title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia

eurovoc_concepts:
equal treatment
foreign national
free movement of workers
migrant worker
social security

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 11. 1997 KOM(97) 561 lopull. 97/0320 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY1 asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia (komission' esittämä) I. YLEISPUITTEET PERUSTELUT Ehdotuksen tarkoituksena on laajentaa sosiaaliturvajärjestelmien yhteisön alueella tapahtuva asetuksen 1408/71l mukainen yhteensovittaminen koskemaan niitä jossakin itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät ole Euroopan unionin kansalaisia. Jäljempänä selvitetään ne syyt, jotka ovat johtaneet komission tekemään tämän ehdotuksen. jäsenvaltiossa vakuutettuja palkattuja työntekijöitä ja 1. Tarve kohdella tasavertaisesti yhteisön alueella laillisesti asuvia kolmansien valtioiden kansalaisia. Komissio on jo pitkään pyrkinyt parantamaan yhteisön alueella laillisesti asuvien kolmansien valtioiden kansalaisten oikeudellista asemaa. Valkoinen kirja sosiaalipolitiikasta2 antoi komissiolle tavoitteen merkitystä, jonka komissio on tuonut esiin myös keskipitkän välin sosiaalisessa toimintaohjelmassaan (1995-1997). tilaisuuden korostaa tämän Komissio on myös hyväksynyt 30 heinäkuuta 1997 luonnoksen sopimukseksi kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ehdoista jäsenvaltioissa. 3 Komissio pyrkii edistämään kolmansien maiden Euroopan unionissa laillisesti asuvien kansalaisten tasa-arvoista kohtelua ja ehdottaa otettavaksi käyttöön menettelyn, jolla voidaan tunnustaa yhteisön alueella pitkään asuvien ja sinne pysyvästi asettautuneiden kolmannen valtion kansalaisten asema. Komission ehdotuksen mukaan kyseisille henkilöille kuuluisivat kuten unionin kansalaisille sekä pysyvän asuinjäsenvaltionsa myöntämät oikeudet että vastaavat oikeudet muissa jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentti4 sekä talous- ja sosiaalikomitea5 ovat hyväksyneet vastaavan kannanoton kuin komissio. 1 Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perhenjäseniinsä annettu asetus (ETY) N:o 1408/71 sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna 2 joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97 (EYVL L 28, 30. 1. 1997) ja viimeksi muutettuna 27 kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1290/97 (EYVL L 176, 4. 7. 1997). Kyseisen asetuksen oikeusperusta käsittää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 ja 235 artiklan. 2 KOM (94) 333, 27. 7. 1994. 3 KOM (97) 387, 30. 7. 1997. 4 Ks. esimerkiksi kolmansista valtioista kotoisin olevista siirtotyöläisistä 14 päivänä kesäkuuta 1990 hyväksytty eurooppalaisesta 175, maahanmuuttopolitiikasta 18 päivänä marraskuuta 1992 hyväksytty päätöslauselma (30 alakohta), EYVL C 337, 21. 12. 1992, s. 94, eurooppalaisesta maahanmuuttopolitiikasta 15 päivänä heinäkuuta 1993 hyväksytty päätöslauselma (13 alakohta), EYVL C 255, 20. 9. 1993, s. 184, sekä äskettäin rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä Euroopan rotusyrjinnän vastaisesta vuodesta (1997) 30 päivänä tammikuuta 1997 hyväksytty päätöslauselma, EYVL C 55, 24. 2. 1997. päätöslauselma, EYVL C 16. 6. 1990, 180, s. 5 Ks. esimerkiksi 26 päivänä syyskuuta 1991 annettu lausunto kolmansista valtioista kotoisin olevista siirtotyöläisistä, EYVL C 339, 31. 12. 1991, s. 82. 2 Neuvosto ja jäsenvaltiot ovat samaten tunnustaneet, "että sosiaalipolitiikan alalla on erittäin tärkeää panna täytäntöön ohjelmia, jotka perustuvat syrjintäkiellon ja tasavertaisen kohtelun periaatteisiin sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla niiden osallistuessa yhteiseen taisteluun rasismia ja muukalaisvihaa vastaan toimivaltansa mukaisesti"6. Tarve kohdella kolmansien maiden kansalaisia tasapuolisesti sekä kansallisessa että yhteisön lainsäädännössä on osa yhteisön sisäistä rasismin ja muukalaisvihan vastaista taistelua. Koska Korfun Eurooppa-neuvoston heinäkuussa 1994 perustama rasismin ja muukalaisvihan vastainen neuvoa-antava komitea on katsonut asian olevan kiinteässä yhteydessä sisämarkkinoiden toimintaperiaatteisiin ja välttämättömään taisteluun rasismia ja muukalaisvihaa vastaan, komitea on osaltaan suositellut yhtäläisten oikeuksien myöntämistä kolmansien valtioiden laillisesti unionin alueella asuville kansalaisille. 7 Kuluva vuosi 1997 on Euroopan rasismin vastainen teemavuosi, jonka yhteydessä nämä vetoomukset kolmansien valtioiden kansalaisten oikeuksien puolesta saavat erityistä vastakaikua. Tähän liittyvien ongelmien ytimessä on Euroopan sosiaalialan lainsäädäntö ja erityisesti sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettu asetus (ETY) N:o 1408/71, jonka soveltamisalaan eivät tällä hetkellä kuulu kolmansien valtioiden kansalaiset. Asetuksen tarjoaman sosiaalisen suojelun puuttuminen voikin saattaa asianosaiset epäedulliseen asemaan. Yhteisön tason yhteensovittamisen tavoite. sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskeva Yhteisön lainsäädäntö perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 artiklaan ja sen tavoitteena on estää yhteisön alueella liikkuvia henkilöitä menettämästä sosiaaliturvaan liittyviä tai joutumasta alttiiksi vaaralle maksaa päällekkäisiä maksuja. oikeuksiaan Jäsenmaiden sosiaaliturvajärjestelmissä ei yleensä ole otettu huomioon muussa jäsenvaltiossa työskentelevän, asuvan tai oleskelevan henkilön erityistilannetta. lainsäädännön Lisäksi monet erilaiset kansalliset järjestelmät soveltaminen kansainvälisissä yhteyksissä voivat muodostua vakaviksi vapaan liikkuvuuden esteiksi. ja kansallisen Yhteisön tason yhteensovittamista koskevan lainsäädännön perustan muodostavat yhteisön kansalaisten tasa-arvoinen kohtelu, kansainvälisissä yhteyksissä sovellettavan lainsäädännön määrittäminen, oikeus rajat ylittävään etuuksien maksuun ja useammissa jäsenvaltioissa täyttyneiden kausien ottaminen huomioon. Yhteensovittaminen on ja koskee yksinomaan luonteeltaan vain sisäistä jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä. Yhteensovittamisessa ei oteta huomioon yhteisön ulkopuolisten valtioiden tai Euroopan talousalueen valtioiden järjestelmiä eikä niiden lainsäädännössä tapahtuneita muutoksia. Kyseessä ei ole ulkoinen yhteensovittaminen, joka loisi yhteyden jäsenvaltioiden ja yhden tai useamman valtionjärjestelmän välille, jolloin voitaisiin esimerkiksi ottaa huomioon kolmannen Neuvoston sekä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla 5 päivänä lokakuuta 1995 antaman päätöslauselman 3 alakohta, EYVL C 296, 10. 