset sisältävät sekä valmistuskustannukset että myynti-, hallinto-ja yleiskustannukset. (16) Eräs pakistanilainen vievä tuottaja väitti, että raaka-aineen (harmaa kangas) kustannukset, jotka se oli ilmoittanut osaksi tuotantokustannuksia, sisälsivät tiettyjä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Tämän vuoksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olisi normaaliarvoa muodostettaessa pitänyt vähentää tuotantokustannuksista, jotta niitä ei laskettaisi kahteen kertaan. Komissio tarkasti kyseistä yritystä koskevat tiedot, minkä jälkeen se hyväksyi huomautuksen ja muutti polkumyyntilaskelmiaan vastaavasti. ""--11 (c) Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset (17) Yksi egyptiläinen vievä tuottaja katsoi, että sitä koskevaa normaaliarvoa muodostettaessa oli käytetty poikkeuksellisen korkeita rahoituskustannuksia. Kyseinen tuottaja katsoi, että nämä korkeat kustannukset aiheutti kaksi valtion omistuksessa olevaa yritystä samankaltaisen tuotteen tappiollisella kotimaisella myynnillään, ja näin ollen niitä ei pitäisi käyttää muodostettaessa yksityisyrityksen laskennallista normaaliarvoa; yrityksen mukaan olisi sen sijaan määritettävä "kohtuulliset" myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Lisäksi yritys katsoi, että tämä "kohtuullinen" määrä voisi perustua kolmannen tutkimuksen kohteena olevan valtion yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, jonka asianomaisen tuotteen kotimainen myynti tuotti voittoa. Tässä yhteydessä olisi mainittava, että silloin, kun kaikki yritykset toimivat vapaissa markkinaolosuhteissa, Euroopan yhteisön toimielinten vakiokäytäntönä on ollut ottaa normaaliarvoa muodostettaessa huomioon kaikki asianomaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä kotimarkkinoilla syntyneet kustannukset, mukaan lukien rahoituskustannukset, riippumatta siitä, koskevatko nämä kustannukset valtion omistuksessa olevia yrityksiä vai yksityisyrityksiä. Lisäksi vakiokäytäntö muodostettaessa normaaliarvoa sellaisten yritysten osalta, joilla ei ole kotimaista myyntiä, on käyttää sellaisten tutkimuksen kohteena olevien yritysten, joilla on samankaltaisen tuotteen kotimaista myyntiä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettua keskiarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tämän vuoksi vahvistetaan kyseessä olevan yrityksen osalta väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa käytetty ja selostettu menetelmä. 12 (d) Kotimainen voittomarginaali (18) Kaikki intialaiset vievät tuottajat vastustivat yhden intialaisen yrityksen edustavasta ja voittoa tuottavasta kotimaisesta myynnistä saadun tosiasiallisen voittomarginaalin käyttöä muodostettaessa normaaliarvoa muiden intialaisten yritysten osalta. Nämä tuottajat väittivät, että kyseinen voittomarginaali on poikkeuksellisen korkea sen vuoksi, että se liittyy suurelta osin merkkituotteiden kotimaiseen myyntiin ja että tämänkaltaisen kotimaisen myynnin asianmukainen vertailu vientiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ei ole mahdollista, koska vietävät tuotteet ovat aina muita kuin merkkituotteita. Neljä vievää tuottajaa väitti myös, että tätä voittoa ei laskettu muiden viejien tai tuottajien voittojen painotetun keskiarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti, vaan se koskee ainoastaan yhtä vievää tuottajaa. Tässä yhteydessä väitettiin lisäksi, että samaan yleisluokkaan kuuluvien tuotteiden Intian myynnistä saatuja voittoja ei saisi ylittää sen varmistamiseksi, että voittojen osalta käytetty määrä on kohtuullinen. On huomattava, että normaaliarvoa muodostettaessa käytetty voittomarginaali vastaa asianomaisen intialaisen yrityksen merkkituotteiden ja muiden kuin merkkituotteiden voittoa tuottavasta kotimaisesta myynnistä saadun voiton painotettua keskiarvoa ja että edellä selostetun väitteen hyväksyminen olisi vahingoittanut tuottajia, koska käytetty voittomarginaali on pienempi kuin saman yrityksen muiden kuin merkkituotteiden kotimaisesta myynnistä saama voittomarginaali. - 13 Yhden ainoan yrityksen voittomarginaalin käytön osalta on muistettava, että tutkimus rajoitettiin koskemaan vievien tuottajien otosta perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti ja että suurin osa yhteistyössä toimineista intialaisista yrityksistä muodostuu vientiin keskittyneistä yrityksistä, jotka eivät myy samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla. Komissio valitsi otokseen viisi intialaista vievää tuottajaa, joista kaksi ilmoitti valinnan yhteydessä myyneensä samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että ainoastaan yhden yrityksen samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla oli edustava tutkimusajanjakson aikana. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdassa oleva viittaus muiden viejien tai tuottajien osalta vahvistettujen voittojen painotettuun keskiarvoon ei merkitse, ettei kyseistä määrää voitaisi määrittää yhden ainoan viejän tai tuottajan kauppatoimien ja/tai tuotetyyppien painotetun keskiarvon perusteella Tämän vuoksi asianomaisten intialaisten yritysten vaatimaa voiton määrittämistä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b tai c alakohdan mukaisesti ei pidetä perusteltuna. (19) Yksi intialainen vievä tuottaja väitti, että sen kotimaan voiton määrä olisi pitänyt arvioida ainoastaan sellaisten asianomaisen tuotteen lajien perusteella, joita myytiin sekä kotimaan että yhteisön markkinoilla. 14- On kuitenkin huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että normaaliarvon määritykseen käytetään tavallisesti kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen myyntiä, jos myynnin määrä on vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisöön. Tämän vuoksi kotimaan voittomarginaalin määritykseen käytettiin soveltuvin osin kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen koko myyntiä riippumatta siitä, vietiinkö yksittäisiä tuotetyyppejä myös yhteisöön. Väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 23 - 36 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan edellä sanotun seurauksena. 2. Vientihinta (20) Yksi pakistanilainen vievä tuottaja, joka myi osan viemistään tuotteista yhteisössä sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle tuojalle väitti, että tämän kautta tapahtuneiden vientitoimien hintaa ei pitäisi määrittää, koska etuyhteydessä olevalta tuojalta veloitetut hinnat eivät miltään osin perustuneet tuttavankauppaan, vaan olivat samalla tasolla kuin etuyhteyttä vailla olevilta yhteisön asiakkailta veloitetut hinnat. Tämän vuoksi väitettiin, että etuyhteydessä olevalta tuojalta veloitettua tosiasiallista vientihintaa olisi pidettävä luotettavana ja että sitä olisi käytettävä polkumyyntiä koskevassa laskennassa. Yhteisön toimielinten johdonmukaisena käytäntönä on ollut vientihinnan muodostaminen perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tapauksissa, joissa näyttää siltä, että vientihinta ei ole luotettava, koska viejän ja tuojan välillä on yhtiösuhde tai hyvitysjärj estely. Tässä erityistapauksessa tutkimuksesta ilmeni, että etuyhteydessä olevan tuojan jälleenmyynti 15- riippumattomille ostajille tapahtui tappiolla. Tätä pidettiin osoituksena viejän etuyhteydessä olevalta tuojaltaan veloittamien hintojen epäluotettavuudesta. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa esitetyt menetelmät vientihinnan määrittämiseksi. 3. Vertailu (21) Yksi intialainen vievä tuottaja vastusti sitä, että komissio kieltäytyi myöntämästä oikaisua kaupan portaiden eron perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti on osoitettava, että vientihinta on normaaliarvoon nähden kaupan eri portaissa ja että ero on vaikuttanut hintojen vertailukelpoisuuteen, mikä on osoitettu eri kaupan portaiden toimintojen ja hintojen pysyvillä ja selvillä eroilla viejämaan kotimarkkinoilla. Näin ollen oikaisua koskeva vaatimus hylättiin perusteltujen todisteiden puuttuessa, kuten jo väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 40 kappaleessa selostetaan. (22) Sama intialainen yritys vastusti myös sitä, että komissio kieltäytyi myöntämästä oikaisuja tiettyjen myyntikustannusten perusteella. Pyyntö hylättiin alustavasti, koska pyydetyt oikaisut ylittivät laskennalliseen normaaliarvoon sisällytetyt kustannukset. Sama puute esiintyi yrityksen uudelleen esittämässä pyynnössä, joten sitä ei myöskään voitu hyväksyä. 16 Lopuksi päätettiin kuitenkin myöntää sellaisiin kustannuksiin (esimerkiksi palkkioihin ja kuljetukseen) rajoittuva oikaisu, jotka olivat tunnistettavissa yrityksen vastauksessa komission kyselylomakkeeseen kohdennettujen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella, jotka tarkastettiin tutkimuksen aikana ja jotka sisällytettiin normaaliarvoon. (23) Tämä intialainen yritys vastusti myös sitä, että komissio kieltäytyi myöntämästä oikaisua normaaliarvoon luottokustannusten perusteella. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 44 kappaleessa selostetaan, tämä vaatimus oli hylättävä, koska asianomaisen yrityksen kotimarkkinoilla myymien tavaroiden toimitus tapahtui aina maksun suorittamisen jälkeen. Näin ollen, koska ostaja ei saanut myyjältä kyseessä olevia tavaroita käyttöönsä tai omistukseensa ennen maksua, ei voida väittää, että myyjä olisi myöntänyt luottoa. (24) Yksi pakistanilainen vievä tuottaja vastusti myös sitä, että komissio kieltäytyi myöntämästä oikaisua normaaliarvoon luottokustannusten perusteella. Kyseistä tuottajaa pyydettiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimittamaan lisätietoja väitteensä tueksi. Koska annetut tiedot eivät olleet ristiriidassa komission aiemmin asianomaisen yrityksen tiloissa tarkistamien tietojen kanssa, vaan täydensivät niitä hyväksyttävällä tavalla, luottokustannusten mukaista oikaisua koskeva pyyntö päätettiin hyväksyä ja laskelmat tarkistettiin tämän mukaisesti. 17 (25) Kaikki pakistanilaiset vievät tuottajat vastustivat komission laskelmaa, joka koski sellaisissa tapauksissa tehtäviä oikaisuja, joissa samankaltaisesta tuotteesta ja erityisesti tietyistä siihen fyysisesti sisältyvistä materiaaleista kannetaan tuontimaksuja ja tulleja, kun tuote on tarkoitettu kulutukseen Pakistanissa, ja joissa kyseiset tuontimaksut ja tullit palautetaan Pakistanin lainsäädännön mukaisesti kyseisen tuotteen viennin yhteydessä. Nämä väittivät, että oikaisun määrä olisi ilmaistava tuotantokustannusten prosenttimääränä, joka olisi sitten vähennettävä normaaliarvosta. Vaatimuksessa ei oteta huomioon, että tuotantokustannusten perustella laskettua prosenttimäärää olisi sovellettava asianmukaiseen kohteeseen ja että normaaliarvo ei ole sellainen kohde, koska se vastaa kotimaan hintoja. Vaatimusta ei näin ollen hyväksytty. (26) Eräs pakistanilainen yritys väitti, että komissio oli polkumyyntiä koskevissa laskelmissaan määrittänyt tiettyjen tuotelajien osalta samankaltaisen tuotteen tuontimaksujen ja tullien mukaisen oikaisunliian pieneksi. Komissio tarkisti laskelmat ja otti tarvittavilta osin väitteen huomioon. (27) Pakistanin viranomaiset katsoivat, että yhteistyössä toimineille vieville tuottajille myönnetty tullinpalautuksen mukainen oikaisu oli riittämätön. Kyseiset viranomaiset myöntävät, että Pakistanin asiaa koskevassa lainsäädännössä mainitaan ainoastaan rajoitettu määrä tuontimateriaaleja (tiettyjä väriaineita ja kemiallisia aineita), jotka ovat oikeutettuja tullinpalautukseen silloin, kun lopullinen tuote viedään, ja että komissio on myöntänyt oikaisun tältä osin. Nämä viranomaiset väittävät kuitenkin, että pakistanilaisille viejille myönnetään palautus myös muiden välillisten verojen ja tullien osalta, jotka kannetaan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoilla tapahtuvasta myynnistä, jos ne esittävät todisteita vientitapahtumasta, ja että tämän palautuksen olisi myös oikeutettava oikaisuun. Tässä yhteydessä on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaiset oikaisut edellyttävät hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien tekijöiden välisten erojen todistamista. Osana todistamisvelvoitetta on osoitettava, että kyseiset kustannukset, eli tässä tapauksessa tuontimaksut tai välilliset verot, ovat aiheutuneet vievälle tuottajalle silloin, kun asianomainen tuote on tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa ja että niitä ei kanneta tai ne palautetaan, jos tuote viedään yhteisöön. Pakistanilaiset vievät tuottajat ja Pakistanin viranomaiset eivät kyenneet osoittamaan muiden kannettujen välillisten verojen ja tullien sekä palautettujen määrien välistä yhteyttä. Viranomaiset eivät myöskään kyenneet yksilöimään välillisiä veroja tai tulleja, joiden osalta väitetty lisäpalautus oli myönnetty. Pyyntöä ei näin ollen hyväksytty. Tämän seurauksena vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 39 - 45 kappaleessa esitetyt päätelmät, jollei edellä muuta säädetä. 19 4. Polkumyyntimarginaalit (a) Yleinen menettely (28) Otokseen kuulumattomien eli tutkimuksen ulkopuolelle jääneiden yhteistyössä toimineiden intialaisten ja egyptiläisten vievien tuottajien edustajat katsoivat, että tutkimukseen kuuluneiden valtion yritysten osalta vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei pitäisi ottaa huomioon laskettaessa tutkimukseen kuulumattomien yksityisyritysten polkumyyntimarginaaleja. Kuten edellä selitetään, komissio ei voi kohdella valtion yrityksiä ja yksityisyrityksiä eri tavalla silloin, kun kaikki yritykset toimivat vapaissa markkinaolosuhteissa. Vaatimusta ei sen vuoksi voida hyväksyä ja näin ollen vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 46 - 48 kappaleen säännökset. (b) Otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalit (29) Väliaikaisen asetuksen menetelmien mukaisesti suoritettu ja asianomaisten osapuolten esittämien huomautusten perusteella tarvittavilta osin korjattu normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi kaikkien tutkimuksen kohteena olevien yritysten osalta. Lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: - 20 - Intia Anglo French Textiles 24,7% The Bombay Dyeing & Manufacturing Co Ltd 7,7% Nowrosjee Wadia & Sons Ltd Madhu Industries Ltd Madhu International Omkar Exports Prakash Cotton Mills Ltd Egypti 7,7% 17,0% 17,0% 14,2% 2,6% Damietta Spinning & Weaving Co 13,5% El Nasr Wool and Selected Textiles Co (STIA) 13,5% Orient Linen & Cotton Co Stephanie Textile Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd Al Abid Export (Pvt) Ltd 13,5% 8,7% 6,7% 6,7% Al-Karam Textile Mills Ltd 1,3% (vähimmäistaso) F at eh Textile Mills Ltd 6,3% Gul Ahmed Textile Mills Ltd 0,1% (vähimmäistaso) Excel Textile Mills Ltd 0,1% (vähimmäistaso) Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 1,8% (vähimmäistaso) 21 (c) Yhteistyössä toimineiden otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali (30) Yhteistyössä toimiville yrityksille, joita ei valittu otokseen (katso väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 17 ja 21 kappale sekä edellä johdanto-osan 12 ja 13 kappale), vahvistettiin otokseen kuuluneiden yritysten keskimääräinen polkumyyntimarginaali, joka oli painotettu niiden yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdon perusteella. Perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti tätä keskimääräistä polkumyyntimarginaalia laskettaessa ei otettu huomioon vahvistettuja vähimmäistason marginaaleja. Nämä lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Intia 11,6 prosenttia Egypti 13,5 prosenttia (valtion omistuksessa olevien yritysten osalta) Egypti 13,0 prosenttia (muiden yritysten osalta) Pakistan 6,4 prosenttia Alennettuun tulliin oikeutetut yritykset luetellaan tämän asetuksen liitteessä. (f) Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali (31) Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea, katsottiin asianmukaiseksi määrittää kunkin asianomaisen maan yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali tasolle, joka oli kuhunkin otokseen kuuluneiden yritysten korkeimmaksi vahvistettu marginaali, koska olisi yhteistyöstä kieltäytymisen suosimista olettaa, että ilmoittautumisen laiminlyöneiden vieville tuottajien polkumyyntimarginaali on alhaisempi kuin korkein yhteistyössä toimiville vieville tuottajille vahvistettu marginaali. 22- Lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: Intia 24,7% Egypti 13,5% Pakistan 6,7% E. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä (32) Kaikkien kolmen viejämaiden viejät huomauttivat, että valituksen tehneet yhteisön tuottajat, joiden katsottiin edustavan yhteisön tuotannonalaa, muodostivat ainoastaan 34 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Näiden ' viejien väitteen mukaan tämä osoitti, että suurin osa yhteisön vuodeliinavaatteiden tuottajista ei tukenut valitusta ja että tämän vuoksi voidaan olettaa, että niille ei aiheutunut vahinkoa, joten yhteisön tuotannonala ei tämän vuoksi edustanut yhteisön kokonaistuotantoa. Kuitenkin ainoastaan kaksi valituksen tekijöihin kuulumatonta yhteisön tuottajaa, jotka eivät alunperin esittäneet komissiolleen mielipidettään valituksesta, ilmoitti vastauksenaan väliaikaisiin toimenpiteisiin vastustavansa tulleja. Näiden kahden tuottajan yhteenlasketun tuotannon osuus oli alle kolmannes valituksen jättäneiden tuottajien kokonaistuotannosta. Näin ollen koko menettelyn aikana valituksen tekijät edustivat huomattavasti yli kuin 50:tä prosenttia sellaisten tuottajien yhteenlasketusta kokonaistuotannosta, jotka joko tukivat tai vastustivat valitusta. 23 (33) Pakistanilaiset viejät väittivät myös, että komissio ei ollut käyttänyt oikeaa menetelmää määritettäessään, olisiko myös asianomaisista maista vuodeliinavaatteita tuovat yhteisön tuottajat jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle (väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 52 - 55 kappale). Selkeyden vuoksi todetaan, että johdanto-osan 54 kappaleessa käytetty menetelmä perustui sen selvittämiseen, muodostivatko asianomaisista maista tuodut vuodeliinavaatteet 10 prosenttia kyseisten yritysten liikevaihdosta vuodeliinavaatteiden osalta vai 10 prosenttia kokonaisliikevaihdosta. Tämän menetelmän avulla todettiin ja tässä yhteydessä vahvistetaan, ettei yksikään 35:stä valituksen tekijöiden luetteloon sisältyvästä otokseen kuuluvasta yrityksestä tuonut asianomaista tuotetta kyseisistä maista siinä määrin, että se voitaisiin jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. 2. Päätelmä (34) Edellä olevan perusteella vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan 35 valituksen jättänyttä yritystä muodostavat suuren osan yhteisön kokonaistuotannosta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja että nämä yritykset muodostavat näin ollen perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalan. - 2 4- F. VAHINKO 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (35) Pakistanilaiset viejät katsoivat, että Pakistanista tulevaa tuontia ei olisi pitänyt kumuloida Intiasta ja Egyptistä tulevan tuonnin kanssa vahingon määrittämiseksi. Näkemyksensä tueksi nämä viejät korostivat, että Pakistanista tulevan tuonnin määrä on kasvanut hitaammin kuin kahdesta muusta maasta tulevan tuonnin määrä, että Eurostatin mukaan Pakistanista tulevan tuonnin keskihinta oli korkeampi ja ollut nousussa, kun taas muiden hinnat ovat laskeneet, ja että Pakistanin osalta lasketut polkumyyntimarginaalit ovat keskimäärin noin puolet pienempiä kuin kahden muun asianomaisen maan marginaalit. Nämä väitteet tutkittiin. Huomattiin, että Pakistanista tulevan tuonnin määrä on lisääntynyt, vaikkakin hitaammin kuin Intiasta ja Egyptistä tulevan tuonnin määrä (osittain kiintiöiden vuoksi) ja että se on kolmen viejämaiden suurin. Keskihintoja koskevien Eurostatin tietojen osalta on muistettava, että niissä on yhdistetty suuri määrä erilaisia tuotteita. Todettiin, että arvokkaampien tuotteiden (esimerkiksi satiini ja muut hienoista puuvillalangoista valmistetut tuotteet) osuus oli suurempi otokseen kuuluneiden pakistanilaisten tuottajien kuin otokseen kuuluneiden intialaisten ja egyptiläisten tuottajien tuotevalikoimassa. Näin ollen todettiin, että tuotevalikoimien erot ja muutokset vaikuttivat suuresti keskihintoja koskeviin tietoihin, minkä vuoksi erillinen kohtelu vahingon määrityksessä ei ollut perusteltua. Lopuksi tiettyä maata koskevien polkumyyntimarginaalien tasoa ei käytetä perusteena päätettäessä siitä, tehdäänkö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista kumulatiivinen arviointi, edellyttäen, että taso ylittää vähimmäistason. -25 (36) Näin ollen vahvistetaan väliaikaisessa asetuksessa tehty kumulatiivinen arviointi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 2. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat (37) Viejät ja tuojat väittivät, että komission arviointi siitä, missä määrin asianomainen tuonti alitti otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien hinnat sekä tähän perustuva vahinkomargi naalien laskenta olivat virheellisiä seuraavista syistä: ensinnäkin väitettiin, että arvioinnin perustana käytettyjen viitetuotteiden valinnan perusteita ei ollut selitetty, toiseksi viitetuotteiden väitettiin edustavan joissakin tapauksissa vain pientä osaa asianomaisten maiden otokseen kuuluneiden viejien myynnistä Euroopan yhteisössä; tämän väitettiin osoittavan, että tuodut ja yhteisössä tuotetut tuotteet eivät kilpailleet keskenään ja että arviointi oli epäluotettava, kolmanneksi väitettiin, että hintojen vertailussa ei otettu riittävästi huomioon yhteisön tuottajien ja asianomaisten maiden viejien käyttämien myyntikanavien välisiä eroja, neljänneksi katsottiin, että tietyt laatuerot olisi otettava huomioon, 26- viidenneksi väitettiin, että samaan viitetuotteen määritelmään kuuluvat tuodut ja yhteisössä tuotetut tuotteet eivät olleet keskenään vertailukelpoisia sen vuoksi, että nämä tuotteet erosivat toisistaan muiden ominaisuuksien kuin koon, kudosrakenteen ja viimeistelyn perusteella tai sen vuoksi, että vertailukelpoisina pidettyjen kudosrakenteiden valikoima oli liian laaja. (38) Ensimmäisen väitteen osalta voidaan todeta, että viitetuotteet valittiin yksittäisten tutkittujen markkinoiden osalta asianmukaisten kansallisten tuottajajärjestöjen kuulemisen jälkeen ja hyödyntäen myös komission käytettävissä olevia tietoja. Lisäksi voidaan todeta tutkimuksen osoittaneen, että valitut viitetuotteiden koot, kudosrakenteet ja viimeistelyt kuuluivat käytetyimpien joukkoon asianomaisilla markkinoilla. Viejät tai niiden edustajat eivät myöskään missään vaiheessa määritelleet muita tuotteita, jotka olisivat niiden mielestä soveltuneet paremmin hinnan alittavuuden arviointiin. Toisen väitteen osalta todettiin, että vuodeliinavaatteiden laaja valikoima rajoitti otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien myyntiin verrattavissa olevan yksittäisten viejien myynnin osuutta. Kun otetaan huomioon, että komissio pyrki toteuttamaan tarkkoja vertailuja (vertaamalla ainoastaan kooltaan, kudosrakenteeltaan ja viimeistelyltään samanlaisia tuotteita) ja että sellaisia tuotteita, joista voitiin saada tarkkoja hintatietoja käytettävissä olevassa ajassa, oli rajoitettu määrä ei ole yllättävää, että otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien tuotteisiin verrattavissa oleva osuus yksittäisten viejien myynnistä yhteisössä oli joissakin poikkeuksellisissa tapauksissa ainoastaan 5 prosenttia. Tämä koski erityisesti yksinkertaisiin ja suurissa määrin tuotaviin tuotteisiin (markkinalohko, jolla yhteisön tuotannonala ei juurikaan pysty toimimaan tuonnin suuren markkinaosuuden vuoksi) keskittyviä viejiä. Tämä ei kuitenkaan vie pohjaa päätelmältä, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtuva tuonti kilpaili yhteisön tuotannon kanssa merkittävillä markkinalohkoilla, eikä hinnan alittavuuden määrittämiseksi käytetyltä menetelmältä, koska määrien katsottiin yleensä ottaen olevan kaikissa tapauksissa riittävän edustavia, ja ne olivat useissa tapauksissa yli 30 -27 prosenttia. Joka tapauksessa on huomattava, että yhden markkinalohkon alhaiset hinnat vaikuttavat myös kielteisesti läheisten lohkojen hintoihin, koska asianomaiset tuotteet ovat hyvin vaihdettavissa keskenään. Viejät perustelivat kolmatta väitettään esittämällä todisteita siitä, että cif- tuontihinnan ja lopullisen myyntihinnan välinen ero oli paljon suurempi kuin komission kaupan portaiden erojen perusteella tekemä oikaisu. Komissio ei kuitenkaan pitänyt näitä tietoja oleellisina, koska hintojen vertailu suoritettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tapahtuvan myynnin tasolla eikä lopulliselle kuluttajalle tapahtuvan myynnin tasolla. Näin ollen viejien väitettä ei voida hyväksyä. Neljäs väite koski laatuerojen mukaisesti tehtyä oikaisua ja se perustui yhteisössä tuotettujen ja tuotujen tuotteiden keskimääräiseen painoon neliömetriltä. Koska kankaan neliömetriä kohti laskettu paino riippuu kuitenkin kudosrakenteesta ja koska ainoastaan kudosrakenteeltaan samanlaisia tuotteita verrattiin keskenään, tälle oikaisulle ei löytynyt perusteluita ja näin ollen väitettä ei voitu hyväksyä. 28 Komissio tarkasteli viidennen väitteen perusteluja, mutta ei voinut hyväksyä väitettä. Tähän päätelmään päädyttiin sillä perusteella, että yksityiskohtaisessa tarkastelussa käytettyjä viitetuotteita oli runsaasti, ja että kuhunkin viitetuotteen määritelmään sisältyneiden tuotteiden väliset erot otettiin huomioon vertailemalla hintoja keskimääräisen kilohinnan perusteella. (39) Näin ollen vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan tuodut tuotteet myytiin otokseen kuuluneiden yhteisön tuottajien viitetuotteiden hinnat alittavilla hinnoilla, sekä hinnan alittavuuden tasoa koskeva päätelmä. 3. Yhteisön tuotannonalan tilanne (40) Kaikkien viejämaiden viejät väittivät, että komission suorittama vahingon arviointi oli puutteellinen, koska siinä viitattiin yhteisön tuotannonalan vuodeliinavaatteiden kokonaistuotannon huomattavaan laskuun määritettäessä yhteisön tuotannonalan tilannetta. Nämä viejät väittivät erityisesti, että tietoja, jotka liittyvät yhteisön tuotannonalan määritelmään kuulumattomiin yrityksiin tai yrityksiin, jotka eivät enää tuota vuodeliinavaatteita, ei voida käyttää merkittävää vahinkoa koskevien päätelmien teossa. Nämä väitteet tutkittiin huolellisesti. On kuitenkin huomattava, että merkittävää vahinkoa koskevan päätelmän tärkeimpiä perusteita olivat yhteisön tuotannonalan kannattavuuden lasku ja hintojen jäädyttäminen, jotka todettiin otokseen kuuluneiden yritysten osalta. 29 s-. (41) Perusasetuksen 3 artiklan mukaisessa vahingon määrityksessä yhteisön toimielinten on arvioitava yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne. Tämä arviointi käsittää yleensä neljän tai viiden vuoden pituisen ajanjakson ("arviointiajanjakso"), kuten tässä tapauksessa. Tämä arviointi perustuu yleensä valituksen tehneen tuotannonalan eikä välttämättä yhteisön tuotannon kokonaisuudesta vastaavien yritysten tutkimukseen sillä perusteella, että niiden yritysten tilanne, jotka edustavat suurta osaa yhteisön tuotannosta, edustaa kokonaistuotannon tilannetta. Tässä arvioinnissa on kuitenkin otettava huomioon myös tarkasteltavana olevan tuotannonalan rakenne ja luonteen. Tarkastettavana olevassa tapauksessa tuotannonalan ominaisuuksiin kuuluu suuri määrä toimijoita, jotka ovat usein pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sekä se, että esteet markkinoilta poistumiselle ovat suhteellisen pienet. Tämä johtuu lähinnä siitä, että koneet voidaan suhteellisen yksinkertaisesti myydä tai niitä voidaan käyttää muiden tuotteiden tuotantoon. Näin ollen merkittävä vahinko ilmenee todennäköisesti siten, että taloudellisia toimijoita poistuu markkinoilta arviointiajanjakson aikana. Tämän vuoksi vahingon arvioinnin rajoittaminen ainoastaan yrityksiin, jotka ovat toiminnassa arviointiajanjakson päättymisajankohtana (eli ajankohtana, jona valitus on jätetty) ja jotka näin ollen voivat tukea valitusta, merkitsisi, että ennen kyseistä ajankohtaa toimintansa lopettaneille yrityksille aiheutunut vahinko jäisi ottamatta huomioon tässä arvioinnissa. Lisäksi on huomattava, että tämä vääristymä voisi vielä pahentua, koska jäljelle jääneet yritykset ovat saattaneet hyötyä, vaikkakin vain väliaikaisesti, muiden yritysten poistumisesta markkinoilta, minkä seurauksena niiden myönteistä kehitystä on saatettu yliarvioida. 30 Tässä tapauksessa olisi huomattava, että 29 vuodeliinavaatteiden tuotannonalan yritystä on sulkenut ovensa tai lopettanut tuotannon: huomattava määrä yrityksiä on siis lopettanut toimintansa. Kun lisäksi otetaan huomioon todetun hinnan alittavuuden suuri määrä, huomattava kasvu asianomaisen tuonnin määrissä sekä siitä johtuvan markkinaosuuden kasvu, on katsottava, että valituksen tehneiden tuottajien tilanteen myönteinen kehitys on uhattuna, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön. 4. Päätelmä (42) Näin ollen vahvistetaan merkittävää vahinkoa koskeva päätelmä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. G. SYY-YHTEYS (43) Kaikkien kolmen asianomaisen maan viejät väittivät, että merkittävän. vahingon voitiin katsoa aiheutuneen kokonaiskulutuksen vähenemisestä, joka oli vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana seitsemän prosenttia. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa kuitenkin todetaan, yhteisön tuottajien koko myynnin määrän lasku oli huomattavasti suurempi kuin koko kulutuksen väheneminen. Viejien väite. jonka mukaan yhteisön kokonaistuotantoa koskevilla tiedoilla ei olisi vaikutusta määritettäessä, aiheuttiko polkumyynnillä tapahtuva tuonti merkittävää vahinkoa, katsotaan perusteettomaksi johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa esitettyjen perusteiden mukaisesti. Näin ollen vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan kulutuksen väheneminen ei ole ristiriidassa sen päätelmän kanssa, jonka mukaan polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yksin merkittävää -31 vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Samalla vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 109 - 111 kappaleessa esitetyt päätelmät polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisestä syy-yhteydestä. H. YHTEISÖN ETU 1. Kuluttajien edut (44) Tietyt tuojat väittivät, että vaikutus kuluttajiin on suurempi kuin mitä väliaikaisessa asetuksessa määritettiin. Komissio totesi alustavissa päätelmissään (väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 124 kappale), että menettelyn kohteena olevat tuontituotteet myytiin lopulliselle kuluttajalle hintaan, joka oli paljon korkeampi kuin hinta yhteisön rajalla, ja katsoi, että tulli muodostaisi tämän vuoksi pienemmän osuuden kuluttajan maksamasta lopullisesta hinnasta kuin kannetun arvotullin prosenttimäärä. Koska myöhemmin lisättävät kustannukset (esimerkiksi kuljetus-, varastointi- ja vähittäismyyntikustannukset) eivät nouse tullin käyttöönoton seurauksena, ehdotettujen toimenpiteiden vaikutus kuluttajiin katsottiin vähäiseksi. (45) Tietyt osapuolet kyseenalaistivat nämä perustelut. Jotkut niistä väittivät, että vähittäiskauppiaat määrittävät kuluttajahinnat korottamalla ostohintaansa tietyllä prosenttimäärällä, joten kuluttajahinta nousisi samalla prosenttimäärällä kuin käyttöön otettu tulli. Tietyt vähittäiskauppiaat väittivät, että kuluttajahinnan prosenttikorotus voisi olla jopa suurempi kuin tullin taso: nämä osapuolet väittivät, että tuotteet myytiin erityisten hintaryhmiin hinnoiteltuina ja että jos tulli nostaisi tietyn tuotteen hintaa yli tietyn hintaryhmän rajat, tuote olisi hinnoiteltava seuraavaan hintaryhmään, mikä voisi merkitä jopa 20 prosentin korotusta. -32 Komissio katsoi, että nämä väitteet eivät antaneet aihetta poikkeamiseen alustavista päätelmistä. Pääteltiin, että vähittäiskauppiaiden välisen kilpailun paineet varmistanevat, että kuluttajahintojen korotukset eivät ole suurempia kuin suoraan tulliin perustuva kustannusten nousu. Näin ollen vahvistetaan komission väliaikaisia päätelmiä tehdessään esittämä näkökanta, jonka mukaan tullin vaikutus kuluttajiin on vähäinen, erityisesti, jos sitä verrataan esimerkiksi valuuttakurssien muutoksiin. Tässä yhteydessä on huomattava, että mikään kuluttajia edustava järjestö ei ole vastustanut tätä päätelmää tai esittänyt siitä huomautuksia väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. 2. Muiden käyttäjien edut (46) Väliaikaisen tullin käyttöönoton jälkeen tietyt osapuolet ilmoittautuivat ja väittivät, että käyttöön otetulla tullilla olisi hyvin kielteinen vaikutus niiden liiketoimintaan. Kyseessä olivat erityisesti hotelleille ja muille laitoksille liinavaatteita vuokraavat yritykset. Kyseisiä käyttäjiä edustava järjestö oli ilmoittautunut ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta se ei ollut esittänyt asiaan vaikuttavia tietoja komission pyynnöstä huolimatta. Väliaikaisen tullin käyttöönoton jälkeen ilmoittautuneita osapuolia pyydettiin myös toimittamaan asiaan vaikuttavia tietoja, kuten vuodeliinavaatteiden oston osuus niiden kustannuksista, mutta yksikään niistä ei esittänyt tietoja väliaikaisessa asetuksessa asetetussa määräajassa. Jotkut niistä esittivät tiettyjen vuodeliinavaatetyyppien jättämistä tämän menettelyn ulkopuolelle (katso edellä johdanto-osan 4 ja 6 kappale). Tässä yhteydessä ne ilmoittivat, että kyseessä oli useampaan käyttötarkoitukseen ja säännölliseen teolliseen - 3 3- pesuun soveltuvat vuodeliinavaatelajit. Komissio katsoi tämän vuoksi, että vaikka toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi jossain määrin näihin yrityksiin, asianomaisten vuodeliinavaatteiden alkuperäiset ostokustannukset ovat suhteellisen pieniä verrattuna jatkuviin pesu-, haku- ja toimittamiskustannuksiin. Näissä väitteissä ei näin ollen tullut esille pakottavia syitä, joiden perusteella olisi ollut jätettävä ottamatta toimenpiteet käyttöön. I. POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1. Lopulliset tullit (47) Vahinkomarginaalien taso on kaikissa tapauksissa korkeampi kuin polkumyyntimarginaalien taso. Tämän vuoksi olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli edellä johdanto-osan 2 9 - 31 kappaleessa esitettyjen polkumyyntimarginaalien tasolla lukuun ottamatta yrityksiä, joiden polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa ja joiden osalta tullia ei pitäisi ottaa käyttöön. 2. Väliaikaisen tullin kantaminen (48) Vievien tuottajien osalta todettujen polkumyyntimarginaalien suuruus sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vakavuus oikeuttaisivat tavallisesti väliaikaisen tullin kantamisen lopullisen tullin määrän suuruisena. -34 Tietyt asianomaiset viejät ja tuojat katsoivat kuitenkin, että väliaikaista asetusta ei otettu käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan viimeisessä virkkeessä säädetyssä määräajassa. Koska on epävarmuutta siitä, noudatettiinko määräaikaa määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1182/715 säännösten mukaisesti, neuvosto katsoo, että oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi väliaikaista tullia ei olisi kannettava. 3. Käsipuilla valmistettujen tuotteiden varmentaminen (49) Johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitetun käsipuilla valmistettuja tuotteita koskevan poikkeuksen myöntämiseksi olisi vaadittava todistus siitä, että tuotteet on valmistettu käsipuilla. Todistuksen pitäisi olla liitteessä II olevan lomakkeen mukainen ja alkuperämaan toimivaltaisten viranomaisten antama. Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 3030/936 3 artiklassa tarkoitettua todistusta olisi pidettävä riittävänä poikkeuksen myöntämiseksi. (50) Komissio valvoo tarkasti asianomaisista maista tapahtuvaa vuodeliinavaatteiden tuontia ja toteuttaa tarvittaessa asianmukaiset toimenpiteet. 5 6 EYVL N:oL 124, 8. 6. 1971, s. 1 EYVL N:oL 275, 8. 11. 1993, s. 1 -35 4. Uuden viejän kohtelua koskevat tulevat pyynnöt (51) Tässä menettelyssä ei voitu aloittaa perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan säännösten mukaista uusia viejiä koskevaa tarkastelua yksilöllisten polkumyyntimarginaalien määrittämiseksi, koska tutkimuksessa käytettiin otantamenetelmää. Kuten edellä johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa selostetaan, mahdollisten tosiasiallisesti uusien vientiä harjoittavien tuottajien ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi katsotaan kuitenkin, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia on sovellettava kaikkiin sellaisiin uusiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli sellaisten Intiasta, Pakistanista ja Egyptistä peräisin olevien, puuvillakuiduista puhtaina tai sekoitettuina keinokuitujen tai pellavan kanssa (siten, että pellava ei ole pääasiallinen kuitu) valmistettujen vuodeliinavaatteiden tuonnissa, joihin ei sovelleta 2 artiklan säännöksiä ja jotka luokitellaan seuraaviin CN-koodeihin: CN-koodi Taric-koodi: ex 6302 21 00 6302 2100 81 6302 2100 89 ex 6302 22 90 6302 22 90 19 ex 6302 31 10 6302 31 10 90 ex 6302 31 90 6302 3190 90 ex 6302 32 90 6302 32 90 19 "-36 2. Lopullinen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana - nettohinnasta on 3 ja 4 kohdan mukaisesti seuraava tuotteille, joiden alkuperämaa on: Maa: Tulli I Taric-lisäkoodi Egypti Intia Pakistan 13,5 % 89ÖÖ 24,7 % 89ÖÖ 6,7 % 8900 3. Liitteessä I lueteltujen vievien tuottajien valmistamiin ja vietäväksi myymiin tuotteisiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: Maa: Tulli Taric-lisäkoodi Egypti Intia" Pakistan 13% 11,6% 6,4 % 8041 8042 8043 ~ 4. Seuraavassa lueteltujen yritysten valmistamiin ja vietäväksi myymiin tuotteisiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: - 3 7- Maa: Valmistaja Tulli Taric-lisäkoodi Intia Anglo French Textiles The Bombay Dyeing & Manufacturing Co Ltd 24,7% 7,7% Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 7,7% Madhu Industries Ltd Madhu International Omkar Exports 17,0 % 17,0% 14,2 % Prakash Cotton Mills Ltd 2,6% 8044 8045 8045 8046 8046 8047 8048 Maa: Valmistaja Tulli Taric-lisäkoodi Egypti Stephanie Textile 8,7 % 8049 Maa: Valmistajat Tulli Taric-lisäkoodi Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd Al-Abid Export (Pvt) Ltd Al-Karam Textile Mills Ltd Fateh Textile Mills Ltd Mohammad Farooq Textile Mills Ltd Gul Ahmed Textile Mills Ltd Excel Textile Mills Ltd 6,7% 6,7% 0,0% 6,3% 0,0% 0,0% 0,0% 8050 8050 8051 8052 8051 8051 8051 38 Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla 1. Yksinomaan käsillä tai jaloilla käytettävillä kangaspuilla kudotusta kankaasta tehdyt tuotteet, jotka luokitellaan 1 artiklan 1 kohdassa mainittuihin CN- koodeihin, vapautetaan tämän asetuksen 1 artiklassa säädetystä tullista (Taric-koodit 6302 21 00 21; 6302 21 00 29; 6302 22 90Tl; 6302 31 10 10; 6302 3190 10; 6302 32 90 11). 2. Poikkeus myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen yhteisössä jollakin seuraavista asiakirjoista: (i) alkuperämaan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus, joka on tämän asetuksen liitteessä II olevan mallin mukainen, tai (ii) asetuksen (ETY) N:o 3030/93 3 artiklan mukainen todistus. 3. Edellä 2 kohdan i alakohdan nojalla annetut todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos alkuperämaat ovat ilmoittaneet komissiolle sellaisten viranomaistensa nimet ja osoitteet, joilla on toimivalta myöntää tällaisia todistuksia, yhdessä näiden viranomaisten käyttämien leimasimien mallien kanssa, sekä todistusten tarkastamisesta vastuussa olevien viranomaisten nimet ja osoitteet. Leimasimet ovat voimassa siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa niiden mallit. 39 4. Edellä 2 kohdan mukaiset todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos todistuksen 11 kohdan vaihtoehdot a ja c on poistettu ja jos niissä todistetaan, että tuotteet ovat vaihtoehdon b mukaisia. 5. Yhteisön tullikoodeksin asianmukaisia soveltamissääntöjä ja erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2454/937, erityisesti sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 12/978, 93 artiklan ja sen jälkeisten artiklojen säännöksiä hallinnollisesta yhteistyöstä sovelletaan soveltuvin osin. 3 artikla Jos mikä tahansa asianomaisten maiden uusi vievä tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että: - se ei ole vienyt yhteisöön 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tuotteita tutkimusajanjakson aikana (1 päivästä heinäkuuta 1995 30 päivään kesäkuuta 1996), 7 8 EYVL N:oL 253, 11. 10. 1993, s. 1 EYVLN:oL9, 13. 1. 97, s. 1 40- - se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejämaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä, - se on tosiasiallisesti vienyt asianomaisia tuotteita yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön, neuvosto voi muuttaa tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdan yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen lisäämällä kyseisen uuden vievän tuottajan liitteessä I olevaan yritysten luetteloon, joka mainitaan kyseisessä artiklassa. 4 artikla Asetuksella (EY) N: o 1069/97 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät vapautetaan. -41 - LIITE I EGYPTI AMC Arab Metals Co. , Cairo Dantex Ltd. , Cairo Egyptex, Cairo El Naggar Egyptian Co. For Furniture Elmahalla Nile Tex, Alexandria Wintex-Wahab International Textiles Ltd. , Cairo Zahret El Mehalla for Weaving, Mehalla El Kubra - El-Seka El-Wosta INTIA A. Shashikant & Co. , Mumbai (Bombay) Ajit Impex, Mumbai (Bombay) Akai Impex Ltd. , Mumbai (Bombay) Alps Industries Ltd. , Ghaziabad Amitara Fabrics Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Anunay Fab. Pvt. Ltd. , Ahmedabad B. X. International, Mumbai (Bombay) Badridass Gauridatt Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Brijmohan Purusottamdas, Mumbai (Bombay) Bunts Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd. , Mumbai (Bombay) Classic Connections, Mumbai (Bombay) - 4 3- Mahalaxmi Exports, Ahmedabäd Maritex Exports, Mumbai (Bombay) Marwaha Exports, New Delhi Milano International (India) Pvt. Ltd. , Chennai (Madras) Minar Exports, Mumbai (Bombay) Mridul Enterprises, New Delhi Niaz International, Farrukhabad PJ. Exports, Mumbai (Bombay) Patodia Syntex Ltd, Mumbai (Bombay) Pattex Exports, Mumbai (Bombay) Prem Textiles, Indore Punch Exporters, Mumbai (Bombay) Raghuvir Exim Ltd. , Ahmedabad Rajka Designs Pvt. Ltd. , Ahmedabad Sanna Inttex, Mumbai (Bombay) Santex Exports, Mumbai (Bombay) S. D. Enterprises, Mumbai (Bombay) Shetty Garments Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Shivani Exports, Mumbai (Bombay) Shorewala Exim Int'l, New Delhi Shrijee Enterprises, Mumbai (Bombay) Shruti Designs Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Sohanlal Balkrishna Export, Mumbai (Bombay) Southern Sales & Services, Bangalore Standard Industries Ltd. , Mumbai (Bombay) Starline Exports, Mumbai (Bombay) Sumangalam Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) - 4 5- Sunil Impex, Mumbai (Bombay) Sunil Silk Mills, Mumbai (Bombay) Sunny Made Ups, Mumbai (Bombay) Suresh & Co. , Mumbai (Bombay) Surya International, Panipat Syndicate Impex, Ahmedabad Syntex Corporation Ltd. , Mumbai (Bombay) Tata Exports Limited, Mumbai (Bombay) Texcellence Overseas, Mumbai (Bombay) The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd. , Mumbai (Bombay) The Ruby Mills Limited, Mumbai (Bombay) Trend Setters, Mumbai (Bombay) Trend Setters K. F. T. Z. , Mumbai (Bombay) Vepar Private Limited, Ahmedabad Vigneshwara Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Wooltop Weaves, Chennai (Madras) PAKISTAN Adamjees Impex International, Karachi Afroze Textile Industries (Private) Ltd. , Karachi Amer Fabrics Limited, Lahore Anjum Textile Mills (Private) Ltd. , Faisalabad Arzoo International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd. , Faisalabad Asco International (Pvt. ) Ltd. , Karachi - 4 6- Aziz Sons, Karachi B. I. L. Exporters, Karachi Be Be Jan Pakistan (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Bela Textiles Limited, Karachi Dyer Textile & Printing Mills (Pvt. ) Ltd. , Karachi Eksons Sales Organisation, Karachi Elahi Enterprises Ltd. , Lahore Elasta Amtex Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi Fairdeal Textiles (Pvt. ) Ltd. , Karachi Faisal Industries, Karachi Fashion Knit Industries, Karachi Gohar Enterprises, Faisalabad Gohar International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad H. A. Industries (Private) Ltd. , Faisalabad Home Furnishings Ltd. , Karachi Kam International, Karachi Kausar Textile Industries (Pty) Ltd. , Faisalabad Kohinoor Textile Mills Ltd. , Rawalpindi Latif Int'l (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Liberty Mills Limited, Karachi Linex International (Pvt. ) Ltd. , Karachi Lotus Textile Industries Limited, Karachi Lucky Impex, Karachi Lucky Tex, Karachi Lucky Textile Mills, Karachi M. F. M. Y. Industries Ltd. , Karachi M. R. Export (Private) Ltd. , Lahore - 4 7- Mukaty Corporation, Karachi Nadia Textile International (Pvt. ) Ltd. , Lahore Nakshbandi Industries Limited, Karachi Nash Garments (Pvt. ) Ltd. , Karachi Nina Industries Ltd. , Karachi Nishat Mills Limited, Karachi Nishitex Enterprises, Karachi Nu-tex (Pvt. ) Ltd. , Karachi Parsons Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi S. P. R. L. Rehman Brothers, Lahore Sas Texexport (Pvt. ) Ltd. , Karachi Shabbir Associates, Karachi Sharif Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Sitara Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Syncotex Sa Agencies, Karachi The Crescent Textile Mills Limited, Faisalabad Today's Sportswear Inc. , Karachi Towellers Limited, Karachi Unibro Industries Limited, Karachi Union Exports (Pvt. ) Ltd. , Karachi ZN Textiles (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad 48 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse complète, pays) LIITE II ORIGINAL 2 N« Consignee (name, full address, country) CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSSES SUR METIERS A MAIN, aux Destinataire (nom, adresse complète, pays) PRODUITS TEXTILES FAITS A LA MAIN, et aux PRODUITS TEXTILES CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, of the COTTAGE INDUSTRY, issued in conformity with and under the conditions regulating trade in textile products with the European Community RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI SANALE, délivré en conformité avec et sous les conditions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté Européenne 4 Country of origin 5 Country of destination Pays d'origine Pays de destination Place and date of shipment - Means of transport 7 Supplementary details Lieu et date d'embarquement - Moyen de transport Données supplémentaires Marks and numbers - Number and kind of packages - DESCRIPTION OF GOODS 9 Quantity 10 FOB Value (1) Marques et numéros - Nombre et nature des colis - DESIGNATION DES MARCHANDISES Quantité Valeur FOB (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY - VISA DE L'AUTORITE COMPETENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box N °4 : a) fabrics woven on looms operated solely by hand of foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely be hand without the aid of any machine (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country shown in box N° 4. Je soussigné certifie que l'envoi décrit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4 : a) tissus tisssés sur des métiers actionnés à la main ou au pied (handlooms) (2) b) vêtements ou autres articles textiles obtenus manuellement à partir de tissus décrits sous a) et cousus uniquement à la main sans l'aide d'une machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqués à la main, comme définis dans la liste convenue entre la Communauté européenne et le pays indiqué dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorité compétente (nom, adresse complète, pays) A t - A. On - le Signature Stamp - Cachet 49 ISSN 1024-4492 KOM(97) 591 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 11 Luettelonumero : CB-CO-97-605-FI-C ISBN 92-78-27456-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3567/97 van Graham MATHER aan de Commissie. Mededeling van de Commissie over belastingcoördinatie (COM(97)0495)