11. 1995. Rasismin ja muukalaisvihan vastaisen neuvoa-antavan komitean huhtikuussa 1995 esitetty loppukertomus, s. 43. 3 valtion lainsäädännön piirissä täyttyneet kaudet, maksaa etuudet kolmanteen valtioon tai katsoa kolmannessa valtiossa täyttyneiden kausien vastaavan yhteisön alueella asuttaessa täyttyneitä kausia. ei myöskään pyritä yhtenäistämään Yhteensovittamisella jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä eikä sillä ole mitään vaikutusta niiden välisiin eroihin säännösten sisällön tai menettelytapojen osalta. Jäsenvaltioilla on täysi vapaus päättää, kuka on vakuutettu, mitä etuuksia myönnetään ja millä ehdoin sekä mitä maksuja on suoritettava. Ehtona on kuitenkin sen periaatteen kunnioittaminen, että ketään ei saa syrjiä hänen kansallisuutensa perusteella. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltaminen henkilöihin Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan piiriin kuuluvat palkatut työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka ovat yhteisön kansalaisia ja ovat olleet yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön piirissä. Asetuksen antama suoja ja heidän jälkeen jääneisiinsä ulottuu myös työntekijöiden perheenjäseniin kansallisuudesta riippumatta sekä jopa kolmannen valtion kansalaisten niihin jälkeenjääneisiin, jotka ovat yhteisön kansalaisia. Kansallisuuteen liittyvää ehtoa ei myöskään sovelleta pakolaisiin jotka asuvat jäsenvaltion alueella. ETA-sopimuksen mukaisesti asetusta sovelletaan myös ETA-valtioiden kansalaisiin. ja valtiottomiin henkilöihin, omaaviin Käytännössä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 antama suoja ulottuu kaikkiin yhteisön jonkin työntekijöihin, kansalaisuuden sosiaalivakuutusjärjestelmän piiriin ja kohtaavat yhteisön alueella liikkuessaan sosiaaliturvaan liittyviä vaikeuksia. Asetusta voidaan soveltaa, vaikka asianosainen ei olisikaan käyttänyt hyväkseen oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen työntekijänä (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 48 artiklan mukaisesti). Riittää, että hän liikkuu yhteisön alueella mistä tahansa syystä. 8 Asetusta sovelletaan myös henkilöön, joka saa eläkettä jäsenvaltiosta ja asettautuu toiseen jäsenvaltion, jossa ei ole aiemmin työskennellyt. kuuluvat jotka Sellaisiin kolmansien valtioiden kansalaisiin sovellettavat yhteensovittamissäännöt, joihin ei sovelleta asetusta (ETY) N:o 1408/71 Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 yhteensovittamissäännöt jättävät vaille suojaa useimmat niistä 13 miljoonasta kolmansien valtioiden kansalaisesta, jotka asuvat laillisesti jäsenvaltioiden alueella. Mitä tulee sisäiseen yhteensovittamiseen, heidän tilanteensa vaihtelee nykyisin sen mukaisesti, minkä maan kansalaisia he ovat ja mistä jäsenvaltiosta on kyse. Tältä osin voi tehdä eron useiden eri ryhmien välillä: - Kolmansien valtioiden kansalaiset, joihin jo sovelletaan asetusta (ETY) N:o 1408/71 eli valtiottomat henkilöt ja pakolaiset. - Kolmansien valtioiden kansalaiset, joihin osittain sovelletaan asetusta (E1Y) N:o 1408/71 eli yhteisön kansalaisen perheenjäsenet (johdetut oikeudet). Ks. erityisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 75/63, Unger, , 19. 3. 1964, Kok. 347, asiassa 31/65, Bertholet, , 11. 3. 1965, Kok. 111, asiassa Entr'aide Médicale, 12. 11. 1969, Kok. 1969, 405 ja asiassa 117/77, Pierik, 16. 3. 1978, Kok. 825 antama tuomio. 4 Kolmansien valtioiden kansalaiset, joihin sovelletaan yhteisön ja kolmansien valtioiden välisiä sopimuksia, joissa on sosiaaliturvaa koskevia määräyksiä (esimerkiksi Turkin assosiaatiosopimus, (erityisesti 19 syyskuuta 1980 tehty assosiaationeuvoston päätös 3/80) ja Marokon, Tunisian ja Algerian kanssa tehdyt yhteistyösopimukset). - Kolmansien valtioiden kansalaiset, sovelletaan kahdenvälisiä sopimuksia, joka kaksi jäsenvaltiota tai useammat ovat tehneet keskenään. Useimmiten nämä sopimukset eivät koske sosiaaliturvan kaikkia alueita tai antavat asetusta (ETY) N:o 1408/71 heikomman suojan. joihin - Kolmansien valtioiden kansalaiset, joihin sovelletaan 11 joulukuuta 1953 tehtyä Euroopan neuvoston väliaikaista Euroopan sopimusta tai muita monenvälisiä sopimuksia. - Kolmansien valtioiden kansalaiset, ja kolmannen valtion tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia. Näissä sopimuksissa otetaan käytäntöön ulkoinen yhteensovittaminen, mutta niissä otetaan yleensä huomioon sisäiset olosuhteet erityisesti mainitsemalla usein tasapuolisen kohtelun periaate. joihin sovelletaan jäsenvaltion - Kolmansien valtioiden kansalaiset, jotka eivät kuulu mihinkään edellä mainituista ryhmistä ja jotka eivät saa siis mitään sosiaaliturvaan liittyvää suojelua, kun he liikkuvat yhteisön alueella, eivätkä edes tasapuolista kohtelua. käytännön määrittelyn Monet turvan tasot johtavat sekaviin oikeudellisiin olosuhteisiin, mistä ei ole ainoastaan vahinkoa kolmansien valtioiden kansalaisille, mutta mikä tekee heidän jäsenvaltioiden oikeuksiensa sosiaaliturvalaitoksille ja aiheuttaa huomattavia