eurovoc_concepts:
competition
data protection
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 196/7 Over de belasting van inkomen uit kapitaal wordt in punt 19 III van de mededeling gezegd dat iedere lidstaat een minimum aan bronbelasting moet heffen of aan de andere lidstaten gegevens moet verstrekken over inkomen uit kapitaal. Hoe zou minimum van de bronbelasting in een bepaalde lidstaat voor belastingdoeleinden worden 1. aangepast aan het in het land waar een burger verblijft gebruikelijke percentage van de belasting op inkomen uit kapitaal? 2. Welk onderzoek heeft de Commissie verricht om te bepalen hoeveel dergelijke aanpassingen kosten? (98/C 196/12) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3567/97 van Graham Mather (PPE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Mededeling van de Commissie over belastingcoo¤rdinatie (COM(97)0495) Tijdens de ECOFIN-zitting van 13 oktober 1997 werd de mededeling van de Commissie voor het eerst behandeld. In het document wordt een pakket van maatregelen voorgesteld ter bestrijding van wat schadelijke belastingmededinging wordt genoemd. De Raad heeft de Commissie verzocht uiterlijk op 12 november een nieuwe mededeling in te dienen en daarin de resultaten te verwerken van de zitting van de Raad en van de bijeenkomst van 20 oktober van de Groep Belastingbeleid. Met algemene stemmen benadrukten de ministers dat zij voornemens waren ter zake op de ECOFIN-zitting van 1 december politieke overeenkomst te bereiken. Over de belasting van inkomen uit kapitaal wordt in punt 19 III van de mededeling gezegd dat iedere lidstaat een minimum aan bronbelasting moet heffen of aan de andere lidstaten gegevens moet verstrekken over inkomen uit kapitaal. Hoe wil de Commissie ervoor zorgen dat de gegevens die aldus worden uitgewisseld verenigbaar en 1. vergelijkbaar zijn? 2. Hoe wil de Commissie de veiligheid waarborgen van de gegevens die aldus worden uitgewisseld? 3. Welk onderzoek heeft de Commissie verricht om de kosten te ramen die het opzetten en toepassen van een dergelijk systeem met zich meebrengen? Gecombineerd Antwoord op de schritftelijke vragen E-3563/97, E-3564/97, E-3565/97, E-3566/97 en E-3567/97 van de heer Monti namens de Commissie (3 februari 1998) De Commissie wil de geachte afgevaardigde graag zowel op haar nieuwe mededeling van 5 november 1997 (1) als op de conclusies van de Raad Ecofin van 1 december 1997 inzake het belastingbeleid wijzen. In zijn conclusies heeft de Raad een tekst over de belasting van spaargelden goedgekeurd; deze omvat vier punten die als basis voor een nieuw voorstel voor een richtlijn kunnen dienen. Zoals de Commissie in haar bovengenoemde mededeling al aankondigde, is zij voornemens zeer spoedig een dergelijk voorstel te doen, in principe tegen april 1998. In het huidige stadium vindt de Commissie het voorbarig commentaar te geven op de gevoelige en moeilijke kwesties die de geachte afgevaardigde aanroert. De Commissie denkt hierover nog na en zal haar standpunt in het voorstel voor een richtlijn duidelijk naar voren brengen. (1) COM(97) 564 def


title: WRITTEN QUESTION No. 3634/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Portugal

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Portugal
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: C 187/32 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Luxemburgissa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/53) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3633/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Hollannissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Hollannissa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/54) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3634/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Portugalissa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Portugalissa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/55) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3635/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Isossa-Britanniassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia. On tiedossa, etta¤ asiaa koskevat sa¤a¤nno¤kset poikkeavat toisistaan eri unionin maissa. Voiko komissio ilmoittaa, velvoitetaanko voittoa tavoittelemattomat yhteiso¤t (tai yleensa¤ sosiaalitalouden ja (cid:148)kolmannen sektorin(cid:148) yhteiso¤t) Isossa-Britanniassa esitta¤ma¤a¤n rahoitus- tai pankkitakaus, ja jos velvoitetaan, milla¤ ehdoin? (98/C 187/56) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3636/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luciano Vecchi (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tyo¤llisyysaloitteeseen osallistumiseen vaadittavat takaukset Espanjassa Kuten aikaisemmissa kysymyksissa¤ on jo todettu, Italian viranomaisten pa¤a¤to¤s velvoittaa voittoa tavoittelemat- tomat yhteiso¤t hankkimaan pankkitakaus, jotta ne voivat osallistua tyo¤llisyysaloitteeseen, on osoittautunut kalliiksi ja rankaisevaksi niiden yhteiso¤jen osalta, joiden on ilmeisen vaikea esitta¤a¤ asianmukaisia rahoitusta koskevia takauksia