hallintokuluja. Sitä sekavuutta, jonka useat kolmansien valtioiden kansalisiin sovellettavat säännökset aiheuttavat, vain lisäävät erot oikeuskäytännössä tulkittaessa näitä säännöksiä kansallisissa tuomioistuimissa. vaikeaksi erittäin 5. Onko enää oikeutettua jättää kolmansien valtioiden kansalaiset yhteensovittamisen ulkopuolelle? Kolmansien valtioiden kansalaisten jättämistä yhteisön tason yhteensovittamista koskevan järjestelmän ulkopuolelle arvostellaan yhä enemmän. Näin ei tehdä vain riittävän sosiaalisen suojelun nimissä vaan myös nykyisestä asiaintilasta johtuvien hallinnollisten ja oikeudellisten ongelmien vuoksi. Vaikuttaa välttämättömältä ottaa soveltamisalan piiriin ne kolmansien valtioiden kansalaiset, joita yhteisön oikeus jo koskee, eli kolmansien valtioiden kansalaiset, jotka yhteisössä toimiva yritys on lähettänyt palvelujen toimittamisen yhteydessä9. Ilman että vaikutetaan palvelujen tuottajien oikeuksiin, lähetettyjen työntekijöiden saattamisella asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan piiriin vältetään sosiaaliturvasääntöjen yhteensovittamisesta koituvat ristiriidat, joista saattaa koitua tiettyjä vaikeuksia. Tällaisia ovat esimerkiksi päällekkäisten maksujen periminen, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-43/93, Van der Elst, 9. 8. 1994 antama tuomio, Kok. -3803. 5 minkä seikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tuonut jo aiemmin esille10 Tällainen päällekkäisten maksujen periminen voi lisäksi muodostua esteeksi palvelujen vapaalle tarjonnalle. Simone Veilin johtaman vapaata liikkuvuutta käsitelleen korkean tason työryhmän 18 maaliskuuta 1997 esittämästä kertomuksesta ilmenevät ne ongelmat, joita kolmansien maiden kansalaisten poissulkeminen aiheuttaa sekä asianomaisille itselleen että sosiaaliturvajärjestelmien hallinnoinnille. Korkean tason työryhmä ehdottaa, että kaikki yhteisön tason yhteensovittamissäännöt tai osa niistä ulotettaisiin koskemaan myös kolmansien valtioiden kansalaisia, jotka asuvat ja on vakuutettu jäsenvaltiossa. Kolmansien valtioiden kansalaisten poissulkemisen oikeutusta vähentää lisäksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö. Tuomioistuin katsoi asiassa tuomiossa, että Gaygusuz v. Autriche 16 syyskuuta 1996 antamassaan kansallisuuden koskee myös kielto takaamia oikeuksia sosiaaliturvaoikeuksia. Koska Euroopan yleissopimuksen pidetään osana yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita, ei vaikuta enää näiden periaatteiden mukaiselta jättää kolmansien valtioiden kansalaiset asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan ulkopuolelle. tapahtuvan perusteella syrjinnän Edellä mainittu tuomio on erityisen tärkeä ajateltaessa Euroopan unionin pyrkimystä kunnioittaa perusoikeuksia, jotka on erityisesti taattu Euroopan yleissopimuksessa11, ja tarvetta kohdella tasapuolisesti kolmansien valtioiden kansalaisia, (vrt. 1 kohta). Mitä seuraa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia? laajentamisesta Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien yhteisön säännösten tavoite on ennen kaikkea estää se, että yhteisössä liikkuvat henkilöt menettävät sosiaaliturvaoikeutensa tai että heiltä peritään päällekkäisiä maksuja. Laajennettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalaa koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia ensimmäinen tavoite onkin varmistaa, että jonkin jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmän piirissä olevat kolmannen valtion kansalaiset esimerkiksi eivät menetä sairausvakuutussuojaa, vain siksi, että he siirtyvät toiseen. Ensimmäiseen tavoitteeseen kuuluu myös varmistaa, ettei kolmansien valtioiden kansalaisilta peritä päällekkäisiä maksuja. saavuttamiaan järjestelmässä jäsenvaltiosta oikeuksia, (ETY) N: o 1408/71 soveltamisalan Asetuksen laajentaminen koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia vaikuttaa vain rajoitetusti, koska asia koskee vain sisäistä yhteensovittamista, eli säännöksiä seuraavista asioista: - niiden vakuutus-, työskentely- ja asumiskausien yhteenlaskenta, jotka ovat täyttyneet yhteisön sisällä. 10 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 62/81 ja 63/81, Seco et Desquenne & Giral, 3. 2. 1982 antama tuomio, Kok. 223. 1 ] Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohta. vanhuus- ja maksaminen toiseen valtioon yhteisön sisällä työkyvyttömyysetuuksien sekä jälkeen jääneen etuuksien - yhteisön sisällä asuvien perheenjäsenten ottaminen huomioon laskettaessa perhe- tai työttömyysetuuksia työntekijöiden niiden jäsenvaltiossa, mutta rajatyöntekijät). sosiaaliturvavakuutus, jotka asuvat työskentelevät toisessa jäsenvaltiossa yhdessä (esimerkiksi Soveltamisalan laajentaminen ei millään tavalla velvoita jäsenvaltioita ottamaan huomioon yhteisön ulkopuolisia olosuhteita antaessaan oikeuden etuuksiin tai niitä laskiessaan ja myöntäessään (asuminen kolmannessa valtiossa tai yhteisön täyttyneet kaudet). Ulkoisen ulkopuolisen valtion yhteensovittamisen lähtökohtana olisivat tulevaisuudessakin kolmansien valtioiden kanssa solmitut kahdenväliset tai monenväliset sosiaaliturvasopimukset, jotka jäsenmaat ovat tehneet suoraan tai jotka yhteisö ja jäsenmaat yhdessä. lainsäädännön mukaan Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltaminen ei itsessään anna asianomaisille henkilöille oikeutta maahantuloon, oleskeluun toimintaan jäsenvaltioissa. Nämä seikat pysyvät edelleen osana oikeus- ja sisäasioiden yhteistyötä. Asetuksen (ETY) N. o 1408/71 soveltaminen ei myöskään anna kyseisille henkilöille oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen unionin sisällä. taloudelliseen tai Asetuksen (ETY) N. o 1408/71 soveltamisella ei sinänsä ole mitään yhteyttä asianosaisen oikeudelliseen asemaan, mitä tulee hänen oikeuteensa tulla valtion