title: WRITTEN QUESTION No. 3611/97 by Elly PLOOIJ-VAN GORSEL to the Commission. Textile trade with China

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
developing countries
dominant position
preferential agreement
tariff preference
textile industry

formats: html print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3598/97 von Ernesto CACCAVALE an die Kommission. Mißbrauch von Mitteln für die Kooperation

eurovoc_concepts:
Angola
EU control
EU financing
European Commission
Italy
non-governmental organisation
project evaluation

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/25 (98/C 187/38) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3598/97 von Ernesto Caccavale (UPE) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Mi(cid:223)brauch von Mitteln fu¤r die Kooperation Im Jahr 1993 erhielt eine italienische NRO in Bologna, CESTAS, fu¤r Soforthilfe im Gesundheitsbereich in Angola von der GD VIII ca. 6 Milliarden Lire. Soweit wir wissen, ist die CESTAS bis heute in Angola nicht vertreten, aber es wurden anscheinend › von seiten der Pra¤sidentschaft › von 1993 bis 1994 zahlreiche und umfangreiche Ausgaben fu¤r (cid:132)Evaluierungs(cid:147)-Reisen der eigenen Mitglieder in dieses notleidende Land genehmigt. Au(cid:223)erdem hatte diese NRO anscheinend zahlreiche Probleme mit den kapverdischen (Afrika) Beho¤rden im Jahr 1994/95, da beklagt wurde, da(cid:223) es zu einer monatelangen Verzo¤gerung bei der Verwaltung des Projekts (cid:132)Beka¤mpfung von Aids(cid:147) kam, das immer noch im Auftrag der GD VIII der EU durchgefu¤hrt und von ihr finanziert wird. Wir ersuchen die Kommission deshalb darum, unverzu¤glich Licht in diese Angelegenheit zu bringen; die Mo¤glichkeit zu pru¤fen, jegliche Finanzhilfe einzustellen, die gegebenenfalls unrechtma¤(cid:223)ig gewa¤hrt worden ist; eingehende Kontrollen vor Ort u¤ber die tatsa¤chliche und wirkungsvolle Verwendung der Mittel der EU durchzufu¤hren; zu pru¤fen, ob es keine (cid:146)Vetternwirtschaft(cid:146) durch die GD VIII gab und/oder es zu Nachla¤ssig- keiten bei der Verwaltung durch die Beamten kam, die bei der Mission vor Ort fu¤r die Kontrollen zusta¤ndig waren. Antwort von Herrn Pinheiro im Namen der Kommission (8. Ja¤nner 1998) Die Kommission weist den Vorwurf der (cid:132)Vetternwirtschaft(cid:147) bei der Gewa¤hrung von Mitteln an Nichtregie- rungsorganisationen (NRO) fu¤r die Durchfu¤hrung von Projekten der Entwicklungszusammenarbeit zuru¤ck. Die Kommission pru¤ft vor jedem Finanzierungsbeschlu(cid:223) systematisch die Begru¤ndetheit der von den europa¤ischen Nichtregierungsorganisationen vorgelegten Projekte, d. h. vor allem ihre Vereinbarkeit mit den Entwicklungsstrategien der betreffenden La¤nder. Die Durchfu¤hrung der Projekte wird von der Kommission (Hauptsitz und Delegation) genau u¤berwacht, und die Fortsetzung der Finanzierung ha¤ngt von der gewissen- haften, obgleich manchmal schwierigen Umsetzung des Projekts, ab. Die Evaluierungs- und Kontrollmissionen vor Ort werden auf professioneller Basis und vo¤llig unabha¤ngig von den lokalen Beho¤rden und den betreffenden Nichtregierungsorganisationen durchgefu¤hrt. Werden Unregelma¤- (cid:223)igkeiten festgestellt, so hat dies die sofortige Aussetzung der Zahlungen zur Folge. Die letzte Tranche wird erst dann ausgezahlt, wenn ein Bericht u¤ber die Durchfu¤hrung des Projekts vorliegt und der Nachweis erbracht wird, da(cid:223) die Ausgaben wie vorgesehen und gema¤(cid:223) den Bestimmungen u¤ber die Mittelverwendung erfolgt sind. Fu¤r das Gesundheitsprojekt von CESTAS in Angola wurde die letzte Tranche noch nicht ausgezahlt. Da die Kommission festgestellt hat, da(cid:223) die NRO bei der Umsetzung des Projekts in diesem krisengeschu¤ttelten Land Schwierigkeiten hatte, hat sie eine Neuausrichtung des Projekts gefordert und die Aktion verla¤ngert. Was das CESTAS-Projekt auf den Kapverden betrifft, so hat sich der Gesundheitsminister u¤ber eine Verspa¤tung der geplanten Lieferung von Ausru¤stungen beklagt. Diese Streitigkeiten wurden nach einer Evaluierungsmission im Jahr 1993 beigelegt. Das CESTAS-Projekt wurde 1994 abgeschlossen, alle im Vertrag vorgesehenen Leistungen wurden erfu¤llt. Das Projekt wird nun direkt mit der Abteilung fu¤r Gesundheitserziehung des zusta¤ndigen Ministeriums weitergefu¤hrt. (98/C 187/39) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3604/97 von Franz Linser (NI) an die Kommission (13. November 1997) Betrifft: Transeuropa¤ische Netze › Brenner-Basis-Tunnel Durch die Vorbereitung auf die Osterweiterung scheint es zu einer Schwerpunktverlagerung im Rahmen der TEN in Ost-West-Richtung zu kommen. Diese Tatsache wurde unter anderem auch auf der europa¤ischen Verkehrskonferenz in Helsinki (23. -25. 6. 1997) hervorgehoben. Das Brenner-Basis-Tunnel-Projekt wurde von der EU im Rahmen der TEN wiederholt als priorita¤r eingestuft


title: Rapport relatif aux états financiers et à la gestion pour l'exercice 1996 du Centre européen pour le développement de la formation professionnelle (Cedefop - Thessalonique), accompagné des réponses du Centre

eurovoc_concepts:
Cedefop
financial control
financial year
management audit
report

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3590/97 af Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM til Kommissionen. Forbedring af kommunikationsforbindelserne af hensyn til borgernes sikkerhed