alueelle tai oleskella siellä. Asetuksen 1 artiklassa tarkoitetut ja tuomioistuimen oikeuskäytännössään12 määrittelemät käsitteet asuminen ja oleskelu ovat käytännön käsitteitä, joissa keskeistä on kesto ja jatkuvuus. soveltamisalan Asetuksen laajentaminen koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia ei siis vaikuttaisi heidän oikeudelliseen asemaansa suhteessa vapaaseen liikkuvuuteen liikkuvuuteen yhteisön alueella, mukaan erottamattomasti liittyvä taloudellisen toiminnan harjoittaminen. sellaiseen lukien 7. Saavutettava hyöty, jos koko asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisala laajennetaan koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia On asianosaisten, kansallisten ja yhteisön laitosten sekä työnantajien edun mukaista, jos nykyisiä sääntöjä yksinkertaistetaan. Tällöin olisi mahdollista vähentää hallintokuluja huomattavasti13, kun samaan henkilöryhmään eli kolmansien valtioiden kansalaisiin sovellettavien säännösten lukumäärä pienenee. Koko asetuksen soveltamisalan laajentaminen saattaisi kyseiset henkilöt myös asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 maaliskuuta 1972 annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 soveltamisalan piiriin. Jos kaikkien soveltamisalaa yhteensovittamista laajenneta, sääntöjen ja pahennetaan oikeudelliseen hankaloitetaan hallintomenettelyä entisestään asemaan perustuvaa syrjintää. Tällainen tilanne ei vastaa tasapuolisen kohtelun koskevien ei 12 Ks. esim. tuomioistuimen asiassa C-102/91, Knoch, 8. 7. 1992 antama päätös, Kok. 1-4341. 13 Kansalliset laitokset eivät esimerkiksi voi nykyisin käyttää asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisia E-lomakkeita toimittaessaan tietoja muiden jäsenvaltioiden laitoksille. tarvetta, joka perustuu ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja edesauttaa rasismin tyydyttävin ratkaisu olisi vastaista komission näkemyksen mukaan yksi yhteisön säädös näiden henkilöiden hyväksi tapahtuvasta yhteensovittamisesta. taistelua. Tämän näkökulman kannalta Koko asetuksen soveltamisalan laajentaminen koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia antaa mahdollisuuden vähentää hallintokuluja huomattavasti. Toisaalta laajentamisen taloudelliset vaikutukset jäänevät vähäisiksi, koska kyseiset henkilöt ovat jo jäseninä jonkin jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmässä. He voivat siten jo hyötyä joistain eduista, kuten tasapuolisen kohtelun periaatteesta sekä kahden- ja monenvälisten sopimusten säännösten soveltamisesta. Lisäksi kolmannen valtion kansalaiset osallistuvat yhteisön kansalaisten tavoin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien kustantamiseen suorittamalla maksuja ja veroja. Siten he osallistuvat myös yhteisön tason yhteensovittamisen kustannuksien kattamiseen. Mikä oikeusperusta asetuksen kolmansien valtioiden kansalaisia? soveltamisalan laajentamiselle koskemaan Yhteisön toimivalta yhteensovittamisen laajentamiseksi koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia voi perustua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 51 ja 235 artikloihin, joihin asetus (ETY) N:o 1408/71 perustuu. Asetus (ETY) N:o 1408/71 ei koske pelkästään vapaaseen liikkuvuuteen liittyviä kysymyksiä, vaan on lisäksi sosiaalisen suojelun väline. Asetuksen soveltamisen kannalta määräävä tekijä ei ole vapaan liikkuvuuden oikeuden käyttäminen vaan se, että henkilö on vakuutettu jossain sosiaaliturvajärjestelmässä. Asetuksen tarkoituksena on säilyttää yhteisön alueella liikkuvien henkilöiden sosiaalinen suojelu siitä riippumatta, missä tarkoituksessa liikkuminen tapahtuu. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 artiklassa mainitun yhteisön yhden päämäärän mukaisesti asetus pyrkii takaamaan sosiaalisen suojelun korkean tason. Asetukseen (ETY) N:o 1408/71 sisältyy myös joukko säännöksiä, joita sovelletaan silloin, kun asianomainen henkilö ei ole käyttänyt hyväkseen oikeuttaan työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, mutta esiin on tullut sosiaaliturvaan liittyvä ongelma, joka on yhteydessä valtioiden rajat ylittävään seikkaan. Asetus takaa sen mukaisesti etuuksien maksun jäsenvaltioon, jossa kyseinen henkilö ei ole koskaan harjoittanut (10 artikla). Asetus antaa jäsenvaltiossa väliaikaisesti oleskeleville henkilöille oikeuden terveydenhoitoon (22 artikla) ja takaa perhe-etuudet toisessa jäsenvaltiossa asuville perheenjäsenille (73 artikla). taloudellista toimintaa On vielä huomautettava, että ensimmäinen yhteensovittamista koskeva asetus, eli asetus N:o talousyhteisön vuonna perustamissopimuksen 51 artiklan perusteella yhdeksän vuotta ennen vuonna 1968 voimaan tullutta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. 1958 Euroopan hyväksyttiin 3, Neuvosto on hyväksynyt joitain asetuksen (ETY) N:o 1408/71 säännöksiä, joita jotka eivät ole siirtotyöläisiä Euroopan yhteisön sovelletaan henkilöihin, näyttävät perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin puolestaan soveltaa asetusta samaan henkilöryhmään. 14 yhteisön Kummatkin perustamissopimuksen 51 artikla antaa yhteisölle mahdollisuuden yhteensovittaa kansallisia järjestelmässä vakuutettujen työntekijöiden osalta, vaikka he eivät ole siirtotyöläisiä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. sosiaaliturvajärjestelmiä kansallisessa tunnustavan Euroopan jossain sen, että on laajennettu Asetuksen oikeusperusta on lisäksi laajentunut käsittämään 235 artiklan, kun itsenäisiä soveltamisalaa asetuksen ammatinharjoittajia15. Koska Euroopan perustamissopimuksen 51 artiklassa ei anneta erikseen mahdollisuutta laajentaa yhteensovittamisen soveltamisalaa kolmansien valtioiden kansalaisiin, 235 artiklaa voitaisiin käyttää täydentävänä oikeusperustana sitäkin suuremmalla syyllä, kun tavoitteena on saavuttaa yhteisön perustamissopimuksen 2 artikla). koskemaan (Euroopan sosiaalisen yhteisön suojelun korkea taso n. SELITYKSIÄ ARTIKLOIHIN 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttaminen 1. 