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 8. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 174/81 (98/C 174/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3590/97 af Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Forbedring af kommunikationsforbindelserne af hensyn til borgernes sikkerhed Farlige fangers fri bev(cid:230)gelighed kan have s(cid:230)rdeles alvorlige fłlger. Dette kunne senest konstateres for nogle dage siden i Finland, da en dansk flugtfange dr(cid:230)bte to politim(cid:230)nd. Kommissionen bedes oplyse, hvad den agter at głre for at forbedre kommunikationsforbindelserne mellem de enkelte landes politimyndigheder, for at tilsvarende begivenheder kan undg(cid:229)s? Hvordan vil Kommissionen sikre, at alle medlemslande tilstr(cid:230)kkelig effektivt f(cid:229)r oplysninger om fanger, der er p(cid:229) flugt fra eller har udgang fra de enkelte landes f(cid:230)ngsler, for at der f. eks. overalt kan forberedes og reageres p(cid:229) fangernes flugt? Agter Kommissionen at give stłtte til Europol, der har mulighed for at koordinere politisamarbejdet mellem de enkelte lande? Hvordan agter Kommissionen at tage hensyn til dataoverfłrsel og informationsteknologiens n(cid:230)sten ubegr(cid:230)n- sede muligheder og det forłgede samarbejde mellem medlemslandene, n(cid:229)r Schengen-aftalen tr(cid:230)der i kraft? (98/C 174/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3647/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Samarbejdet mellem myndigheder i EU Finland har de seneste dage v(cid:230)ret vidne til en tragedie som fłlge af det voldsomme drab p(cid:229) to politim(cid:230)nd under udfłrelsen af deres arbejde. En dansk fange, der var p(cid:229) udgang fra et f(cid:230)ngsel, rłvede et hotel i Helsinki og dr(cid:230)bte brutalt to politim(cid:230)nd. Tragedien har i Finland og bestemt ogs(cid:229) i Danmark rejst en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l. Kommissionen bedes derfor oplyse, hvad den vil głre, for at begivenhederne ikke gentager sig? Hvordan kan informationsudvekslingen mellem myndighederne lettes og effektiviseres i EU? Hvordan kan gr(cid:230)nsekontrollen og samarbejdet effektiviseres og is(cid:230)r oplysningerne om de kriminelles bev(cid:230)gelighed og de udgange, som de tildeles? H(cid:230)ndelsen er bestemt ikke nogen god »reklame« for fordelen ved Schengen-aftalen for EU(cid:146)s borgere. Der er ogs(cid:229) klare ulemper ved gennemfłrelsen af den frie bev(cid:230)gelighed, og derfor błr der głres alt for at komme ulemperne til livs. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3590/97 og E-3647/97 (16. januar 1998) Eftersom de (cid:230)rede medlemmer i deres spłrgsm(cid:229)l henviser til samarbejdet inden for Den Europ(cid:230)iske Union, skal det bem(cid:230)rkes, at det generelle politisamarbejde og under alle omst(cid:230)ndigheder samarbejdet inden for Europols narkoenhed og det kommende Europol er begr(cid:230)nset til bek(cid:230)mpelse af alvorlige former for international kriminalitet. Der skal skelnes mellem denne form for kriminalitet og problemet med undslupne fanger og personer med udgangstilladelse, som normalt behandles p(cid:229) bilateralt niveau eller igennem Interpol. I henhold til Amsterdam-traktaten skal politisamarbejdet udvides til at omfatte forebyggende arbejde, opsporing og undersłgelse af kriminalsager generelt, og det skal derfor efter Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)delse undersłges, om den omfatter de omr(cid:229)der, der omtales af de (cid:230)rede medlemmer. Med hensyn til retligt samarbejde og udleveringssager er der mellem medlemsstaterne indg(cid:229)et aftaler om udlevering af undvegne fanger og andre, som der er indledt sager mod i forbindelse med alvorlige kriminelle handlinger. Aftalerne głr det bl. a. muligt at anvende midlertidige f(cid:230)ngslinger, indtil der foreligger en officiel udleveringsanmodning. Disse aftaler er baseret p(cid:229) en r(cid:230)kke internationale traktater, is(cid:230)r Europar(cid:229)dets konvention fra 1957 om udlevering, og de er senest blevet suppleret med Den Europ(cid:230)iske Unions konvention om udlevering fra 1996, som for łjeblikket er ved at blive ratificeret, og som vil głre det lettere at anvende aftalerne


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3637/97 van Luciano VECCHI aan de Commissie. Garanties voor de toegang tot werkgelegenheidsinitiatieven in Zweden

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Sweden
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/33 Wetende dat de wetgeving ter zake van lidstaat tot lidstaat verschilt, vraag ik de Commissie of ook Spanje van non-profit organisaties (en in het algemeen van bedrijven die tot de sociale economie en het (cid:132)derde systeem(cid:148) behoren) financie¤le of bankgaranties eist en zo ja, op welke voorwaarden. (98/C 187/57) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3637/97 van Luciano Vecchi (PSE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Garanties voor de toegang tot werkgelegenheidsinitiatieven in Zweden Zoals reeds in eerdere vragen is gesignaleerd, blijkt het besluit van de Italiaanse autoriteiten om van non-profitorganisaties bankgaranties te eisen als zij deel willen nemen aan werkgelegenheidsinitiatieven, kostbaar te zijn en nadelig voor organisaties die duidelijk moeite hebben om eigen financie¤le garanties te verstrekken. Wetende dat de wetgeving ter zake van lidstaat tot lidstaat verschilt, vraag ik de Commissie of ook Zweden van non-profit organisaties (en in het algemeen van bedrijven die tot de sociale economie en het (cid:132)derde systeem(cid:148) behoren) financie¤le of bankgaranties eist en zo ja, op welke voorwaarden. Gecombineerd Antwoord op de schritftelijke vragen E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97, E-3637/97 van de heer Papoutsis namens de Commissie (30 januari 1998) De Commissie heeft geen gegevens over de door de lidstaten opgelegde verplichting dat verenigingen zonder winstoogmerk een bankgarantie moeten stellen om te kunnen genieten van de financie¤le steun die in het kader van de verschillende communautaire programma(cid:146)s wordt verleend. Deze materie valt onder het nationale recht. Wat de toekenning van subsidies in het kader van het Werkgelegenheidsinitiatief betreft, is het de taak van de nationale overheid, die de overeenkomsten met de projectbeheerders sluit, om overeenkomstig de geldende nationale voorschriften een bankgarantie te eisen. In Duitsland, Griekenland, Spanje, Oostenrijk en Portugal wordt van potentie¤le projectbeheerders doorgaans geen dergelijke garantie gevraagd om in het Werkgelegen- heidsinitiatief te mogen stappen. Het stellen van een bankgarantie kan inderdaad een extra last vormen, met name voor ondernemingen in de sociale sector, maar het kan evenmin worden ontkend dat een dergelijke garantie absoluut noodzakelijk is wanneer de gebrekkige uitvoering van een overeenkomst financie¤le gevolgen heeft die de draagkracht van de debiteur te boven gaan. Het Financieel Reglement van 21 december 1977 (1), zoals gewijzigd (2) op 18 september 1995, dat van toepassing is op de algemene begroting van de Gemeenschap, eist dat de contractant een zekerheid stelt wanneer een zeer belangrijke opdracht wordt geplaatst of een project wordt gesteund waarmee hoge bedragen zijn gemoeid. De meeste verenigingen uit de sociale sector worden echter zelden met deze verplichting geconfronteerd, gezien de beperkte omvang van de projecten die zij voorstellen. (1) PB L 356 van 31. 12. 1977. (2) PB L 240 van 7. 6. 1995. (98/C 187/58) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3638/97 van Christof Tannert (PSE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Erkenning in de gehele EU van de opleiding in sociaal-pedagogische en sociale- zorgberoepen in de deelstaat Berlijn De senaat van Berlijn beoogt met een wet te komen over de overheidserkenning van sociaal-pedagogische en sociale-zorgberoepen in Berlijn (Sozialberufe-Anerkennungsgesetz-SozBAG). Dit houdt in dat bij de opleiding (tot nu toe een studie van drie jaar en een stageperiode) van sociaal werkers en sociaal-pedagogen tijdens een overgangstijd tot uiterlijk 31. 12. 2006 de huidige duur van de stageperiode van thans twaalf maanden met een half jaar tot zes maanden wordt verkort


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3580/97 del Mihail PAPAYANNAKIS a la Comisión. Zonas húmedas de Nea Fokea, Calcídica

eurovoc_concepts:
European Commission
Macedonia
biotope
building industry
environmental protection
exchange of information
humid zone
island
tourism
wildlife


title: Le commerce de détail dans l'espace économique européen 1996.

eurovoc_concepts:
European Economic Area
retail trade
statistics


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3590/97 del Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM a la Comisión. Mejora de la transmisión de información para garantizar la seguridad de los ciudadanos

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/81 (98/C 174/129) PREGUNTA ESCRITA E-3590/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a la Comisio·n (13 de noviembre de 1997) Asunto: Mejora de la transmisio·n de informacio·n para garantizar la seguridad de los ciudadanos La libre circulacio·n de presos peligrosos puede llegar a tener consecuencias muy graves. El u·ltimo caso se produjo hace unos d(cid:14)·as en Finlandia, donde un preso dane·s fugado de la ca·rcel mato· a dos polic(cid:14)·as. ¿Que· tiene previsto hacer la Comisio·n Europea para mejorar la transmisio·n de informacio·n entre las autoridades policiales de los distintos pa(cid:14)·ses con el fin de impedir que se vuelvan a producir casos como el anteriormente mencionado? ¿Co·mo va a garantizar la Comisio·n que las informaciones sobre los fugados de la ca·rceles de los diferentes pa(cid:14)·ses o sobre los que disfrutan de un permiso penitenciario se puedan poner en conocimiento de todos los pa(cid:14)·ses miembros de la manera ma·s eficaz posible, para que en cualquier lugar se pueda estar prevenido y reaccionar, por ejemplo, en caso de fuga? ¿Tiene previsto la Comisio·n invertir en Europol, que es quien tiene la posibilidad de coordinar la cooperacio·n policial entre los diferentes pa(cid:14)·ses? ¿Co·mo va a tener en cuenta la Comisio·n las posibilidades casi ilimitadas de la transmisio·n de informacio·n y de la informa·tica, as(cid:14)· como la creciente cooperacio·n entre los Estados miembros de la Unio·n tras la entrada en vigor del Acuerdo de Schengen? (98/C 174/130) PREGUNTA ESCRITA E-3647/97 de Kirsi Piha (PPE) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Cooperacio·n entre las autoridades en el territorio de la UE En Finlandia se ha vivido en los u·ltimos d(cid:14)·as una tragedia como consecuencia de la muerte violenta de dos polic(cid:14)·as en acto de servicio. El suceso se desencadeno· cuando un delincuente dane·s que disfrutaba de un permiso penitenciario cometio· un atraco en un hotel de Helsinki y mato· brutalmente a dos polic(cid:14)·as. La tragedia ha planteado en Finlandia, y seguramente tambie·n en Dinamarca, numerosos interrogantes. ¿Que· se puede hacer para que estos sucesos no se vuelvan a repetir? ¿Co·mo se puede facilitar e intensificar el intercambio de informacio·n entre las autoridades en el territorio de la UE? ¿Co·mo se puede reforzar la vigilancia fronteriza y la cooperacio·n y, en particular, co·mo se puede informar sobre los movimientos de los delincuentes y sobre los permisos que se le conceden? Este suceso no es precisamente muy adecuado para «hacer publicidad» de la utilidad del Acuerdo de Schengen ante los ciudadanos de la UE. El desarrollo de la libre circulacio·n tiene tambie·n sus vertientes negativas y, por ello, debe hacerse todo lo posible por eliminar esos aspectos oscuros. Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3590/97 y E-3647/97 dada por la Sra. Gradin en nombre de la Comisio·n (16 de enero de 1998) En la medida en que las preguntas de Sus Sen(cid:152)or(cid:14)·as se refieren a la cooperacio·n en la Unio·n Europea, cabe sen(cid:152)alar que la cooperacio·n policial en general, as(cid:14)· como la cooperacio·n a trave·s de la Unidad de Estupefacientes de Europol y de la futura Europol, en particular, se limita a combatir las formas de delincuencia internacional graves. Esta cooperacio·n debe distinguirse del problema de los presos fugados o en libertad temporal que se trata habitualmente a nivel bilateral o a trave·s de Interpol. Dado que el Tratado de Amsterdam extendera· la cooperacio·n policial a la prevencio·n, localizacio·n e investigacio·n de hechos delictivos en general, la cuestio·n de si esa cooperacio·n incluira· el asunto planteado por Sus Sen(cid:152)or(cid:14)·as tendra· que examinarse una vez que el Tratado de Amsterdam haya entrado en vigor. En materia de cooperacio·n judicial, los Estados miembros han celebrado acuerdos de extradicio·n para la entrega de presos fugados y de aquellas personas contra las que se haya incoado un proceso relacionado con un delito grave. Estos acuerdos incluyen la posibilidad de proceder a una detencio·n preventiva en espera de que se tramite la solicitud oficial de extradicio·n. Este tipo de acuerdos se establecen en una serie de tratados internacionales, fundamentalmente el Convenio Europeo de Extradicio·n de 1957 (Convenio de Par(cid:14)·s). El Convenio de Extradicio·n de la Unio·n Europea de 1996, abierto actualmente a la ratificacio·n, ha completado y facilitado la aplicacio·n del Convenio de Par(cid:14)·s