1 artiklan muuttaminen Koska 2 artiklasta poistettaisiin kaikki viittaukset työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kansallisuuteen, olisi samaten poistettava 1 artiklan d ja e alakohdasta käsitteiden "pakolainen" ja "valtioton henkilö" määritelmät. 2. 2 artiklan muuttaminen Tämän ehdotuksen tarkoituksena on ulottaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 itsenäisiä soveltamisala koskemaan kaikkia palkattuja ammatinharjoittajia sekä heidän perheenjäseniään kansallisuudesta riippumatta (yhteisön tai muu). Olisi poistettava viittaukset asianosaisten kansalaisuuteen sekä muiden kuin yhteisön kansalaisten erityisryhmiin (pakolaiset, valtiottomat henkilöt, kolmansien valtioiden kansalaisten jälkeen jääneet). työntekijöitä ja Olisi siis muutettava 2 artiklan 1 kohtaa ja poistettava 2 kohta. yhteydessä Tässä ammatinharjoittajiin tapauksessa, että heidät on sosiaalivakuutusjärjestelmässä. on muistettava, sovelletaan asetusta että työntekijöihin itsenäisiin (ETY) N: o 1408/71 vain siinä jäsenvaltion jossain ja lain mukaan vakuutettu 14 Ks. alaviitteessä 8 mainitut tuomiot sekä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-2/89, Kits van Henningen, 3. 5. 1990 antama tuomio, Kok. 1-1755. 15 Laajentaminen tapahtui 12 toukokuuta 1991 annetulla asetuksella (ETY) N:o 1390/81, EYVL L 143, 29. 5. 1981. 9 3. 22 a artiklan muuttaminen Kun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisala on laajennettu koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia, ei ole enää tarpeen rajoittaa 22 a artiklan soveltamista jäsenvaltioiden kansalaisiin. 4. Uuden 95 c artiklan lisääminen: siirtymäkauden toimenpiteet Tähän artiklaan sisältyvät siirtymäsäännökset, joiden tarkoituksena on suojata ehdotuksessa tarkoitettuja henkilöitä, jotta he eivät menetä oikeuksiaan asetuksen voimaantulon vuoksi. III. ASETUSEHDOTUKSEN PERUSTELUT SUHTEESSA TOISSIJAISUUSPERIAATTEESEEN ehdotus Tämä vastaa perustamissopimuksen 3 b artiklassa asetettua kahta perustetta, jotka ovat tarpeellisuus ja suhteellisuus. asetukseksi neuvoston Euroopan yhteisön toissijaisuusperiaatteen Yhtäältä 51 artikla muodostaa oikeusperustan neuvoston toimenpiteille rajat ylittävän sosiaaliturvan suhteen. Toisaalta asetuksella tapahtuva velvoittavien säännösten antaminen on ilmeisessä suhteessa tavoitteeseen. Olisikin varmistettava yhteisön kansalaisten ja kolmansien valtioiden kansalaisten tasapuolinen kohtelu sosiaaliturvajärjestelmien sosiaalisissa asioissa ja erityisesti ja selkeytettävä yhteensovittamisen osalta. Lisäksi olisi yksinkertaistettava yhteisössä kolmansien valtioiden kansalaisiin sovellettavia säännöksiä. Tämä tavoite katsotaan voitavan saavuttaa parhaiten asiasta säädettävällä asetuksella. jäsenvaltioiden IV. SOVELTAMINEN EUROOPAN TALOUSALUEEN MAISSA Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn 1 tammikuuta 1994 voimaan tulleen sopimuksen16 tavoitteisiin ja periaatteisiin kuuluu henkilöiden vapaa liikkuvuus. Kolmannen osaston henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan 1 jakson 28, 29 ja 30 artiklassa käsitellään työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien vapaata liikkuvuutta. Erityisesti yhteisön perustamissopimuksen 51 artiklan periaatteet, jotka koskevat yhteisön alueella liikkuvien työntekijöiden sosiaaliturvaa. Tästä syystä hyväksyttyä asetusehdotusta on noudatettava myös ETA-valtioissa. toistetaan Euroopan artiklassa 29 16 EYVL L 1, 3. 1. 1994, sellaisena kuin se on muutettuna 21. 3. 1994 tehdyssä ETA:n sekakomitean päätöksessä 7/94 (EYVL L 160, 28. 6. 1994). 10 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia (ETA: n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 51 ja 235 artiklan, ehdotuksen17, ottaa huomioon komission työmarkkinaosapuolia ja siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintokomiteaa, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon18, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon19, se on jonka tehnyt kuultuaan sekä katsoo, että Eurooppa-neuvosto päätti kokouksessaan Korfussa kesäkuussa lisätä ponnisteluja, jotta määriteltäisiin Euroopan unionin tasolla rasismin ja muukalaisvihan torjunnan kattava toimintapa, 1994 neuvosto ja jäsenvaltiot ovat rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla 5 päivänä lokakuuta 1995 annetussa päätöslauselmassa tunnustaneet, että "sosiaalipolitiikan alalla on erittäin tärkeää panna täytäntöön ohjelmia, jotka perustuvat syrjintäkiellon ja tasavertaisen kohtelun periaatteisiin sekä Euroopan unionin että jäsenvaltioiden tasolla niiden osallistuessa yhteiseen taisteluun rasismia ja muukalaisvihaa vastaan toimivaltansa mukaisesti"20, Euroopan parlamentti on useita kertoja kehottanut toteuttamaan yhteisön kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen sosiaaliturvan alalla, ja erityisesti rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismistä sekä Euroopan 1997 (1997) rotusyrjinnän hyväksymässään päätöslauselmassa21 vastaisesta vuodesta 30 päivänä tammikuuta talous- ja sosiaalikomitea on esittänyt saman kehotuksen kolmansista maista, kotoisin olevien siirtotyöläisten asemasta erityisesti 26 päivänä syyskuuta 1991 antamassaan lausunnossa22, Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto-osassa jäsenvaltiot painottavat tarvetta "edistää yhdessä kansanvaltaa jäsenvaltioiden valtiosäännössä ja lainsäädännöissä tunnustettujen tehdyn perusoikeuksien, perusvapauksien ihmisoikeuksien suojaamisesta ja 17 EYVL 18 EYVL 19 EYVL 20 EYVL C 296, 10. 11. 1995, s. 13. 21 EYVL C 55, 24. 2. 1997, s. 17. 22 EYVL C 339, 31. 12. 1991, s. 82. 11 yleissopimuksen sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan pohjalta ja erityisesti vapautta, tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta", Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa säädetään, että unioni "pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisena kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä", ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi yhteisön tavoitteisiin kuuluu edistää sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa ja elintason ja elämän laadun parantamista kaikissa jäsenvaltioissa, sosiaaliturvajärjestelmien liikkuviin palkattuihin soveltamisesta yhteisön alueella työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1408/7123 sovelletaan jo unionin alueella liikkuviin työntekijöihin, vaikka he eivät ole käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen siirtotyöläisinä, huomioon ottaen, että eräitä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 säännöksiä sovelletaan jo nykyisin henkilöihin, jotka eivät ole siirtotyöläisiä EY:n perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, yhteisö voi EY:n perustamissopimuksen 51 artiklan mukaisesti yhteensovittaa kansallisia sosiaaliturvajärjestelmiä kaikkien jossain näistä järjestelmistä vakuutettujen työntekijöiden osalta, vaikka he eivät ole siirtotyöläisiä EY:n perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, merkittävään oikeudelliseen ja hallinnolliseen mutkikkuuteen johtaa niiden säännösten huomattava määrä, joita nykyisin sovelletaan kolmansien valtioiden kansalaisiin heitä koskevissa ongelmissa, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi, jotka koskevat jäsenvaltioiden selkeän ja johdonmukaisen yhteensovittamista koskevan sääntökokoelman puute sosiaaliturvan alalla saattaa aiheuttaa tiettyjä ongelmia, kuten päällekkäisten maksujen perimisen niiltä palvelujen tarjoajilta, joiden palveluksessa on kolmansien valtioiden kansalaisia, olisi laajennettava asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisala koskemaan kolmansien maiden kansalaisia; sen vuoksi olisi muutettava mainittua asetusta, olisi annettava siirtymäsäännöksiä, joiden tarkoituksena on suojata tässä asetuksessa estää heitä menettämästä oikeuksiaan asetuksen tarkoitettuja henkilöitä voimaantulon johdosta, ja asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan laajentaminen koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia vastaa tavoitetta kohdella näitä henkilöitä ja yhteisön kansalaisia tasapuolisesti sosiaaliturvan alalla ja erityisesti jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen osalta, sekä tavoitetta yksinkertaistaa ja selkeyttää yhteisössä sovellettavia säännöksiä, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan laajentaminen koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia ei anna asianosaisille mitään oikeutta maahantuloon, oleskeluun, asuinpaikkaan tai pääsyyn työmarkkinoille jäsenvaltiossa, 23 EYVL N:o L 149, 5. 7. 1971, s. 2. Asetus, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1290/97, EYVL N:o L 176, 4. 7. 1997, s. 1, ja sellaisena kuin se on ajantasalle saatettuna asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL N:o L 28, 30. 1. 1997, s. l. 12 näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen ja aiheellista muuttaa kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevia sääntöjä velvoittavalla yhteisön säädöksellä, jota sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa, ja tällä asetuksella tehdyt muutokset ovat perustamissopimuksen 3 b artiklan kolmannen kohdan määräysten mukaisia, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 1408/71 seuraavasti: 1. Poistetaan 1 artiklan d ja e alakohta. 2. Muutetaan 2 artikla seuraavasti. a) Korvataan 1 kohta seuraavasti: "1. Tätä asetusta sovelletaan palkattuihin työntekijöihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin, jotka ovat tai ovat olleet yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alaisia, sekä heidän perheenjäseniinsä ja jälkeen jääneisiinsä ". b) Poistetaan 2 kohta. 3. Korvataan 22 a artikla seuraavasti: "22 a artikla Erityisiin henkilöryhmiin sovellettavat erityiset säännöt Sen estämättä, mitä 2 artiklassa säädetään, 22 artiklan 1 kohdan aja c alakohtaa jäsenvaltion sovelletaan myös henkilöihin, jotka ovat vakuutettuja jonkin lainsäädännön mukaisesti, ja heidän kanssaan asuviin perheenjäseniin". 4. Lisätään 95 c artikla seuraavasti: "95 c artikla Siirtymäsäännökset asetuksen (EY) N: o* täytäntöönpanoa varten 1. Asetuksella N : o ei anneta mitään oikeuksia aj alle ennen **. 2. Vakuutuskaudet ja tarpeen vaatiessa ennen lainsäädännön mukaisesti täyttyneet asumiskaudet ja kaudet, jolloin henkilö on työskennellyt palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana, otetaan huomioon määritettäessä tämän asetuksen säännösten mukaisesti saatavia oikeuksia. jäsenvaltion 3. Jollei 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, oikeus saavutetaan tämän asetuksen mukaan, vaikka vakuutustapahtuma on sattunut ennen Ehdotuksen mukaisen asetuksen numero. Ehdotuksen mukaisen asetuksen voimaantulopäivä. 13 4. Etuus, jota ei ole myönnetty tai jonka maksaminen on keskeytetty asianomaisen henkilön asuinpaikan tai kansalaisuuden vuoksi, myönnetään tai palautetaan lukien asianomaisen hakemuksesta, jolleivät aikaisemmat oikeudet ole johtaneet kertakorvauksen maksamiseen. 5. Henkilöiden oikeudet, joille on myönnetty eläke voidaan tarkistaa heidän hakemuksestaan, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o säännökset. 6. Jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus jätetään kahden vuoden kuluessa lukien, tämän asetuksen mukaisesti saavutetut oikeudet ovat voimassa kyseisestä lainsäädännön oikeuksien päivämäärästä alkaen, eikä menettämistä lainsäädäntöön voida vedota asianomaisia vastaan. tai vanhentumista koskevaan jäsenvaltion toisen 7. Jos 4 tai 5 kohdassa tarkoitettu hakemus jätetään 6 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisen jälkeen, oikeudet, joita ei ole menetetty tai jotka eivät ole vanhentuneet, jollei ovat voimassa hakemuksen päivämäärästä jäsenvaltioiden lainsäädännössä ole asiasta edullisempia säännöksiä. " alkaen, 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, joka seuraa sen julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 14 ISSN 1024-4492 KOM(97) 561 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 06 Luettelonumero : CB-CO-97-620-FI-C ISBN 92-78-27621-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg yfT


title: Decizia nr. 85/97 a Comitetului mixt al SEE din 12 noiembrie 1997 de modificare a anexei XV (Ajutoare de stat) la Acordul SEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
State aid
agreement (EU)
competition policy
control of State aid
shipbuilding

formats: html pdf print xhtml

text: 134 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 56 21998D0604(06) 4. 6. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 160/44 DECIZIA NR. 85/97 A COMITETULUI MIXT AL SEE din 12 noiembrie 1997 de modificare a anexei XV (Ajutoare de stat) la Acordul SEE COMITETUL MIXT AL SEE, având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost adaptat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98, întrucât anexa XV la acord astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 58/96 a Comitetului mixt al SEE (1); întrucât Regulamentul (CE) nr. 3094/95 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind ajutoarele acordate în domeniul construcțiilor navale (2), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1904/96, care încorporează obligațiile asumate de Comunitatea Europeană în conformitate cu Acordul Organizației pentru Cooperare ș(cid:13)i Dezvoltare Economică (OCDE) privind respectarea condițiilor de concurență normale în domeniul construcțiilor ș(cid:13)i reparațiilor navale comerciale (3) trebuie să fie încorporat în acord, DECIDE: Articolul 1 După punctul 1b (Directiva 90/684/CEE a Consiliului) din anexa XV la acord se inserează următorul punct: „1c. 395 R 3094: Regulamentul (CE) nr. 3094/95 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind ajutoarele acordate în domeniul construcțiilor navale (JO L 332, 30. 12. 1995, p. 1), astfel cum a fost modificat prin: — 396 R 1904: Regulamentul (CE) nr. 1904/96 al Consiliului din 27 septembrie 1996 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3094/95 privind ajutoarele acordate în domeniul construcțiilor navale (JO L 251, 3. 10. 1996, p. 5). În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se adaptează astfel: (a) «articolul 92 din tratat» se citeș(cid:13)te «articolul 61 din Acordul SEE»; (b) «articolul 93 din tratat» se citeș(cid:13)te «articolul 62 din Acordul SEE»; (c) la articolul 7 alineatul (1) ș(cid:13)i articolul 7 alineatul (2) termenul «compatibil cu piața comună» se citeș(cid:13)te «compatibil cu funcționarea Acordului SEE»; (d) la articolul 7 alineatul (1) a doua teză nu se aplică; (e) la articolul 7 alineatul (2) a doua teză nu se aplică; (f) articolul 7 alineatul (3) nu se aplică. ” Articolul 2 Textele Regulamentului (CE) nr. 3094/95 din 22 decembrie 1995 privind ajutoarele acordate în domeniul construcțiilor navale ș(cid:13)i ale Regulamentului (CE) nr. 1904/96 din 27 septembrie 1996 care modifică respectivul regulament în limbile islandeză ș(cid:13)i norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice. (1) (2) (3) JO L 182, 10. 7. 1997, p. 28. JO L 332, 30. 12. 1995, p. 1. JO L 251, 3. 10. 1996, p. 5. 11/vol. 56 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 135 Prezenta decizie intră în vigoare la 13 noiembrie 1997 cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE. Articolul 3 Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE ș(cid:13)i în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene. Articolul 4 Adoptată la Bruxelles, 12 noiembrie 1997. Pentru Comitetul mixt al SEE Preș(cid:13)edintele E. BULL


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3517/97 af Niels SINDAL til Kommissionen. Trafiksikkerhed

eurovoc_concepts:
Denmark
EU programme
action programme
road safety
road traffic
statistics
transport accident
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 25. 5. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 158/137 (98/C 158/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3515/97 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Interventionslagre Kan Kommissionen oplyse, hvor meget det vil koste at destruere de 600. 000 tons oksekłd, der i łjeblikket ligger p(cid:229) EU(cid:146)s interventionslagre? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (18. december 1997) Kommissionen vil gerne understrege, at det (cid:230)rede medlems forespłrgsel er teoretisk, da Kommissionen ikke har til hensigt at lade dette oksekłd g(cid:229) til forbr(cid:230)nding. Omkostningerne ved forbr(cid:230)nding af oksekłd afh(cid:230)nger navnlig af den forh(cid:229)ndenv(cid:230)rende kapacitet og transportens varighed. Buddene p(cid:229) mellem 300 ECU pr. ton og 1 200 ECU pr. ton, som Det Forenede Kongeriges interventionsorgan har modtaget i henhold til forordning (EF) nr. 1757/96 af 10. december 1996 om ekstraordin(cid:230)re supplerende foranstaltninger til stłtte for oksekłdsmarkedet i Det Forenede Kongerige (1), kan tjene som rettesnor. (1) EFT L 230 af 11. 9. 1996. (98/C 158/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3517/97 af Niels Sindal (PSE) til Kommissionen (12. november 1997) Om: Trafiksikkerhed Kan Kommissionen udlevere de til r(cid:229)dighed v(cid:230)rende oplysninger om antallet af dr(cid:230)bte eller s(cid:229)rede i trafikulykker i Danmark i de senere (cid:229)r samt oplyse, hvordan disse tal fortolkes i forhold til dłdsulykker pr. million registrerede biler a) i Danmark og b) i forhold til det samlede tal i EU? Hvad er de estimerede łkonomiske omkostninger af dłdsulykker ved trafikuheld i Danmark? Hvad foresl(cid:229)r Kommissionen, at der kan głres for at antallet af dłde og s(cid:229)rede i trafikuheld reduceres? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (18. december 1997) I 1994 blev 546 mennesker dr(cid:230)bt ved trafikulykker i Danmark, og 9757 kom til skade. Ser man p(cid:229) antallet af dr(cid:230)bte pr. million indbyggere i perioden 1991-94, ligger Danmark bedre end gennemsnittet for Europa. Det er selvfłlgelig sv(cid:230)rt at lave pr(cid:230)cise sammenligninger mellem medlemsstaterne, fordi mange af de faktorer, der spiller ind, ikke er sammenlignelige. Det g(cid:230)lder for eksempel infrastrukturens kvalitet. Men ovenn(cid:230)vnte tal viser tydeligt situationen med hensyn til det relative antal dr(cid:230)bte og tilskadekomne. Og som b(cid:229)de nationale, regionale og lokale politimyndigheder og sikkerhedsorganisationer hele tiden understreger: den kan altid forbedres yderligere. Kommissionen har beregnet, at trafikulykkernes direkte omkostninger (herunder omkostninger til politi og beredskabstjenester, kłretłjsreparationer og produktionstab for de dr(cid:230)bte) ligger p(cid:229) 45. 000 mio. ECU om (cid:229)ret for hele EF. Deler man dette tal med de 45. 000 (cid:229)rlige trafikdr(cid:230)bte, f(cid:229)r man et gennemsnit p(cid:229) 1 mio. ECU i omkostninger pr. dłdsulykke med tilhłrende tilskadekomster. Bruges disse tal for Danmark ville omkostnin- gerne ved trafikdrab blive cirka 550 mio. ECU om (cid:229)ret


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2249/97 DER KOMMISSION vom 12. November 1997 über die Erteilung von Einfuhrlizenzen für Knoblauch mit Ursprung in China

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
quantitative restriction


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3714/97 von Luciano VECCHI an die Kommission. Behinderung der Freizügigkeit für Ärzte im Vereinigten Königreich

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 174/106 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 8. 6. 98 (98/C 174/164) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3710/97 von Phillip Whitehead (PSE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Tierversuche im Zusammenhang mit Kosmetika Ist die Kommission bereit, bei der Vergabe des Umweltzeichens zu beru¤cksichtigen, ob bei den entsprechenden Tests auf Grausamkeiten an Tieren verzichtet wurde? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (15. Januar 1998) Die Aufstellung von Kriterien speziell zum Schutz der Tiere ist in dem mit der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 des Rates (1) festgelegten System zur Vergabe eines Umweltzeichens nicht vorgesehen. Ein Umweltzeichen kann jedoch nicht fu¤r Erzeugnisse vergeben werden, die den Gemeinschaftsvorschriften u¤ber Tierversuche, wie der Richtlinie 86/609/EWG (2) zum Schutz der fu¤r Versuche und andere wissenschaftliche Zwecke verwendeten Tiere, entgegenstehen. Bis jetzt handelt es sich um eine rein theoretische Frage, da fu¤r Produkte wie Kosmetika keine Kriterien fu¤r die Vergabe des Umweltzeichens festgelegt worden sind. Im Vorschlag der Kommission (3) zur A¤ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 sind keine speziellen Anforderungen zum Schutz der Versuchstiere vorgesehen. (1) ABl. L 99 vom 11. 04. 1992. (2) ABl. L 358 vom 18. 12. 1986. (3) Dok. KOM(96) 603 endg. (98/C 174/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-3714/97 von Luciano Vecchi (PSE) an die Kommission (12. November 1997) Betrifft: Behinderung der Freizu¤gigkeit fu¤r A¤ rzte im Vereinigten Ko¤nigreich Mehrere EU-Bu¤rger, die ordnungsgema¤(cid:223) im Besitz eines akademischen Abschlu(cid:223)zeugnisses in Medizin und Chirurgie sind und u¤ber die nachgewiesene Befa¤higung zur Ausu¤bung des Arztberufes verfu¤gen oder eine medizinische Fachausbildung erhalten haben, wurden beim Zugang zum Arztberuf Opfer offensichtlicher Diskriminierungen durch die Beho¤rden des Vereinigten Ko¤nigreiches. Dabei zeigt sich insbesondere, da(cid:223) in zahlreichen Fa¤llen den in anderen La¤ndern der Gemeinschaft ausgebildeten A¤ rzten der Besitz der MRCP-Bescheinigung (Member of the Royal College of Lysicians), die nur im Vereinigten Ko¤nigreich nach zweija¤hriger Praxis in Allgemeinmedizin erlangt werden kann, zur Pflichtauflage gemacht wird, um entsprechende A¤ rztestellen bekleiden oder Ausbildungsaufgaben wahrnehmen zu ko¤nnen, wogegen dies in den u¤brigen La¤ndern Europas nicht erforderlich ist. Dieser Sachverhalt steht in offensichtlichem Widerspruch zu den Grundsa¤tzen der Freizu¤gigkeit von Arbeitnehmern und zu den horizontalen und vertikalen Richtlinien bezu¤glich des Zugangs zu den reglementier- ten Berufen. 1. Sind der Kommission diese Fa¤lle von Diskriminierung bekannt? 2. Hat die Kommission Ma(cid:223)nahmen gegen die Beho¤rden des Vereinigten Ko¤nigreiches eingeleitet, um die bestehenden Probleme zu lo¤sen, oder gedenkt sie dies zu tun? 3. Welche Rechtsmittel ko¤nnen Bu¤rger der Gemeinschaft gegen derartige Diskriminierungen einlegen? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (6. Januar 1998) 1. und 2. Ohne na¤here Angaben, die es ihr ermo¤glichen wu¤rden, die erforderlichen Nachforschungen zu diesem Problem anzustellen, bedauert die Kommission, da(cid:223) sie vorla¤ufig nicht auf die Frage des Herrn Abgeordneten antworten kann. Sie bittet Sie daher, den beanstandeten Sachverhalt na¤her zu erla¤utern