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3621/97 do Deputado Giuseppe RAUTI à Comissão. Defesa das condições de trabalho das tripulações dos voos comerciais

eurovoc_concepts:
Italy
arrangement of working time
civil aviation
crew
occupational health
occupational safety
organisation of work
working conditions
working time

text: 16. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187/29 (98/C 187/43) PERGUNTA ESCRITA E-3621/97 apresentada por Giuseppe Rauti (NI) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Defesa das condi(cid:231)o(cid:152)es de trabalho das tripula(cid:231)o(cid:152)es dos voos comerciais Pode a Comissa(cid:152)o dizer se tem acompanhado as pole·micas acesas registadas em quase todos os pa(cid:14)·ses da Unia(cid:152)o › em particular em Ita·lia › sobre as condi(cid:231)o(cid:152)es de trabalho das tripula(cid:231)o(cid:152)es dos voos comerciais › pilotos, te·cnicos de voo e pessoal de cabina? As pessoas em questa(cid:152)o afirmam que as condi(cid:231)o(cid:152)es de trabalho se tornaram particularmente desgastantes devido ao facto de a acentua(cid:231)a(cid:152)o, nos u·ltimos anos, da concorre(cid:136)ncia entre as companhias ter agravado os ritmos de trabalho do pessoal assalariado. Esta situa(cid:231)a(cid:152)o esta· a determinar uma verdadeira «diminui(cid:231)a(cid:152)o das defesas imunita·rias e, por conseguinte, uma maior exposi(cid:231)a(cid:152)o ao risco de infec(cid:231)o(cid:152)es, sobretudo as de origem tropical», tal como demonstram os estudos efectuados pelo Prof. Scano. Perante esta situa(cid:231)a(cid:152)o, na(cid:152)o tenciona a Comissa(cid:152)o intervir a favor do pessoal de voo? Resposta dada por Pa·draig Flynn em nome da Comissa(cid:152)o (21 de Janeiro de 1998) Tal como e· provavelmente do conhecimento do Sr. Deputado, o sector da avia(cid:231)a(cid:152)o civil esta· exclu(cid:14)·do da Directiva do Conselho 93/104/CEE, de 23 de Novembro de 1993, relativa a determinados aspectos da organiza(cid:231)a(cid:152)o do tempo de trabalho (1). A Comissa(cid:152)o esta· presentemente empenhada na prepara(cid:231)a(cid:152)o de propostas destinadas a regulamentar o tempo de trabalho e os per(cid:14)·odos de descanso neste sector. As iniciativas em curso te(cid:136)m por base as respostas ao Livro Branco da Comissa(cid:152)o de Julho de 1997 sobre os sectores e as actividades exclu(cid:14)·dos da directiva relativa ao tempo de trabalho. As propostas devera(cid:152)o ser adoptadas pela Comissa(cid:152)o ate· ao Vera(cid:152)o de 1998. Na(cid:152)o obstante, a Directiva do Conselho 89/391/CEE relativa a‘ aplica(cid:231)a(cid:152)o de medidas destinadas a promover a melhoria da seguran(cid:231)a e da sau·de dos trabalhadores no trabalho (2) estabelece que os empregadores, no a(cid:136)mbito das suas responsabilidades, devem adoptar as medidas necessa·rias a‘ protec(cid:231)a(cid:152)o da sau·de e seguran(cid:231)a dos trabalhadores. Um dos princ(cid:14)·pios gerais de preven(cid:231)a(cid:152)o no qual o empregador devera· basear a implementa(cid:231)a(cid:152)o destas medidas e· «planificar a preven(cid:231)a(cid:152)o com um sistema coerente que integre a te·cnica, a organiza(cid:231)a(cid:152)o do trabalho, as condi(cid:231)o(cid:152)es de trabalho, as rela(cid:231)o(cid:152)es sociais e a influe(cid:136)ncia dos factores ambientais no trabalho» (al(cid:14)·nea g) do no 2 do artigo 6o). A directiva foi transposta para a legisla(cid:231)a(cid:152)o italiana e, como tal, incumbe a‘s autoridades competentes nesse pa(cid:14)·s decidir as modalidades de aplica(cid:231)a(cid:152)o pra·tica. A Comissa(cid:152)o identificou a preven(cid:231)a(cid:152)o do stress no trabalho como uma questa(cid:152)o importante da sau·de e seguran(cid:231)a e pretende desenvolver directrizes nesta mate·ria que tenham em conta as recomenda(cid:231)o(cid:152)es constantes do relato·rio sobre o stress relacionado com o trabalho, produzido pelo Comite· Consultivo Tripartido para a seguran(cid:231)a, higiene e protec(cid:231)a(cid:152)o da sau·de no trabalho e que remetemos directamente ao Sr. Deputado e ao Secretariado do Parlamento. A Comissa(cid:152)o acredita que estas ac(cid:231)o(cid:152)es podera(cid:152)o ser igualmente aplica·veis a a·reas de actividade ou a sectores espec(cid:14)·ficos. (1) (2) JO L 307, 13. 12. 1993. JO L 183, 29. 06. 1989. (98/C 187/44) PERGUNTA ESCRITA E-3624/97 apresentada por Luciano Vecchi (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (13 de Novembro de 1997) Objecto: Garantias exigidas na A· ustria para o acesso a‘ iniciativa a favor do emprego Tal como ja· foi referido em perguntas anteriores, a decisa(cid:152)o das autoridades italianas de obrigar as empresas sem fins lucrativos a providenciarem cau(cid:231)o(cid:152)es banca·rias para terem acesso a‘ iniciativa a favor do emprego revelou-se onerosa e penalizadora para aquelas que te(cid:136)m evidentes dificuldades em apresentar garantias financeiras pro·prias


title: WRITTEN QUESTION No. 3564/97 by Graham MATHER to the Commission. Commission communication on tax coordination (COM(97)495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
residence
savings
tax harmonisation
tax inspection
tax on investment income

text: C 196/6 EN Official Journal of the European Communities 22. 6. 98 (98/C 196/09) WRITTEN QUESTION E-3564/97 by Graham Mather (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Commission communication on tax coordination (COM(97) 495) At the Ecofin meeting of 13 October 1997, this Commission Communication was debated for the first time. The document proposes a package of measures to tackle what it calls (cid:145)harmful tax competition(cid:146). The Council called on the Commission to bring forward a new Communication, by 12 November at the latest, taking into account the results of this meeting and of the meeting of the Tax Policy Group of 20 October. Ministers unanimously underlined their intention to reach political agreement on this matter at the Ecofin meeting on 1 December 1997. With regard to the taxation of capital income, Point 19 III of the Communication states that (cid:145)every Member State should either operate a minimum withholding tax or provide information on savings income to other Member States(cid:146). Point 19 V then states (cid:145)the arrangements for checking the fiscal residence of beneficiaries should not be too cumbersome(cid:146). 1. What investigations has the Commission made into possible arrangements? 2. What have these investigations shown? 3. What are the financial implications of checking the fiscal residence of beneficiaries for the Community and the Member States authorities? (98/C 196/10) WRITTEN QUESTION E-3565/97 by Graham Mather (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Commission communication on tax coordination (COM(97) 495) At the Ecofin meeting of 13 October 1997, this Commission Communication was debated for the first time. The document proposes a package of measures to tackle what it calls (cid:145)harmful tax competition(cid:146). The Council called on the Commission to bring forward a new Communication, by 12 November at the latest, taking into account the results of this meeting and of the meeting of the Tax Policy Group of 20 October. Ministers unanimously underlined their intention to reach political agreement on this matter at the Ecofin meeting on 1 December 1997. With regard to the taxation of capital income, Point 19 III of the Communication states that (cid:145)every Member State should either operate a minimum withholding tax or provide information on savings income to other Member States(cid:146). Point 19 VI then states that (cid:145)Where a Member State does not use the exchange of information option, it should apply the withholding tax at a minimum level. The minimum tax rate should be specified at a level which is sufficient to ensure an acceptable level of taxation of cross-border savings(cid:146). How will the (cid:145)acceptable level(cid:146) be calculated and agreed? (98/C 196/11) WRITTEN QUESTION E-3566/97 by Graham Mather (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Commission communication on tax coordination (COM(97) 495) At the Ecofin meeting of 13 October 1997, this Commission Communication was debated for the first time. The document proposes a package of measures to tackle what it calls (cid:145)harmful tax competition(cid:146). The Council called on the Commission to bring forward a new Communication, by 12 November at the latest, taking into account the results of this meeting and of the meeting of the Tax Policy Group of 20 October. Ministers unanimously underlined their intention to reach political agreement on this matter at the Ecofin meeting on 1 December 1997


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2265/97 af 13. november 1997 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1337/97 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund