eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
action programme
energy policy
international cooperation

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 11. 1997 KOM(97) 550 endelig udg. 97/0302 (CNS) Forslag till RÅDETS BESLUTNING om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998 - 2002) og DERTIL KNYTTEDE FORANSTALTNINGER (forelagt af Kommissionen) msk W"' • 3R j_M|. BEGRUNDELSE INDLEDNING 1. EN MERE SAMMENHÆNGENDE OG GENNEMSLAGSKRAFTIG ENERGIPOLITIK 1. 1 Generelle betragtninger 1. 1. 1 Horisontale aktioner 1. 1. 2 Temaprogrammer 1. 1. 3 Koordinering af de energipolitiske elementer i andre EF-programmer og -politikker 1. 2 Rammeprogrammets struktur 1. 2. 1 Lovgivningsmæssige bestemmelser 1. 2. 2 Organer ; 1. 2. 3 Forvaltning og kontrol 1. 3 Aktioner og programmer 1. 3. 1 Fremtidsanalyser og overvågning af markederne (jf. bilag II) 1. 3. 2 Internationalt energisamarbejde (jf- bilag III) 1. 3. 3 Fremme af vedvarende energi og implementering af en strategi og en EF-handlingsplan på området (jf. bilag IV) 1. 3. 4 Fremme af energieffektivitet (jf. bilag V) 1. 3. 5 Fremme af ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel (jf. bilag VI) 1. 3. 6 Samarbejde i den nukleare sektor om sikkerhed, industrielt samarbejde med Rusland og de nye uafhængige stater, transport af radioaktivt materiale, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med sådant materiale (jf. bilag VII) 1. 4 Koordinering med energipolitiske elementer i andre EF-programmer og -politikker 1. 4. 1 Støtte til forskning og teknologisk udvikling 1. 4. 2 Transeuropæiske energinet 1. 4. 3 Andre politikker og programmer 1. 5 Generelle finansielle betragtninger 2. BEDRE INTERN KOORDINERING AF DE ENERGIPOLITISKE ELEMENTER I DE FORSKELLIGE EF- POLITIKKER KONKLUSION BILAG X -ii - „ 3 7 7 7 8 8 8 8 9 10 10 10 12 15 17 18 19 23 23 23 24 24 25 26 FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998 - 2002) og dertil knyttede foranstaltninger BEGRUNDELSE INDLEDNING Der er ved flere lejligheder, når energisektoren har været til debat i institutionerne, blevet ytret ønske om et rammeprogram for de forskellige energipolitiske foranstaltninger; senest har dette ønske givet sig udslag i en formel anmodning fra Rådet1. Europa-Parlamentet2 og Det Økonomiske og Sociale Udvalg3 gav i forbindelse med deres behandling af Kommissionens meddelelse "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger''4 udtryk for samme opfattelse. Med den udvikling, der sker på energiområdet - en vital sektor for EU's økonomi og for EU-borgernes velfærd - er der brug for en fyldestgørende energistrategi. At det på topmødet i Denver blev besluttet at holde et G8-topmøde i Moskva i foråret 1998, som udelukkende skal beskæftige sig med energispørgsmål, viser med al ønskelig tydelighed, hvor betydningsfuld denne sektor og den dermed forbundne problematik er. I Kommissionens meddelelse af 23. april 1997 med titlen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltningef\ som blev udarbejdet efter udtrykkelig anmodning fra Rådet, tegnede der sig følgende klare situationsbillede: 1) EU står - og vil i stigende grad komme til at stå - over for store energistrategiske udfordringer. 1 Rådets resolution af 8. juli 1996 om hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Uniori (EFT nr. C 224 af 1. 8. 1996) og Rådets forordning (EF) nr. 701/97 om vedtagelse af SYNERGY • programmet (EFT nr. L 104 af 22. 4. 1997). 2 PEdok 3 CES dok 4 KOM(97) 167 endelig udg. af 23. 4. 1997. a) Forsyningsafliængigheden i forhold til omverdenen, der i dag er på 50%, vil i 2020 - hvis den nuværende tendens fortsætter, og der ikke træffes nogen foranstaltninger - kunne nå op på 80% for kul, 70% for naturgas og 90% for olie, og man må regne med, at naturgas og olie i en overskuelig fremtid forbliver de to vigtigste energikilder i Europa; dertil kommer, at denne afhængighed skal ses i en geopolitisk kontekst, hvis udvikling det er svært at spå om; det er i den forbindelse værd at bemærke, at Rådets Analyse- og Planlægningsenhed (COPLA) af Den Politiske Komité (FUSP) er blevet pålagt i løbet af andet halvår af 1997 at fokusere på den betydning, som de nye geopolitiske forhold på energiområdet har for EU. Der er brug for en forsyningssikkerhedsstrategi, der bygger på diversificering af energikilderne, fremme af EU-interne vedvarende energikilder og en rationel energiudnyttelse kombineret med et udvidet internationalt samarbejde og med udviklingen af transeuropæiske energinetinfrastrukturer, der forbinder EU med dens eksterne leverandører. b) Der er behov for kraftigt at støtte EU-virksomhedernes konkurrenceevne, idet disse alt for ofte tynges af energiomkostninger, der er højere end dem, deres konkurrenter i USA operer med tredjelande og navnlig (energiomkostningerne for EU-virksomheder inden for den kemiske industri skønnes f. eks. at ligge 45% over de omkostninger, amerikanske virksomheder må afholde). i c) Det er - på baggrund af EU-borgernes bekymringer og Fællesskabets internationale forpligtelser - nødvendigt at sørge for, at energimarkedet udvikler sig på en måde, der er forenelig med miljømålene. Den foruroligende høje forurening i de europæiske byer og klimaændringens påvirkning af miljøet og folkesundheden er en tydelig påmindelse til regeringerne og borgerne om, at der omgående må træffes vidtrækkende energipolitiske foranstaltninger og valg. Dette understreges også af de diskussioner, der for øjeblikket finder sted om klimaændringskonventionen, og de foranstaltninger, som skal iværksættes efter Kyoto-konferencen. De beslutninger, der skal træffes, indebærer en tilbundsgående ændring af forbrugsvanerne, som skal bringes i stand gennem en voluntaristisk efterspørgsels- og udbudspolitik. 2) Fællesskabet har iværksat talrige aktioner på energiområdet, men der er tale om spredte aktioner: a) enten hører de hjemme under energipolitikken som sådan, men er så fordelt på forskellige programmer, der er iværksat på forskellige tidspunkter og i forskellige sammenhænge5, b) eller også hører de ind under forskellige EF-politikområder som f. eks. miljø, skatter og afgifter, eksterne aktioner6, det indre marked, strukturpolitik, forskning eller landbrug. 5 SAVE, ALTENER, SYNERGY mv. Derme situation afspejler, hvordan energispørgsmålene gennem tiderne er blevet grebet an i Fællesskabet, og hvordan man har ønsket at tage fat på alle aspekter af dette problemkompleks. De instrumenter, der er indført i dette øjemed, har stået deres prøve, og alt i alt må resultatet siges at være tilfredsstillende. En sådan spredning har imidlertid flere uheldige konsekvenser: • en vis mangel på gennemsigtighed i forhold til de involverede parter; • risiko for overlapning; • fare for manglende sammenhæng mellem de forskellige aktioner; • forvaltningsmæssige vanskeligheder; • en ikke altid optimal udnyttelse af ressourcerne; • forpassede lejligheder til at udnytte synergien og komplementariteten mellem aktionerne maksimalt. Hvis Fællesskabets energipolitik ordentligt skal kunne klare de udfordringer og vanskeligheder, som den vil komme til at stå overfor, må den gøres både mere målrettet og mere samlet. En afgørende faktor er i den forbindelse etableringen af det indre marked for gas og elektricitet, som bygger på princippet om konkurrenceprægede, åbne markeder. For at de aktioner, som konkret iværksættes af Fællesskabet, kan blive led i en effektiv politik, må der være tale om en målrettet, samlet indsats. På energiområdet betyder dette, at der må tre højtprioriterede mål: fokuseres på følgende • forsyningssikkerhed; • konkurrenceevne; • miljøbeskyttelse. Hver eneste energipolitiske aktion skal - uanset om den iværksættes som led i energipolitikken som sådan eller hører ind under en anden EF-politik - bidrage til at virkeliggøre disse mål. Satser man imidlertid i praksis blot på hvert enkelt mål for sig, vil man hurtigt udtømme sine muligheder, og man risikerer endda at opleve, at målene indbyrdes kommer i modstrid. Da energipolitikken er et led i et kompliceret større hele, er det nødvendigt - måske mere end på andre områder - at finde en tilfredsstillende balance mellem de forskellige politiske, økonomiske og sociale hensyn. Kun Bl. a. energiaspekterne af PHARE- og TACIS-programmerne. gennem en virkelig samlet strategi kan der tages passende hensyn til alle aspekter af de problemer, der kalder på en løsning, som man f. eks. så det i forbindelse med auto-oil-programmet. Det er også meget betegnende, at Agenda 2000 indeholder følgende passus: "De eksterne aspekter i EF's politikker, såsom miljøpolitikken og energipolitikken, indgår i højere grad end tidligere som en integrerende del af politikken udadtil". Energiområdet må således prioriteres højere. For at EU-støtten kan udnyttes optimalt, må energipolitiske aktioner iværksættes efter følgende retningslinjer: • • hver enkelt fællesskabsaktion skal direkte bidrage til at virkeliggøre et eller flere af de tidligere nævnte højtprioriterede mål; der skal ske en markant forbedring af koordineringen mellem alle aktioner, der indeholder et energipolitisk element; • samarbejdet mellem de forskellige og medlemsstaterne institutionerne overensstemmelse med nærhedsprincippet; involverede parter skal fremmes i EF- fuld i • der skal kunne reageres hurtigt, hvis situationen ændrer sig; • procedurerne skal tydeliggøres og forenkles; • aktionerne skal udbygges i forhold til prioritering og behov. Endelig er det vigtigt, at dette princip om sammenhæng og koordinering bliver fulgt på alle niveauer : • inden for EF-energipolitikken som sådan: det er i dette perspektiv, energirammeprogrammet (jf. afsnit 1) skal ses; • mellem de forskellige energipolitiske elementer i flere af de andre EF- politikker: dette skal sikres via etableringen af en passende instans internt i Kommissionen (jf. afsnit 2) og via en styrkelse af den nuværende koordinering; • i forhold til medlemsstaterne og de berørte parter7. Man skal også sørge for, at rammeprogrammet udadtil kommer til at fremstå som formulere en en sammenhængende helhed. I dette øjemed vil Kommissionen række centrale budskaber og udpege bestemte målgrupper for alle oplysnings- og formidlingsaktiviteter i tilknytning til programmet. Der vil også blive gjort en Samarbejdet med medlemsstaterne og de berørte parter skal foregå i de relevante fora, jf. dels Kommissionens afgøreise nr. 96/642 af 8. november 1996 om oprettelse af et rådgivende energiudvalg, dels forslaget til Rådets afgørelse (KOM(97) 436 endelig udg. ) om tilrettelæggelse af samarbejdet omkring Fællesskabets vedtagne energimål. indsats over for den brede offentlighed, og i den forbindelse vil de eksisterende informationscentre i medlemsstaterne blive inddraget. 1. EN MERE SAMMENHÆNGENDE OG GENNEMSLAGSKRAFTIG ENERGIPOLITIK 1. 1 Generelle betragtninger Et energirammeprogram har først og fremmest til formål at sikre, at aktioner, der iværksættes som led i energipolitikken for at nå de fastsatte mål, bliver sammenhængende og effektive. Det vil således være et redskab til at rationalisere de programmer, der hører direkte ind under denne politik, og opnå den maksimale ekstragevinst. Som nævnt ovenfor er disse programmer blevet udformet og iværksat på forskellige tidspunkter og i forskellige sammenhænge: de må nu gøres til en del af en mere samlet, gennemsigtig og effektiv strategi, som fastlægges for fem o ar. Denne strategi skal struktureres omkring horisontale aktioner og temaprogrammer eller -aktioner. Disse to kategorier af aktioner, som beskrives nærmere i punkt 1. 3, skal supplere hinanden, og de forskellige aktioner skal tilrettelægges på en sådan måde, at de fokuserer på de højtprioriterede mål, som til enhver tid skal fungere som referenceramme for alle iværksatte aktioner. For så vidt angår ressourcerne (jf. punkt 1. 5) er de foreslåede bevillinger fastsat under hensyn til de nuværende finansielle overslag. Siden hen vil en nyvurdering og/eller en forhøjelse kunne komme på tale alt efter politisk prioritering og behov. 7. /. 1 Horisontale aktioner Horisontale aktioner er aktioner, der ikke er afgrænset til et enkelt særprogram, og som globalt bidrager til at nå de højtprioriterede mål. Sådanne aktioner skal have et mål i sig selv, men de skal samtidig sikre, at de aktioner, der iværksættes som led i temaprogrammerne, bliver koordineret på rammeprogramniveau, og at de energipolitiske aktioner kommer til at hænge sammen med de andre EF-politikker. Det drejer sig om aktioner inden for: • fremtidsanalyser og overvågning af markederne • internationalt energisamarbejde. 1. 1. 2 Temaprogrammer Temaprogrammer er programmer, som modsvarer specifikke temaer, der prioriteres højt i EU's energipolitik; deres berettigelse ligger i, at de er med til at virkeliggøre de energipolitiske mål, idet der især fokuseres på miljøvenlige teknologier og bæredygtig udvikling: (1) fremme vedvarende energi og implementere en strategi og en EF- handlingsplan frem til 2010 (2) fremme energieffektivitet og energibesparelser (3) fremme rene og effektive teknologier til udnyttelse af fast brændsel (4) industrielt samarbejde om sikkerhed i den nukleare sektor, samarbejde med de nye uafhængige stater, transport af radioaktivt materiale, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med sådant materiale. 1. 1. 3 Koordinering af de energipolitiske elementer i andre EF- programmer og -politikker Denne koordinering vedrører især to former for aktioner, som er af stor betydning for energisektoren - både når det gælder indhold, og når det gælder ressourceomfang - men som indgår i en særlig proceduremæssig ramme og derfor ikke er egentlige led i dette rammeprogram; det drejer sig om: • støtte til forskning og teknologisk udvikling (FTU) • transeuropæiske energinet. Der vil imidlertid også blive lagt stor vægt på at forbedre koordineringen mellem alle de andre politikker eller programmer, der omfatter et energipolitisk element, som f. eks. eksterne aktioner (PHARE-, TACIS-, MEDA-programmerne), strukturfondene eller investeringsstøtte. 1. 2 Rammeprogrammets struktur 1. 2. 1 Lovgivningsmæssige bestemmelser Rammeprogrammet skal iværksættes ved hjælp af: • en grundbeslutning, som skal indeholde bestemmelser om de generelle rammer, programmets varighed, dets vigtigste finansielle elementer og de organer, der skal stå for forvaltningen; som bilag til denne grundbeslutning findes der en vejledende fordeling af ressourcerne på de forskellige specifikke aktioner; • det fornødne antal særforanstaltninger, som skal fastlægge mål, indhold og generelle betingelser for hver enkelt aktion, og som, hvor det er relevant, skal træde i stedet for tilsvarende retsakter, som gælder for øjeblikket, eller som er ved at blive vedtaget (jf. bilag II- VII). Retsgrundlaget for beslutningen om selve rammeprogrammet er EF- traktatens artikel 235. De specifikke aktioner, som særlig fokuserer på miljøvenlige teknologier, vil blive baseret på artikel 130 S, stk. 1, og de øvrige aktioner på artikel 235. For at opnå den størst mulige gennemsigtighed og sikre, at strategien udformes og udmøntes på en sammenhængende måde, skal disse tekster betragtes som et samlet hele. 1. 2. 2 Organer Da det styrende princip går ud på at skabe størst mulig sammenhæng, må der lægges særlig vægt-på at sikre en effektiv beslutningsproces, hvis centrale elementer skal være bedre koordinering, større fleksibilitet og bedre informationscirkulation. for energirammeprogrammet Dette skal opnås ved at nedsætte ét enkelt udvalg af rådgivende karakter aktioner og temaprogrammer). Dette fælles udvalg skal samarbejde med alle berørte instanser, navnlig de forskellige udvalg, som nævnes nedenfor. Det skal aktivt medvirke til at koordinere de energiaktioner, der iværksættes som led i de forskellige EF-politikker, og skal behandle den rapport om den indbyrdes koordinering af aktionerne, som med jævne mellemrum udarbejdes af Kommissionen. (horisontale Da der imidlertid vil skulle tages stilling til meget forskelligartede og teknisk set komplicerede spørgsmål, skal arbejdsmetoderne og organiseringen være så fleksibel som muligt, således at al nødvendig ekspertise kan inddrages. Det fælles udvalg sørger selv for at tilrettelægge en arbejdsgang, der opfylder dette krav. Nedsættelsen af dette udvalg far ingen betydning for nogle af de organer, der er nedsat i et ganske bestemt øjemed, idet de får lov til at fortsætte deres arbejde. Det drejer sig bl. a. om: - Det Rådgivende Energiudvalg8; - udvalget vedrørende samarbejdet omkring Fællesskabets vedtagne mål9; - udvalget vedrørende retningslinjer (transeuropæiske energinet); 8 Kommissionens afgørelse 96/642 af 8. november 1996 om oprettelse af et rådgivende energiudvalg (EFT nr. L 292 af 15. 11. 1996). 9 Forslag til Rådets afgørelse (KOM(97) 436 endelig udg. ) om tilrettelæggelse af samarbejdet omkring Fællesskabets vedtagne energimål. - FTU-forvaltningsorganer, der er nedsat i henhold til fjerde og femte FTU-rammeprogram. 1. 2. 3 Forvaltning og kontrol Med en sådan helhedsstrategi og sådanne fælles instrumenter og organer kan man, bl. a. fordi man undgår overlapninger, sikre: • en optimal forvaltning af ressourcerne (som også skal sikres gennem anvendelse af costbenefitanalyser); • fuldstændig gennemsigtighed for alle involverede parter (institutioner, medlemsstater, virksomheder). Aktionerne skal underkastes en systematisk regelmæssig evaluering. Kommissionen skal hvert år gøre status over gennemførelsen af rammeprogrammet og dets specifikke elementer og foretager på baggrund heraf den nødvendige løbet af rammeprogrammets tredje år og under alle omstændigheder, inden den fremsætter forslag om en eventuel ændring af rammeprogrammet eller en eventuel vedtagelse af efterfølgende programmer, lade uafhængige eksperter foretage en samlet ekstern evaluering af gennemførelsen af de EF-aktioner, der er iværksat som led i energirammeprogrammet. tilpasning. Kommissionen skal i 1. 3 Aktioner og programmer af vil medføre rammeprogrammet Etableringen en mærkbar rationalisering af alle de aktioner og programmer, der er nævnt i punkt 1. 1. 1 og 1. 1. 2, og indebære en ekstra gevinst i kraft af øget synergi og komplementaritet mellem disse aktioner og programmer. Formålet med dette afsnit er at beskrive disse aktioner og/eller programmer og kortlægge, hvordan de vil kunne udbygges eller styrkes, hvis behovet opstår, eller den politiske prioritering taler herfor. I overensstemmelse med Kommissionens Agenda 2000-henstillinger om at styrke før tiltrædelsesstrategien vil ansøgerlandene få mulighed for at deltage i alle aktioner og programmer, der iværksættes som led i dette rammeprogram. Horisontale aktioner /. 3. 1 Fremtidsanalyser og overvågning af markederne (jf. bilag II) Ved fastlæggelsen af en energipolitik må der i endnu højere grad end ved andre politikker tages højde for udviklingsperspektiverne på mellemlang og lang sigt. Dette fremhævede Kommissionen i sin hvidbog om energi10, 10 "Energipolitik i Den Europæiske Union" (KOM(95) 682 endelig udg. af 13. 12. 1995). 10 og det blev bekræftet af Rådet og Europa-Parlamentet, da de behandlede nævnte hvidbog. Undersøgelser, analyser, prognoser og anden dertil knyttet aktivitet (udbredelse og gennemgang af resultaterne) indgår allerede i det arbejde, som Kommissionen udfører i forbindelse med fastlæggelsen af en energipolitik. Kommissionen udnytter her den ekspertise, som den har oparbejdet i de mest ansete europæiske centre. Derigennem undgår man overlapninger, og man opnår den mest omkostningseffektive udnyttelse af de resultater og den viden, der er tilvejebragt ved hjælp af midler fra Kommissionens forskellige tjenestegrene og/eller medlemsstaterne. sig for øjeblikket Der er imidlertid brug for et bedre fælles analysearbejde: på energiområdet befinder analysearbejdet i en overgangsfase, hvilket komplicerer det en del. De økonomiske forhold er nemlig i færd med at ændre sig, idet vi står over for en gradvis liberalisering af energimarkederne, stadig mere omfattende miljøkrav og teknologiske perspektiver, som gør det nødvendigt at udvikle og anvende nye koncepter og andre metoder under hensyntagen til det arbejde, der har fundet sted som led i FTU-rammeprogrammet. I forbindelse med nærværende rammeprogram skal det nye analysearbejde derfor være mere vidtrækkende, hvilket skal ske ved at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne for så vidt angår prognoser og ved at inddrage virksomhederne, de akademiske kredse og andre, der ligger inde med viden og erfaring, i analysearbejdet. Det grundlæggende sigte med dette program og de aktioner, der foreslås for at imødekomme dette behov, er at sørge for, at de energipolitiske beslutninger, der træffes på henholdsvis nationalt plan og EF-plan, kan træffes på et fælles analysegrundlag. Hensigten er helt klart ikke at gøre analysearbejdet ensartet; det drejer sig blot om at afstemme holdningerne, således at beslutningstagerne får et identisk referencegrundlag for så vidt angår: • økonomiske undersøgelser og analyser; • energiprognoser; • dynamikken i energisystemerne. I den forbindelse bør man være særlig opmærksom på de virkninger, som overgangen til den fælles valuta vil fa, idet en olieprisfastsættelse i euro forventes at påvirke konkurrenceevnen i positiv retning. Denne aktion, som tager sigte på i højere grad at koordinere, hvilke elementer der skal tages i betragtning, skal baseres på et reelt partnerskab mellem Kommissionen, medlemsstaterne og aktører på energiområdet, og det skal konkret udmøntes i et arbejdsprogram, der involverer energisektoren i bred forstand. Ved at opstille afstemte indkredse, hvilke analyseprocedurer bliver det muligt bedre at spørgsmål der først og fremmest må tages fat på i forhold til de andre 11 højtprioriterede mål: miljøbeskyttelse. forsyningssikkerhed, konkurrenceevne og På denne baggrund er dette program først og fremmest rettet mod følgende indsatsområder: (a) en indkredsning på europæisk plan af, hvilke problemer der er de vigtigste for så vidt angår den fremtidige efterspørgsel og produktion af energi og energipolitikken generelt, idet der skal lægges særlig vægt på: • strategier, som tackle de energimæssige tager sigte på at vanskeligheder, som klimaændringen og miljøproblematikken generelt stiller os overfor (herunder en vurdering af omkostningerne ved mulige løsningsstrategier); • den dynamik, der ligger i liberaliseringen af energimarkederne og til konsekvenser for markedsstrukturerne, navnlig med hensyn virksomhedernes fremtid og adfærd; • energimarkedstendenserne på verdensplan og disses indflydelse på EU's afhængighed af omverdenen (især den forventede markante stigning i efterspørgslen efter energi i Asien og Latinamerika); (b) en forbedring af analysekapaciteten, således at det bliver muligt at afkode energitendenserne og opstille mulige scenarier på et sammenligneligt grundlag i alle medlemsstater under hensyntagen til især ændringen i markedsstrukturerne og den udfordring, som klimaændringen udgør. På baggrund af de højtprioriterede mål på energiområdet er der helt klart behov for en aktion på dette område, i særdeleshed når man tænker på de miljømæssige aspekter (som på ny blev fremhævet af Rådet på samlingen den 27. maj 1997) og på færdigetableringen af det indre marked for energi, som er af afgørende betydning for de europæiske virksomheders konkurrenceevne. Denne foranstaltning bidrager til at virkeliggøre de energipolitiske mål, som fremhæves i hvidbogen, og gør det muligt at øge den indsats, der allerede gøres. De årlige bevillinger, der er nødvendige for at kunne gennemføre disse aktioner, fremgår af finansieringsoversigten i bilag II. 1. 3. 2 Internationalt energisamarbejde (jf. bilag III) Den internationale dimension får større og større betydning i EU's energipolitiske overvejelser. EU's stigende afhængighed af sine eksterne leverandører giver i første omgang anledning til overvejelser om forsyningssikkerheden. En anden komplicerende faktor er, at der i udviklingslandene er ved at opstå energimarkeder, der præges af en meget kraftig efterspørgsel, 12 hvorimod det europæiske marked nu kun vokser langsomt. De europæiske virksomheders konkurrenceevne i forhold til disse nye markeder er også af stor betydning. De store miljøproblemer, der er forbundet med energiforbruget, er nu verdensomspændende, og derfor er der behov for et globalt samarbejde, som tager hensyn til alle de involverede parters situation, og som navnlig tager i betragtning, at energi udgør et helt centralt element i en bæredygtig økonomisk udvikling. Endelig er det vigtigt allerede nu at foregribe og forberede de tilpasninger af EU's energipolitik, som udvidelsen vil gøre nødvendig. SYNERGY-programmet er energirammeprogrammets vigtigste eksterne komponent. Det udgør forbindelsen mellem en intern politik og Fællesskabets foranstaltninger udadtil og er et vigtigt redskab til støtte for EF-virksomhedernes indtrængning på de store eksterne markeder. Det er i den forbindelse vigtigt at understrege, at EU med de teknologier, der er udviklet på områderne vedvarende energi og energieffektivitet, råder over et stort potentiale med hensyn til industriel produktion og jobskabelse, og dette potentiale vil kunne udvikles, hvis medlemsstaterne får nye afsætningsmuligheder i tredjelande. på internationalt I forhold til de andre EF-instrumenter, som kan anvendes i forbindelse med energiforanstaltninger over for tredjelande, skal SYNERGY - programmet først og fremmest virkeliggøre energirammeprogrammets tre mål konkurrenceevne, forsyningssikkerhed og miljøbeskyttelse. Endvidere skal SYNERGY- programmet forskellige styrke koordineringen af Fællesskabets internationale energiforanstaltninger, så de bliver mere effektive, og sikre en foranstaltninger og de foranstaltninger, der iværksættes af de internationale energiorganisationer. sammenhæng mellem disse samlede større plan: den Inden for en overordnet ramme, hvor der i større grad tages hensyn til alle energimæssige aspekter, og hvor der opereres med en strategi på mellemlang sigt, skal SYNERGY-programmet bidrage til finansieringen af samarbejdsaktioner, der går ud på at udforme, udarbejde og gennemføre en energipolitik på områder af fælles interesse. SYNERGY-programmet finansierer imidlertid ikke aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling eller demonstrationsprojekter og deltager heller ikke i finansieringen af investeringer i energiinfrastruktur. Projekter af denne art kan nemlig finansieres via andre EF-instrumenter. SYNERGY- programmet er heller ikke et instrument, som skal anvendes i forbindelse med bistand til tredjelande eller økonomisk samarbejde med tredjelande. Aktioner i SYNERGY-programmets regi er først og fremmest rettet mod tredjelande, som står over for energimæssige udfordringer, i første række landene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater, tredjelandene i Middelhavsområdet, landene i Latinamerika og Asien samt de lande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet, som er parter i Lomé- endvidere via SYNERGY-programmet konventionen. Der kan samarbejdes med internationale energiorganisationer (som f. eks. Det 13 og Den Energiagentur Latinamerikanske Internationale Energiorganisation), med internationale finansielle institutioner (EIB, Verdensbanken, EBRD) og med udviklede lande (USA, Japan, Norge,. ) med henblik på at iværksætte aktioner til gensidig fordel i tredjelande. Programmet skal helt klart tage sigte på at varetage Fællesskabets interesser. Aktionerne vil således for størstedelens vedkommende kunne iværksættes alene på EU's initativ, ikke blot når det drejer sig om energiefterspørgsel, men også når det drejer sig om energiudbud. På grundlag af disse retningslinjer er der i bilaget til beslutningen om SYNERGY-programmet opstillet et flerårigt program over påtænkte aktioner og en liste over, hvilke modtagerlande der skal prioriteres højest. Inden for rammerne af dette flerårige program skal der så hvert år udarbejdes konkrete aktionsplaner under hensyntagen til: • Fællesskabets andre programmer og instrumenter; • medlemsstaternes egne aktioner i visse tredjelande; • medlemsstaternes nationale industriers behov; • modtagerlandenes behov. Disse planer skal, for at der kan tages behørigt hensyn til alle i samråd med alle berørte komplementaritetsaspekter, udarbejdes tjenestegrene i Kommissionen og forelægges derefter for det fælles udvalg, der er nedsat ved Rådets beslutning om energirammeprogrammet. Dette udvalg skal endvidere forelægges regelmæssige rapporter om gennemførelsen af de forskellige programmer. Samarbejdet vil konkret komme til at bestå af: • energipolitisk rådgivning; • udsendelse af eksperter til relevante instanser i tredjelandene; • energiundersøgelser og-prognoser; • støtte til internationale energipolitiske tænketanke og konsulentnet; • uddannelseaktioner (kurser, seminarer, virksomhedsbesøg); • koordinering af de forskellige EF-instrumenter, der kan anvendes til internationale energiforanstaltninger; • informationsformidling (brochurer, nyhedsbreve); • dialog og udveksling af oplysninger og erfaringer via konferencer, seminarer mv. 14 SYNERGY-programmet kan finansiere et givet projekt 100%, hvis projektet udelukkende er i EF's interesse; ellers vil der være tale om samfinansiering med en anden part. Den finansielle ramme for dette program skal være så stor, at programmet effektivt kan være med til at sikre en større sammenhæng og komplementaritet mellem de interne og de eksterne dimensioner i EU's politik som understreget af Kommissionen i Agenda 200011. Fordelingen af de nødvendige midler fremgår af finansieringsoversigten i bilag III. Temaprogrammer 1. 3. 3 Fremme af vedvarende energi og implementering af en strategi og en EF-handlingsplan på området (jf. bilag IV) Vedvarende energi er med til at beskytte miljøet, men bidrager derudover til forsyningssikkerheden ved en diversificering af energikilderne. Øget anvendelse af vedvarende energi er også med til at virkeliggøre andre meget vigtige EF-mål som f. eks. regional udvikling, økonomisk og social samhørighed, beskæftigelse og konkurrenceevne. Denne aktion, hvis vigtigste elementer allerede figurerer i det forslag, som Kommissionen har forelagt vedrørende ALTENER II-programmet12, skal bidrage til større anvendelse af vedvarende energi og således øge den andel af Fællesskabets energibalance, som denne form for energi tegner sig juridiske, tilvejebringes ved at socioøkonomiske og administrative betingelser, der er nødvendige for at udmønte den hvidbog og handlingsplan for vedvarende energi frem til 201013, som er under vedtagelse i Kommissionen i forlængelse af de indgående diskussioner om grønbogen fra 199614. for; dette skal skabe de Når først disse betingelser er fastlagt, vil det være lettere at tilskynde til private og offentlige investeringer i produktion og anvendelse af vedvarende energi. Den vedvarende energis indtrængning på markedet vil blive hjulpet frem gennem målrettede aktioner, som skal skabe større tillid til denne form for energi blandt de erhvervsdrivende gennem bistand til udarbejdelse og fremlæggelse af projekter og gennem udvikling af nye finansieringsmuligheder (som f. eks. tredjepartsfinansiering). 11 Agenda 2000, bind I, del 1, afsnit IV. 2 "Et stærkt og sammenhængende Europa". 12 KOM(97) 87 endelig udg. af 12. 3. 1997. 13 KOM(97). 14 "Fremtidens energi: vedvarende energi. Grønbog: Mod en fællesskabsstrategi" (KOM(96) 576 endelig udg. af 20. 11. 1996). 15 Finansieringsberettiget er bl. a. følgende aktioner, som tager sigte på at hjælpe innovative miljøvenlige teknologier, hvis nytte og effektivitet er blevet påvist, med at trænge ind på markedet: • aktioner, som tager sigte på at overvåge udmøntningen af strategien og handlingsplanen for vedvarende energi og på at evaluere de foranstaltninger, der træffes som led i dette program; • aktioner, der skal hjælpe vedvarende energi med at trænge ind på markedet, bl. a. adgang til specialiseret rådgivning, analyse af afsætningsmulighederne, valg af projekternes placering, opstilling af finansieringsplaner; der vil især være tale om projekter, der vedrører biomasse og affald, solcelleelektricitet og solvarme, solenergisystemer i bygninger, små vandkraftprojekter, vindenergi og geotermisk energi; • aktioner, der skal tilskynde til en standardisering af produkter og udstyr; • • aktioner, som tager sigte på udbygning af infrastrukturen til udvikling af vedvarende energi i den lokale og regionale planlægning, på udformning og evaluering, på oplysning og på uddannelse; aktioner, som tager sigte på at formidle relevante oplysninger, så der kan ske en bedre koordinering mellem de forskellige aktiviteter på internationalt plan, på EF-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, og etablere en udveksling af erfaringer og knowhow; • undersøgelser og anden aktivitet, der tager sigte på at udmønte eller for at udvikle de supplere EF-foranstaltninger, der er truffet muligheder, der ligger i de forskellige former for vedvarende energi. Vedvarende energi dækker for øjeblikket lidt mindre end 6% af Det Europæiske Fællesskabs primære energibehov og udgør omkring 70 mio. toe. I den tidligere omtalte grønbog foreslog Kommissionen, at anvendelsen af vedvarende energi øges markant inden 2010. Det foreslåede vejledende mål om en fordobling af de vedvarende energikilders bidrag inden 2010 blev bekræftet under høringerne og er blevet indarbejdet i hvidbogen. Nærværende program er et afgørende element i udmøntningen af den strategi og handlingsplan for vedvarende energi, som skal fastlægges i forlængelse af grønbogen. Den finansielle ramme for aktionerne må være så stor, at der kan ydes et markant bidrag til at virkeliggøre dette EF-mål. De nærmere detaljer fremgår af finansieringsoversigten i bilag IV. Den foreslåede forøgelse af bevillingerne fra år 2000 skal gøre det muligt som led i de nye finansielle overslag at fa det optimale ud af hvidbogen og handlingsplanen. Det bør også understreges, at den øgede anvendelse af vedvarende energi vil være med til at sikre den økonomiske og sociale samhørighed, navnlig i kraft af en udnyttelse af lokale energikilder. 16 1. 3. 4 Fremme af energieffektivitet (jf. bilag V) En forsigtig og rationel udnyttelse af energiressourcerne er på mellemlang og lang sigt den mest omkostningseffektive og dermed bedste måde at reducere CC>2-emissionerne på. SAVE li-programmet, som Rådet vedtog i december 199615, har stået sin prøve som et ikke-teknologisk program, der skal fremme en rationel energiudnyttelse i alle forbrugssektorer. Allerede det foregående program (SAVE I) havde vist sig at være et vigtigt instrument, der bidrog til at virkeliggøre EF's energimål, forskellige pilotprojekter, foranstaltninger f. eks. undersøgelser, overvågning og evaluering af fremskridt inden for energieffektivitet, informationsformidling og nyskabende ordninger for finansiering og tildeling af kontrakter. idet det førte til mange retsakter, praktiske som Som led i SAVE-programmet har Rådet og Kommissionen vedtaget ni direktiver om energieffektivitet i husholdningsapparater, bygninger og industrien. Dette for foranstaltninger skal videreføres. lovgivningsprogram og de andre former (Fællesskabets handlingsprogram for 30% af C02-emissionerne. Der er indtager en ganske særlig plads i energisektoren, Elektricitet idet produktionen af elektricitet tegner sig for ca. 35% af det primære energiforbrug og i alle forbrugssektorer (husholdninger og industri) store muligheder for at effektivisere den endelige udnyttelse af elektricitet. Det tidligere PACE- program af elektricitetsudnyttelsen), som blev vedtaget af Rådet i 1989, er blevet fuldstændigt indarbejdet i SAVE II-programmet. PACE-programmet omhandlede en række aktioner, som skulle forbedre energieffektiviteten i forskelligt udstyr (husholdningsapparater, elektriske motorer), informere forbrugerne bedre om køb og anvendelse af effektive elektriske apparater, mv. Sådanne aktioner, som har stor betydning for en reduktion af CO2- emissionerne, skal videreføres som led i det nye energirammeprogram. Der bør i den forbindelse lægges særlig vægt på aktioner, der fremmer energistyringen på regionalt og lokalt plan, idet sådanne aktioner med fordel vil kunne udvikles i tilknytning til projektet "Fremtidens by". forbedring til forbindelse med udvidelsen I ved energieffektivitetsfremmende foranstaltninger antage en ny dimension, efterhånden som den prispolitik og målingspraksis, der anvendes i vil den gevinst reelle 15 Rådets beslutning af 16. december 1996 om et flerårigt program for energieffektiviteten i Fællesskabet (SAVEII) (EFT nr. L 335 af 24. 12. 1996). fremme af 17 ansøgerlandene, kommer markedsmekanismerne. til at stemme mere overens med Hvis disse mål, som er særlig vigtige i lyset af den høje prioritering af miljøhensynet, til SAVE II- skal virkeliggøres, må bevillingerne programmet (hvis varighed som nu fastsat ved beslutningen af 16. december 1996 vil blive afstemt med energirammeprogrammets varighed) behørigt forhøjes inden for rammerne af de nye finansielle overslag. De nærmere detaljer vedrørende det skønnede finansieringsbehov fremgår af finansieringsoversigten i bilag V. 1. 3. 5 Fremme af ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel (jf. bilag , ; VI) \ Fast brændsel tegner sig for en betragtelig andel af EU's energibalance og • står for 30% af elektricitetsproduktionen. Det er et yderst vigtigt led i forsyningssikkerheden, og det fungerer - hvilket er vigtigt i forbindelse ' med gennemførelsen af det indre marked - som en reel regulator af/ priserne på de andre brændsler som f. eks. naturgas. Det er af fundamental betydning for forsyningssikkerheden og for en fornuftig afvejning af de tre højtprioriterede mål for EU's energipolitik, at man opretholder en diversificeret energibalance, og at ingen kilder udelukkes. Det er imidlertig en forudsætning, at renere og mere effektive teknologier til udnyttelse af fast brændsel, som kan reducere emissionerne af forurenende stoffer, trænger ind på markedet. Teknologier, der giver en ren og effektiv forbrænding af fast brændsel, rummer rige muligheder for at reducere ikke blot CCh-emissioner, men også SO2- og NOx-emissioner, som er skyld i forsuringsproblemerne. Den foranstaltning, som foreslås som led i energirammeprogrammet, (CARNOT-programmet) skal bidrage til at virkeliggøre dette mål. Fællesskabet skal gøre en aktiv indsats for at hjælpe sådanne teknologier med at trænge ind på markedet ved at tilskynde virksomhederne i denne sektor til at udarbejde de langsigtede strategier, som de har brug for, med henblik på en udskiftning af de nuværende varmekraftanlæg. Med den kommende udvidelse bliver det i øvrigt særligt presserende at fremme en ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel. De fleste af ansøgerlandene er nemlig storproducenter og storforbrugere af fast brændsel: i Polen tegner stenkul og brunkul sig for 76% af det primære energiforbrug og for 94% af elektricitetsproduktionen. For Tjekkiet er tallene henholdsvis 62% og 76% og for Ungarn henholdsvis 19% og 27,5%. Selv om de pågældende lande har iværksat reformer for at opnå en større diversificering, vil en væsentlig del af deres produktion af fast brændsel sandsynligvis blive bibeholdt. At fa omstillet de anlæg, der anvender denne form for brændsel, er både i ansøgerlandenes interesse og i EU's interesse på det økonomiske såvel som det miljømæssige plan. De gode erfaringer fra de nye tyske delstater med omstillingen af anlæg, der 18 anvender brunkul, illustrerer til fulde, hvilke muligheder brunkul fra de central- og østeuropæiske lande har for at bidrage til energiforsyningen i et udvidet Europa. Det teknologiske samarbejde om "rent kul" vil kunne virke befordrende på de central- og østeuropæiske landes integration i Den Europæiske Union. I 2002 udløber EKSF-traktaten, som har bidraget væsentligt til den økonomiske og sociale udvikling i Europa. Erfaringerne med EKSF- traktaten udgør et aktiv, som Fællesskabet bør udnytte som helhed. Det er navnlig vigtigt at sikre, at resultaterne af den forskning, som allerede er blevet finansieret i henhold til EKSF-traktaten, eller som for øjeblikket er i gang, udnyttes på passende vis. Den foreslåede foranstaltning tager sigte på at bringe nye mere miljøvenlige teknologier til udnyttelse af fast brændsel tættere på markedet. Aktioner, der tilskynder til ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel, er i overensstemmelse med erklæringen om vækst og beskæftigelse i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Amsterdam, som godkendte, at finansielle ressourcer fra EKSF-reserverne ved EKSF-traktatens udløb anvendes til kul- og stålrelateret forskning. Det foreslåede CARNOT- program under energirammeprogrammet skal kompletere denne fremtidige forskningsaktivitet. Hertil kommer endelig, at vækstperspektiverne på forskellige tredjelandes markeder som f. eks. Kina, ASEAN-landene og Indien rummer store muligheder for de europæiske virksomheder med hensyn til netop disse teknologier, og at de pågældende teknologier samtidig bidrager til at reducere emissionen af drivhusgasser, som er et verdensomspændende problem. De nærmere detaljer vedrørende finansieringsbehovet i forbindelse med programmet fremgår af finansieringsoversigten i bilag VI. 1. 3. 6 Samarbejde i den nukleare sektor om sikkerhed, industrielt samarbejde med Rusland og de nye uafhængige stater, transport af radioaktivt materiale, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med sådant materiale (jf. bilag VII) forskning, inden for iværksat flere Inden for den nukleare sektor har Kommissionen handlingsprogrammer, teknologisk fortrinsvis udvikling og uddannelse, nuklear sikkerhed, sundhedsbeskyttelse, teknisk bistand og samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater, transport af radioaktivt materiale samt indførelse af sikkerhedskontrol {"safeguards"). De fleste af disse foranstaltninger hører ikke umiddelbart ind under energipolitikken i streng forstand, men tre industrielt samarbejde med de nye uafhængige stater og transport af radioaktivt materiale, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med sådant materiale) er derimod et direkte led i denne politik og bør derfor være en del af energirammeprogrammet. sikkerhedskontrol, (samarbejde aktioner om 19 */*• Takket være de bestemmelser, der allerede findes i Euratom-traktaten, er der ikke behov for at vedtage specifikke retsakter for at kunne iværksætte disse aktioner. Dog bør der sørges for en fortsat finansiering af disse aktioner, hvis nødvendighed der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved. Samarbejde om {"safeguards") som led i den tekniske bistand til de nye uafhængige stater og Mongoliet regnskab og kontrol med nukleare materialer Disse aktioner skal medvirke til at forbedre og datamatisere regnskabs- og kontrolsystemet for nukleare materialer på alle niveauer: på selve anlægget, i de regionale hovedsæder, virksomhedshovedsæder og nationale systemer. I 1993 indledte direktoratet for Euratoms sikkerhedskontrol et samarbejde med de ansvarlige på dette område i Rusland, og siden 1994 er der blevet udarbejdet konkrete projekter. Resultatet af disse samarbejdsaktioner har afgjort været opmuntrende, men aktionerne må fortsættes lang tid endnu, før de tilsigtede mål er nået. Russerne har deltaget i uddannelses- og introduktionsaktivitetei, og derudo er er der blevet afholdt seks inspektionsøvelser og to måleworkshopp x. Disse aktiviteter har vist, at de russiske deltageres tekniske kundskaber og erfaringer er omfattende, men at der stadigvæk, når det gælder moderne regnskabs- og kontrolsystemer, er et stort behov for uddannelse med hensyn til organisation, logistik og evaluering. For så vidt angår systemudformning har syv russiske eksperter arbejdet i Luxembourg i otte uger fra oktober 1993 til marts 1994. Ved opholdets afslutning blev deres bidrag og deres konklusioner gennemgået og evalueret. Der er endvidere blevet afholdt to seminarer i Den Europæiske Union og en konference om nuklear sikkerhedskontrol i Sankt-Petersborg. Det er derfor hensigtmæssigt at videreføre aktioner, der tager sigte på uddannelse og på introduktion til de teknikker og metoder samt den logistik og evaluering, der hører med til moderne nuklear sikkerhedskontrol. Følgelig må dette samarbejde mellem Rusland og Det Europæiske Atomenergifællesskab fortsættes, navnlig for at bekæmpe åen ulovlige handel med radioaktivt materiale. Med ikrafttrædelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med de nye uafhængige stater vil disse aktiviteter blive udvidet yderligere. De berørte aktioner finansieres rent budgetmæssigt via TACIS- programmet, men da Kommissionen har besluttet16, at disse aktioner skal forvaltes af de tjenestegrene, der har anvaret for energipolitikken, 16 Kommissionens beslutning K(97) 2879 af 24. 9. 1997 vedrorende finansieringen af aktiviteter indenfor Euratoms nukleare sikkerhedskontrol (foreligger kun på fransk, engelsk og tysk). 20 foreslås det, at de dertil svarende bevillinger genopføres på en budgetpost, der specifikt hører under energipolitikken. Industrielt samarbejde med Rusland og de nye uafhængige stater - af en andel betragtelig Kerneenergien dækker i dag - under overholdelse af de nødvendige sikkerhedskrav Fællesskabets elektricitetsbehov, hvilket har vigtige miljømæssige følger. Det kan imidlertid kun komme på tale at anvende kerneenergi, hvis de relevante kriterier med hensyn til sikkerhed og industriel rentabilitet er opfyldt. Det er i dag tilfældet i Fællesskabet, men man kan med rette sætte spørgsmålstegn ved forholdene i visse af EU's nabolande, først og fremmest Rusland, Ukraine og nogle af de stater, der har ansøgt om EU-medlemskab; det er tænkeligt, at disse ansøgerlande - afhængigt af hvordan deres økonomiske udvikling tegner sig - vil øge deres anvendelse af kerneenergi. Det er derfor vigtigt ikke at nøjes med kortsigtede, punktuelle bistandsaktioner, der skal forbedre sikkerheden på fungerende kernekraftværker, men at få undersøgt, hvordan man på lang af kerneenergi under sikkerhedsmæssige forhold, der svarer til forholdene i EU. sikre en anvendelse sigt kan Kommissionen har i en række år gennem undersøgelser og arbejdsgrupper med deltagelse af repræsentanter fra den europæiske nukleare industri haft et udredningsarbejde i gang, som indtil videre fortrinsvis er koncentreret om Rusland, med det formål at danne sig et mere præcist billede af, hvordan forholdene er her og nu i den nukleare industri på stedet, og finde frem til, hvordan man gennemgribende vil kunne forbedre sikkerheden. Strategiens hovedidé er, at man skal formidle en sikkerhedskultur via industrielt samarbejde, hvilket er særligt tillokkende for et land, der gerne i større grad vil kunne anvende kerneenergi. Kommissionen er for øjeblikket sammen med de russiske myndigheder i gang med at undersøge, hvilke tekniske, finansielle og juridiske hindringer der er for et sådant samarbejde mellem industrivirksomheder. Undersøgelserne forventes i begyndelsen af 1998 at munde ud i en kortlægning af aktionsmuligheder og forslag, som det vil være uhensigtsmæssigt ikke at satse på. Dette forudsætter, at der finansieres mere tilbundsgående analyser af særlige problemer (f. eks. de betingelser, der er en forudsætning for investeringer, og specifikke juridiske vanskeligheder), og at der tilvejebringes de nødvendige midler til at løse problemer af generel art. Kommissionens mål er at få etableret så bredt et industrielt samarbejde som muligt uden selv at involvere sig i gennemførelsen af konkrete projekter, som de erhvervsdrivende selv skal stå for. Transport af radioaktivt materiale Anvendelsen af kerneenergi til produktion af elektricitet og den stigende brug af radioaktivt materiale på sundhedsområdet og inden for industri 21 og forskning gør det nødvendigt at sikre, at transporten af sådant materiale finder sted under forhold, der er sikkerhedsmæssigt betryggende for befolkningen og for arbejdstagerne i den berørte sektor; på baggrund af udviklingen i transporten af radioaktivt materiale, de teknologiske fremskridt og den større knowhow samt de stadig strengere strålingsbeskyttelseskrav må de internationale love, EF-lovene og de nationale love ændres, så de passer til de nye forhold og krav. På Europa-Parlamentets anmodning nedsatte Kommissionen i 1982 en stående arbejdsgruppe sammensat af eksperter med transport af radioaktivt materiale som deres arbejdsområde; denne gruppe skulle rådgive Kommissionen med hensyn til, hvilke undersøgelser og forsøg der burde iværksættes, og hvilken lovgivning der burde udformes på området. Gruppens seneste anbefaling går ud på, at der bør iværksættes et femårigt program, som skal have et passende budget. Programmet skal struktureres omkring seks aktionsområder, hvor en aktion på EF- plan vil betyde en ekstra gevinst, og skal tage sigte på: • at få det indre marked til at fungere bedre gennem en kortlægning af, hvilke harmoniseringsforanstaltninger der er nødvendige; • at medvirke til det videre lovgivningsarbejde gennem en u& ikling af eksperimentelle undersøgelser og knowhow; • at vurdere episoder, der måtte være opstået under transport, og uddrage en lære heraf for fremtiden; • at sikre større forskellige katastrofeforholdsregler og en mere konsekvent uddannelse af katastrofemandskab; sammenhæng mellem de • at samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og med de nye uafhængige stater med henblik på at hjælpe dem med at forbedre transportsikkerheden på deres område; • at sikre et højere informationsniveau samt større indsigt i og forståelse for dette område blandt offentligheden. De bevillinger, der foreslås for det påtænkte tidsrum for de forskellige fremgår af kategorier af nukleare aktioner beskrevet ovenfor, finansieringsoversigten i bilag VII. 1. 4 Koordinering med energipolitiske elementer i andre EF-programmer og -politikker 1. 4. 1 Støtte tilforskning og teknologisk udvikling Forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstrationsprojekter, er af afgørende betydning, når det gælder om at udvikle metoder, som kan give et højt energiudbytte, og nye teknikker til udnyttelse af fossile, 22 i der inden vedrører demonstrationsprojekter for de nye energiteknologier nukleare eller vedvarende energikilder. Rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, der er fastsat ved EF-traktatens artikel 130 F til 130 P, omfatter for ikke-nuklear energi en komponent, der vedrører forskning og udvikling på energiområdet (JOULE-programmet), og en komponent, (THERMIE- programmet). Takket være disse programmer kan der gøres en stor samarbejde med indsats medlemsstaternes industrier, forskningscentre og universiteter. Der er endvidere på grundlag af Euratom-traktaten blevet iværksat et FTU- program inden for nuklear sikkerhed og kontrolleret termonuklear fusion med deltagelse af Det Fælles Forskningscenter. Da disse aktioner gennemføres i en særlig kontekst og indgår i en særlig struktur, vil de retsakter, hvorved de er iværksat, ikke blive ændret, ligesom heller ikke gennemførelsesbestemmelserne for iværksættelsen, vil blive ændret. Det er imidlertid indlysende, at der er en tæt logisk forbindelse mellem FTU-aktiviteterne på energiområdet og de mere markedsorienterede energiaktioner, der iværksættes som led i dette rammeprogram. Der vil derfor skulle gøres en særlig indsats for at styrke koordineringen på det relevante niveau mellem de forskellige tjenestegrene i Kommissionen og mellem de andre berørte instanser. I særdeleshed må der fælles energirammeprogramudvalg og det tilsvarende organ, der vil blive nedsat som led i femte FTU-rammeprogram, med henblik på øget samarbejde og koordinering. forbindelse mellem organer, der eller de etableres formel står det en 1. 4. 2 Transeuropæiske energinet De transeuropæiske net er vigtige pulsårer i den økonomiske udvikling, det indre marked og samhørigheden internt i Fællesskabet. I henhold til traktaten (artikel 129 B, C og D) har Det Europæiske Fællesskab beføjelse til at oprette og udvikle transeuropæiske net, og det er på energiområdet begyndt at udvikle en sådan infrastruktur på el- og naturgasområdet ud fra en erkendelse af den positive virkning, som dette vil have på energiforsyningssikkerheden internationale samarbejde. For så vidt angår mere specifikt samhørigheden internt i Fællesskabet er Kommissionen særlig opmærksom på de energiproblemer, som gør sig gældende for øer, øgrupper og randområder i Fællesskabet på grund af deres særlige situation17. i Fællesskabet og på det Da denne aktion gennemføres i en særlig kontekst og indgår i en særlig struktur, vil de retsakter, hvorved den er iværksat - som det var tilfældet med aktioner på forskningsområdet - ikke blive ændret, ligesom heller ikke gennemførelsesbestemmelserne eller de organer, der står for iværksættelsen, vil blive ændret. Der gøres for øjeblikket en særlig indsats for yderligere at forbedre koordineringen på det relevante niveau mellem 17 Jf. f. eks. Kommissionens beretning om iværksættelsen af POSEIMA-programmet (KOM(94) 476 endelig udg. af 9. 12. 1994). 23 de forskellige tjenestegrene i Kommissionen og mellem de andre berørte instanser. 1. 4. 3 Andre politikker og programmer Visse andre politikker som f. eks. eksterne aktioner (f. eks. som led i PHARE-, TACIS- eller MEDA-programmerne), strukturfondene eller investeringsstøtte omfatter vigtige energipolitiske elementer. Der vil derfor også blive gjort en særlig indsats for at forbedre samarbejdet og koordineringen mellem de berørte tjenestegrene i Kommissionen. 1. 5 Generelle finansielle betragtninger I absolutte tal er budgettet for energipolitikken som sådan ret beskedent, ikke blot sammenlignet med andre kapitler under udgiftsområde 3, men også i forhold til de beløb, der er afsat til energiforanstaltninger, der iværksættes som led i visse andre EF-politikker. Formålet med at fastlægge en samlet energipolitisk strategi er først og fremmest at sikre en rationalisering og en bedre koordinering af aktionerne. Med indførelsen af et flerårigt rammeprogram, der fokuserer på de tre overordnede højtprioriterede mål, vil det bh re lettere at forvalte ressourcerne og anvende dem på en mere gennemsigtig og konsekvent måde, hvorved man kan opnå mere effektive aktioner på det allerede eksiterende finansielle grundlag. EU må imidlertid give sig selv de ressourcer, der skal til, hvis den skal kunne udmønte sine politiske prioriteter på energiområdet, og der må derfor allerede nu planlægges visse forøgelser med henblik på opstillingen af de kommende finansielle overslag. En sådan forøget indsats stemmer i øvrigt udmærket overens med den nye finansielle ramme, som Kommissionen har skitseret i sin meddelelse Agenda 200018, hvori der nemlig udtrykkeligt står, at der under udgiftsområde 3 skal udformes en række interne politikker, som skal anvendes til at gennemføre prioriterede målsætninger, som alle medlemsstater har, og som helt klart indebærer forbedringer; i den forbindelse nævnes visse prioriterede foranstaltninger, navnlig foranstaltninger med tilknytning til den kommende udvidelse, innovation, indførelse af miljøvenlige teknologier, hvis bevillinger vil kunne forventes at stige hurtigere end BNI-væksten. Det foreslås, at der især lægges vægt på aktioner til fremme af vedvarende energi (ALTENER-programmet) og fremme af energieffektiviteten (SAVE- programmet), idet sådanne aktioner rummer store muligheder med hensyn til i første række miljøbeskyttelse, men også jobskabelse Nedenstående vejledende oversigt (i mio. ECU), som ikke foregriber de endelige politiske prioriteter, viser bevillingernes fordeling på de 18 Agenda 2000, bind I, "Den nye finansielle ramme". 24 forskellige aktioner og programmer. De nærmere detaljer vedrørende de skønnede vedlagte finansieringsoversigter. finansieringsbehov fremgår de af 1998 1,50 1999 1,53 2000 1,56 2001 1,59 2002 1,62 lait 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1 12,5 0,80 0,50 12,8 0,81 0,51 13,9 0,82 0,52 14,6 0,83 0,53 14,6 0,84 0,54 68,4 4,1 2,6 36,7 38,39 41,08 41,97 42,27 200,4 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 Analyser og overvågning af energimarkeder ne Internationalt energisamarbejde Vedvarende energi Energieffektivitet Fast brændsel Nuklear sikkerhed lait Nuklear sikkerhed (B7-535) 2. BEDRE INTERN KOORDINERING AF DE ENERGIPOLITISKE ELEMENTER I DE FORSKELLIGE EF-POL1TIKKER Som nævnt i indledningen blev det i meddelelsen fra april 1997 om en samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger understreget, hvor omfattende, også ud fra en finansiel betragtning, de energipolitiske elementer er i forskellige flere af de store EF-politikker. Der er allerede koordineringsmekanismer, som det f. eks. er tilfældet inden for strukturpolitikken. Men en virkelig samlet strategi forudsætter, at man bestræber sig på at styrke denne koordinering mellem alle involverede parter og skabe en bedre sammenhæng mellem alle aktionerne, navnlig i Kommissionen og dens tjenestegrene. indført (1) I overensstemmelse med sine interne procedurer har Kommissionen formelt besluttet at etablere et netværk mellem de berørte generaldirektører, som skal have til opgave at sikre: 25 • at politiske og praktiske retningslinjer, som har en energidimension, udstikkes i samråd og åbenhed; • at alle foranstaltninger til udmøntning af disse retningslinjer og den dermed forbundne ressourceallokering til enhver tid koordineres indbyrdes og vurderes efter, hvilket bidrag de yder til de højtprioriterede energipolitiske mål. (2) Generaldirektørnetværket af skal hvert år udarbejde en sammenfattende rapport om alle energiaktioner, der er iværksat som led i de forskellige EF-politikker. Denne rapport skal forelægges for det udvalg, der nedsættes i henhold til energirammeprogrammet, og for andre berørte udvalg med henblik på drøftelse og skal sidenhen offentliggøres. Således vil også de andre EF-institutioner blive holdt underrettet. En mere formaliseret fremgangsmåde vil blive fiilgt med henblik på at sikre øget samarbejde og koordinering mellem alle de udvalg, der beskæftiger sig med programmer og politikker, der omfatter et energipolitisk element. Der vil også blive indført ordninger, som skal sikre en automatisk udveksling af oplysninger. Nedsættelsen af ét enkelt udvalg for energiaktioner og -pr grammer, c ir falder ind under dette rammeprogram, forventes at gøre det lette e at koord nere og skabe sammenhæng mellem de aktioner, der iværksættes på EF-plan. Det er vigtigt, at medlemsstaterne tager deres egne systemer op til fornyet vurdering for at forbedre forbindelsen mellem de nationale organer og EF-organerne. KONKLUSION Kommissionens meddelelse om en samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger udgjorde et første skridt i retning af at efterkomme de klare henstillinger fra Rådet og medlemsstaterne om at få udarbejdet en samlet strategi for Fællesskabets politik på energiområdet. Energisektoren er af afgørende betydning for EU's økonomiske og sociale udvikling, og der må lægges meget stor vægt på at få udarbejdet en sammenhængende, gennemsigtig og effektiv energipolitik; indførelsen af dette flerårige energirammeprogram på de foreslåede betingelser omsætter efter Kommissionens opfattelse denne strategi til virkelighed og opfylder de behov, som institutionerne og medlemsstaterne har givet udtryk for. * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * ** 26 EUROPA-KOMMISSIONEN FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om ET FLERÅRIGT RAMMEPROGRAM FOR AKTIONER INDEN FOR ENERGISEKTOREN (1998 - 2002) 2? FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM ET FLERÅRIGT RAMMEPROGRAM FOR AKTIONER INDEN FOR ENERGISEKTOREN (1998-2002) 97/0302 (CNS) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget4, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen gjorde med sin hvidbog "En energipolitik for Den Europæiske Union" af 13. december 19955 Rådet bekendt med sine synspunkter vedrørende fremtiden for Fællesskabets energipolitik; Kommissionen har med sin hvidbog af. 19976 gjort Rådet bekendt med sine synspunkter vedrørende iværksættelsen og opfølgningen af en EF-strategi og en handlingsplan for vedvarende energi frem til 2010 med inddragelse af nye teknologier; Rådet vedtog den 16. december 1996 SAVE II-programmet7, som tager sigte på at styrke energieffektivitetsinitiativer i Fællesskabet med henblik på at reducere C02-emissionerne; 1 EFTnr. 2 EFTnr. 3 EFTnr. 4 EFTnr. 5 KOM(95) 682 af 13. 12. 1995. 6 KOM(97) 28 Rådet og Europa-Parlamentet vedtog den 26. april 1994 afgørelsen om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)8, og Rådet vedtog samme dag afgørelsen om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse9; Kommissionen fremlagde den 30. april 1997 et forslag vedrørende femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling10; Kommissionen vedtog den 14. maj 1997 en meddelelse om den energimæssige dimension af klimaændringerne11, som den har sendt til Rådet; anvendelse af renere teknologier er med til at virkeliggøre målene for EF-strategien til bekæmpelse af forsuring12; energien er en væsentlig faktor i den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet; Fællesskabets energimæssige afhængighed af eksterne leverandører vil stige markant i de kommende år; energiomkostningsniveauet er af stor betydning for de europæiske virksomheders konkurrenceevne; af hensyn til borgernes livskvalitet er det vigtigt at sørge for, at produktionen og forbruget af energi udvikler sig på en måde, som er forenelig med ønsket om at beskytte miljøet; det er især nødvendigt at reducere C02-emissidnerne; Fællesskabet bliver nødt til - i lyset af den politiske usikkerhed, der er forbundet med de eksterne markeder og med forsyningen - at iværksætte en sammenhængende, effektiv energipolitik, som er afstemt med de økonomiske udviklingsperspektiver på mellemlang og lang sigt; i dette øjemed må de aktioner, der iværksættes som led i energipolitikken, fokusere på præcise højtprioriterede mål; på baggrund af de strategiske udfordringer, som Fællesskabet står overfor, skal disse mål først og fremmest være at garantere forsyningssikkerheden, fuldføre integrationen af energimarkederne, øge de europæiske virksomheders konkurrenceevne og tilstræbe en bæredygtig økonomisk udvikling, der er forenelig med miljøbeskyttelseskravene; 7 Rådets beslutning 96/737/EF af 16. december 1996 (EFT nr. L 335 af 24. 12. 1996). 8 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1110/94/EF (EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1). 9 Rådets afgørelse 268/94/Euratom (EFT nr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31). 10 KOM(97) 142 endelig udg. 11 KOM(97) 196 endelig udg. 12 KOM(97) 88 endelig udg. af 12. 3. 1997. 2 29 for at disse mål kan blive virkeliggjort på en fornuftig måde, må der lægges særlig vægt på at sikre, at alle energiaktioner, der iværksættes på EF-plan, bliver gennemsigtige og sammenhængende og bliver koordineret indbyrdes; dette krav understregede Rådet i sin resolution af 8. juli 199613 om den tidligere nævnte hvidbog "En energipolitik for Den Europæiske Union"; i forbindelse med vedtagelsen af forordningen om et flerårigt program for det internationale energisamarbejde14, fandt Rådet det hensigtmæssigt, at Kommissionen en forelagde energikomponent, muligvis af et energirammeprogram; fællesskabsprogrammer, der omfatter af et en meddelelse om alle efterfulgt forslag om fastlæggelse Kommissionen har efterfølgende fremlagt en meddelelse med titlen "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger"15, hvoraf det bl. a. fremgår, at Fællesskabet har iværksat talrige aktioner, men at der er tale om spredte aktioner, idet de enten indgår i energipolitikken som sådan, hvor de er fordelt på forskellige programmer, eller hører hjemme under andre EF-politikker; det må i endnu højere grad end nu sikres, at budgetmidlerne forvaltes og anvendes optimalt med den størst mulige komplementaritet; kun gennem en virkelig samlet strategi vil der kunne tages passende hensyn til alle aspekter af de problemer, der kalder på en løsning; dette princip om sammenhæng og koordinering skal følges både inden for energipolitikken som sådan og i forhold til de forskellige energipolitiske elementer i de andre EF-politikker; der må derfor udformes et flerårigt rammeprogram for de aktioner, der iværksættes som led i energipolitikken i Fællesskabet; sådant rammeprogram et temaprogrammer; skal iværksættes gennem horisontale aktioner og de horisontale aktioner skal omfatte fremtidsanalyser og overvågning af markederne samt internationalt energisamarbejde; temaprogrammerne skal tage sigte på at fremme vedvarende energi og implementere en EF-strategi til fordel for denne form for energi, fremme energieffektiviteten, fremme ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel og garantere en sikker anvendelse af kerneenergi; de energiaktioner, der er et led i de transeuropæiske net, gennemføres i en særlig kontekst og indgår i en særlig struktur; de organer, der står for gennemførelsen heraf, og de særlige gennemførelsesvilkår skal derfor videreføres og fortsat stå for sig selv; 13 EFTnr. C224af 1. 8. 1996. 14 Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 (EFT nr. L 104 af 22. 4. 1997). 15 KOM(97) 167 endelig udg. af 23. 4. 1997. O 0 de energiaktioner, der er et led i forskningen og den teknologiske udvikling, gennemføres i en særlig kontekst og indgår i en særlig struktur; de organer, der står for gennemførelsen heraf, og de særlige gennemførelsesvilkår skal derfor fortsat afpasses med bestemmelserne og procedurerne i FTU-rammeprogrammet, men samarbejdet og koordineringen med de andre organer skal styrkes; ovennævnte aktioner eller programmer skal alt efter behov iværksættes ved hjælp af det fornødne antal særforanstaltninger, som, hvor det er relevant, skal træde i stedet for tilsvarende retsakter, som gælder for øjeblikket; det styrende princip er at skabe størst mulig sammenhæng, og derfor må der nedsættes ét enkelt udvalg af rådgivende karakter for hele rammeprogrammet og de aktioner, der indgår heri; der skal tages stilling til meget forskelligartede og teknisk set komplicerede spørgsmål, og det fælles udvalg og Kommissionen skal derfor sikre, at den relevante ekspertise inddrages i nødvendigt omfang; det fælles udvalg skal bistå Kommissionen med at skabe størst mulig gennemsigtighed og sikre informationscirkulationen mellem alle berørte instanser samt styrke sammenhængen mellem alle energiaktioner, der iværksættes som led i de forskellige EF-politikker; skal evalueres skal aktionerne energirammeprogrammet og dets særprogrammer underkastes en midtvejsevaluering, der foretages af uafhængige eksperter; systematisk og regelmæssigt, men derudover aktionerne skal fokusere på tre højtprioriterede mål, nemlig forsyningssikkerhed, konkurrenceevne og miljøbeskyttelse, hvorved ressourcerne vil kunne anvendes på en mere gennemsigtig og effektiv måde; hvis de politiske valg og den foretagne prioritering taler herfor, vil der kunne afsættes flere finansielle midler; i forbindelse med opstillingen af de kommende finansielle overslag vil finansieringen af de aktioner, der iværksættes på især sådanne højtprioriterede områder som fremme af vedvarende energi (ALTENER-programmet) og energieffektivitet (SAVE-programmet) kunne tages op til fornyet overvejelse; de højtprioriterede mål for energipolitikken som anført ovenfor er af en sådan art, at de i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet som omhandlet i traktatens artikel 3 B skal virkeliggøres på EF-plan, ligesom også styrkelsen og koordineringen af de energiaktioner, der iværksættes både som led i energipolitikken som sådan og som led i andre EF-politikker, skal foregå på EF-plan; denne beslutning indeholder kun bestemmelser, der er nødvendige for at virkeliggøre disse mål, og har kun det omfang, der er nødvendigt i den henseende; traktaten indeholder ikke anden hjemmel for denne beslutning, som tager sigte på at koordinere alle energipolitiske aspekter, end artikel 235; retsgrundlaget for særprogrammerne til udmøntning af dette rammeprogram vil blive fastsat under hensyntagen til programmernes formål, navnlig når dette er at bidrage til en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne som omhandlet i traktatens artikel 130 R - 31 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Der fastlægges et flerårigt rammeprogram for EF-aktioner inden for energisektoren, i det følgende benævnt "rammeprogrammet", for tidsrummet 1998-2002. 2. Rammeprogrammet er først og fremmest et led i forfølgelsen af følgende højtprioriterede mål: - garantere forsyningssikkerheden på energiområdet; - sikre konkurrenceevnen; - gøre udviklingen på energimarkedet mere forenelig med ønsket om at beskytte miljøet. 3. Rammeprogrammet skal endvidere sikre, at alle energiaktioner, der hører ind under EF's energipolitik, bliver mere gennemsigtige og sammenhængende og bliver koordineret indbyrdes, og fremme en effektiv sammenkobling af de aktioner, der iværksættes som led i andre EF-politikker. Artikel 2 af de forbehold i led Med forskningspolitikken eller som iværksættes rammeprogrammet ved hjælp af seks særprogrammer af horisontal eller tematisk art, der tager sigte på henholdsvis: i de transeuropæiske net, energiaktioner, der iværksættes som led (a) (b) i samarbejde med medlemsstaterne at få udarbejdet et program til regelmæssig og energitendensernes udvikling, således at de politiske beslutninger på energiområdet kan træffes på grundlag af fælles analyser; energimarkedernes overvågning af at styrke det internationale energisamarbejde inden for de beføjelser, der ligger i rammeprogrammet, med henblik på navnlig at tilskynde til større diversificering af energikilderne og til større gennemsigtighed og stabilitet på de internationale markeder, i særdeleshed markederne for gas og olie; (c) at fremme anvendelsen af nye og vedvarende energikilder og iværksætte en EF-strategi og en handlingsplan for vedvarende energi frem til 2010; (d) at til tilskynde energiressourcerne; en ratioriel og effektiv udnyttelse af 32 (e) at medvirke til en revitalisering af kulsektoren, navnlig gennem anvendelse af miljøvenlige teknologier; (f) at øge sikkerheden i forbindelse med anvendelse af kerneenergi. 2. 3. Gennemførelsesbestemmelserne for det enkelte særprogram, som skal have samme varighed som rammeprogrammet, fastsættes i selve særprogrammet. Under iværksættelsen af rammeprogrammet kan der inden for rammerne af de deri fastsatte beføjelser vedtages supplerende programmer, ligesom også Fællesskabet kan deltage i programmer, der iværksættes af flere medlemsstater. Der kan også foranstaltes et samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer. Artikel 3 1. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. 2. De nærmere vilkår for Fællesskabets finansielle deltagelse i aktioner, der iværksættes som led i rammeprogrammet, fastsættes i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Artikel 4 1. 2. Kommissionen forestår gennemførelsen af rammeprogrammet og udarbejder udkast til retningslinjer for de aktioner og foranstaltninger, der skal iværksættes som led i hvert enkelt særprogram. Under forvaltningen af rammeprogrammet bistås Kommissionen af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 1. Kommissionen gør hvert år status over gennemførelsen af rammeprogrammet og dets særprogrammer. Den evaluerer, hvorledes rammeprogrammet er blevet Artikel 5 33 iværksat, hvor stor en generel gennemslagskraft det har, og i hvilket omfang det har bidraget til at virkeliggøre EF-politikkens mål. Den vurderer tillige, om målene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er tidssvarende i forhold til, hvordan situationen har udviklet sig. Den forelægger om fornødent forslag om tilpasning eller supplering af rammeprogrammet og/eller særprogrammerne. 2. Kommissionen lader i løbet af rammeprogrammets tredje år og under alle omstændigheder, inden den fremsætter forslag om et eventuelt nyt rammeprogram, uafhængige eksperter foretage en samlet ekstern evaluering af gennemførelsen af de EF-aktioner, der er iværksat som led i rammeprogrammet. Resultatet af denne ledsaget af Kommissionens bemærkninger meddeles Europa- evaluering Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget. 3. De uafhængige eksperter, jf. stk. 2, vælges af Kommissionen efter afvejning af alle hensyn. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 6 Udfærdiget i Bruxelles, den. På Rådets vegne Formand 34 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Forslag til beslutninger om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren og dertil knyttede foranstaltninger (1998-2002) 2. BUDGETPOST B4-1 og B7-535 (delvis) 3. RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 130 S eller artikel 235 (jf. de enkelte beslutninger) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Energi er en afgørende faktor i den økonomiske og sociale udvikling. For øjeblikket er de energiaktioner, som Fællesskabet har iværksat, imidlertid spredte, idet de enten er fordelt på forskellige programmer, der er iværksat på forskellige tidspunkter og i forskellige sammenhænge, eller hører ind under forskellige EF-politikområder som f. eks. eksterne aktioner, strukturpolitikken eller forskning. Denne spredning fører til manglende gennemsigtighed og til risiko for overlapning eller manglende sammenhæng mellem de forskellige aktioner. Formålet med at udvikle en samlet strategi og navnlig med at indføre et flerårigt rammeprogram for de aktioner, som Fællesskabet iværksætter inden for energisektoren, er at imødekomme det behov, der efter både medlemsstaternes og Kommissionens opfattelse er for at gøre disse aktioner mere gennemsigtige, for at koordinere dem bedre indbyrdes og for at give dem større gennemslagskraft. Det vil endvidere blive lettere at afdække, hvor der er brug for en ekstra indsats i forhold til de højtprioriterede mål: og forsyningssikkerhed, miljøbeskyttelse. konkurrenceevne ind under Generaldirektoratet Rammeprogrammet skal samle de programmer og aktioner, som for øjeblikket hører for Energi. På det lovgivningsmæssige plan vil programmet indebære en grundretsakt, hvori de generelle rammer fastlægges, samt en række særretsakter til iværksættelse af de enkelte særprogrammer, hvori disses indhold nærmere fastsættes (jf. bilag II-VII til dette forslag og de dertil hørende finansieringsoversigter). Derudover skal Kommissionen etablere et netværk af alle berørte generaldirektører for at sikre den fornødne sammenhæng mellem de energipolitiske elementer i de forskellige EF-politikker. 8 35 4. 2 Foranstaltningens varighed 1998-2002 De nærmere betingelser for en forlængelse af foranstaltningen fremgår af artikel 5 i forslaget til beslutningen. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 IOU 5. 2 OB 5. 3 Indtægtstype Visse associerede finansieringen af temaprogrammerne på de betingelser, der er fastsat i de pågældende programmer (jf. de specifikke finansieringsoversigter). stater vil kunne bidrage til 6. UDGIFTERNES ART Uafhængigt af medfinansieringen af de energiaktiviteter, der er iværksat som led i de forskellige EF-politikker som f. eks. forskning og teknologisk udvikling og de transeuropæiske net, deltager Det Europæiske Fællesskab i finansieringen af aktiviteter, der tager sigte på: - fremtidsanalyser og overvågning af markederne - internationalt energisamarbejde - fremme af vedvarende energi og implementering af en strategi og en EF- handlingsplan på dette område - fremme af energieffektivitet - fremme af ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel - den nukleare sektor (samarbejde om sikkerhedsaspekter, industrielt samarbejde med de nye uafhængige stater, transport af radioaktivt materiale, herunder bekæmpelse af ulovlig handel med sådant materiale). nærmere De og Fællesskabets finansieringsprocentsatseme fremgår i detaljer af finansieringsoversigterne for de forskellige aktioner. finansielle deltagelse vilkår for 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen I energirammeprogrammet fastsættes det samlede maksimumsbeløb og fordelingen mellem de forskellige horisontale aktioner og temaprogrammer. 9 36 Disse beløb dækker finansieringen af selve aktionerne samt udgifter til personale og administration. 7. 2 Fordeling inden for udgiftsområde 3 (i mio. ECU) Fremtidsanalyser markederne og overvågning af 7,8 Internationalt energisamarbejde Fremme af vedvarende energi Fremme af energieffektivitet 36,4 81,1 68,4 Markedsindtrængningen for rene 4,1 teknologier til udnyttelse af fast brændsel Nuklear sikkerhed I ALT 2,6 " 200,4 7. 3 Vejledende forfaldsplan ~ For at energirammeprogrammet kan iværksættes på en helt igennem effektiv måde, må ressourceallokeringen planlægges for hele programmets varighed. Formålet med at fastlægge en samlet energipolitisk strategi er først og fremmest at sikre en rationalisering og en bedre koordinering af aktionerne. Med indførelsen af et flerårigt rammeprogram, der fokuserer på de tre overordnede højtprioriterede mål, vil det blive forvalte ressourcerne og anvende dem på en mere gennemsigtig og konsekvent måde, hvorved man kan opnå mere effektive aktioner på det allerede eksisterende finansielle grundlag. lettere at EU må imidlertid give sig selv de ressourcer, der skal til, hvis den skal kunne udmønte sine politiske prioriteter på energiområdet, og der må derfor allerede nu planlægges visse forøgelser med henblik på opstillingen af de kommende finansielle overslag. En sådan forøget indsats stemmer i øvrigt udmærket overens med den nye finansielle ramme, som Kommissionen har skitseret i sin meddelelse Agenda 200016, hvori der nemlig udtrykkeligt står, at der under udgiftsområde 3 skal udformes en række interne politikker, som skal anvendes til at gennemføre prioriterede målsætninger, som alle medlemsstater har, og som helt klart indebærer forbedringer; i den forbindelse nævnes visse prioriterede foranstaltninger, navnlig foranstaltninger med tilknytning til den kommende udvidelse, innovation, indførelse af miljøvenlige teknologier, hvis bevillinger vil kunne forventes at stige hurtigere end BNI- 16 Agenda 2000, bind I, "Den nye finansielle ramme' 10 37 energi væksten. Det foreslås, at der især lægges vægt på aktioner til fremme af vedvarende af (ALTENER-programmet) energieffektiviteten (SAVE-programmet), idet sådanne aktioner rummer store muligheder med hensyn til i første række miljøbeskyttelse, men også jobskabelse. fremme og 1998 1,50 1999 1,53 2000 1,56 2001 1,59 2002 1,62 lait 7,8 7,00 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 14,4 15,6 17 17 17,1 81,1 Analyser og af overvågning energimarkederne Internationalt energisamarbejde Vedvarende energi Energieffektivitet 12,5 Fast brændsel 0,80 Nuklear sikkerhed 0,5 lait 36,7 12,8 0,81 0,51 38,9 13,9 0,82 0,52 14,6 0,83 0,53 14,6 0,84 0,54 68,4 4,1 2,6 41,08 41,97 42,27 200,4 Nuklear sikkerhed B7-535 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 12,5 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Der er fastsat mange mekanismer for finansiel og administrativ kontrol, som er tilpasset hver enkelt aktions særegne karakter. De er inde i billedet under hele processen og omfatter bl. a. : Før indgåelsen af kontrakterne: - kvalitativ og finansiel analyse afbuddene, forslagene eller tilskudsansøgningerne; - inddragelse af andre berørte tjenestegrene i Kommissionen for at undgå enhver form for overlapning. Efter indgåelsen af kontrakterne: 11 38 - gennemgang af udgiftsoversigterne før betaling på flere niveauer (den finansielle administrator, de teknisk ansvarlige) og høring af de berørte tjenestegrene i Kommissionen om resultatet; - betaling af arbejdet efter godkendelse på grundlag af en procentsats beregnet inden tildeling af kontrakten og efter fremlæggelse af en endelig finansrapport. Der kan stilles krav om fremlæggelse af bilag for rejse- og opholdsudgifter. - intern revision ved finansinspektøren; - kontrol på stedet, som via en gennemgang af bilag skal gøre det muligt at afsløre fejl eller andre uregelmæssigheder. Det fælles energirammeprogramudvalg og andre berørte instanser vil blive holdt fuldt ud underrettet om arbejdet. 9. O P L Y S N I N G ER OM C O S T / E F F E C T I V E N E SS 9. 1 Mål og målgruppe EU står - og vil i stigende grad komme til at stå - over for store energistrategiske udfordringer: • afhængigheden i forhold til omverdenen forværres i en geopolitisk kontekst, hvis udvikling det er svært at spå om; • der er behov for at støtte de europæiske virksomheders komnkurrenceevne; • det er nødvendigt at sørge for, at energimarkedet udvikler sig på en måde, der er forenelig med ønsket om at beskytte miljøet. EF-aktionerne på energiområdet er for øjeblikket spredte: • enten hører de ind under forskellige EF-politikområder, • eller også hører de hjemme under energipolitikken som sådan, men er så fordelt på forskellige programmer, der er iværksat på forskellige tidspunkter og i forskellige sammenhænge Denne spredning fører til en vis mangel på gennemsigtighed, risiko for overlapning og/eller manglende sammenhæng mellem de forskellige aktioner, visse forvaltningsmæssige vanskeligheder og en ikke altid optimal udnyttelse af ressourcerne. Indførelsen af et flerårigt energirammeprogram tager sigte på: • at rette op på denne situation ved at tilvejebringe et solidt grundlag for at tackle de vanskeligheder og udfordringer, som EU's energipolitik står overfor; 12 39 • at styrke og konsolidere de aktioner, der er nødvendige, for at EU's energipolitik kan give det ønskede resultat. Disse energipolitiske aktioner skal iværksættes efter følgende retningslinjer: • hver enkelt fællesskabsaktion skal være med til at virkeliggøre de højtprioriterede mål, som er forsyningssikkerhed, konkurrenceevne pg miljøbeskyttelse; • der skal ske en markant forbedring af koordineringen mellem alle aktioner, der indeholder et energipolitisk element; • samarbejdet mellem de forskellige involverede parter i EF-institutionerne og medlemsstaterne skal fremmes; • procedurerne skal tydeliggøres og forenkles. Denne generelle forbedring vil komme alle de involverede parter til gode, i institutionerne, i de nationale og lokale forvaltninger og i sektorens virksomheder, som tæller et stort antal små og mellemstore virksomheder. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen De evalueringer, der er blevet gennemført i 1997 af samtlige energiprogrammer, har vist, at disse programmer i vid udstrækning har opfyldt deres formål. Indførelsen af energirammeprogrammet skal ses som et forsøg på at forbedre sammenhængen mellem aktionerne og give dem større gennemslagskraft i lyset af de store udfordringer, som EU står overfor på energiområdet, især for så vidt angår hensynet til miljøet. Opfølgningen af Kyoto-konferencen om klimaændringerne og iværksættelsen af en EF-strategi og handlingsplan for vedvarende energi frem til 2010 er i den forbindelse af afgørende betydning. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen fremlægges Aktionerne skal underkastes en systematisk regelmæssig evaluering. Kommissionen skal hvert år gøre status over gennemførelsen af rammeprogrammet og dets specifikke elementer. Hvis prioriteringen ændres, skal der tilpasning eller uddybning af rammeprogrammet og/eller dets specifikke elementer. Kommissionen skal i løbet af rammeprogrammets tredje år og under alle omstændigheder, inden den fremsætter forslag om et eventuelt nyt rammeprogram, lade uafhængige eksperter foretage en samlet ekstern evaluering af gennemførelsen af de EF- aktioner, der er iværksat som led i energirammeprogrammet. forslag om 13 40 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (de nærmere detaljer fremgår af finansieringsoversigterne for de enkelte elementer i programmet) 10. 1 Personalemæssige virkninger Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Midlerti dige stillinger Faste stillinger Heraf Varighed Suppleren de ressourcer Eksiste rende res sourcer i det berørte GD eller den berørte tjeneste gren 22 7,5 10 4 2 2,5 5 år Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte i kat. A B C Andre ressourcer 30,5 10 15 lait For supplerende resso 55,5 urcer angiv Udlånte sagkyn dige: 7 Ekstern pers. : 6 Midiert. pers. : 3 16 es, i hvilken 5 2 2 48,5 takt de ska 2 4 1,5 16 gøres disponible. • Den egentlige tilvejebringelse af de nødvendige menneskelige og administrative ressourcer sker i forbindelse med Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under hensyn til navnlig det supplerende personale og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden har bevilget. • For regnskabsåret 1998 er der anført en A-stilling i det foreløbige budgetforslag. 10. 2 Samlede finansielle følger (supplerende menneskelige ressourcer) Beløb Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer angivelse af budgetpost) AO-1520 Udlånt sagkyndig AO-1178 Ekstern pers. AO-1175 Midiert. personale. (med I alt 1 (ECU) Beregningsmetode 1 648 000 103 000 ECU x 16 Udlånte sagkyndige = 40 000 x 2 Ydelser =120 000 x 4 Midlertidigt personale = 80 000 x 3 80 000 480 000 240 000 2 448 000 | 14 ÏT De anførte beløb angiver de samlede udgifter i forbindelse med supplerende stillinger for hele foranstaltningens varighed, hvis denne er tidsfastsat, ellers for 12 måneder. 10. 3 Andre øgede driftsomkostninger i forbindelse med foranstaltningen Budgetpost Beløb (ECU) Beregningsmetode AO-1300 Tjenesterejser AO-25 Udvalg, indkaldelse af eksperter grupper 420 000 på grundlag 366 200 1996/1997 af statistikker for I alt I 786 200 | De anførte beløb angiver de samlede udgifter i forbindelse med supplerende stillinger for hele foranstaltningens varighed, hvis denne er tidsfastsat, ellers for 12 måneder. Personale Eksisterende Nyt Observatorium SYNERGY ALTENER SAVE Fast brændsel A 2 6 11 10 1 Kerneenergi. 0,5 lait 30,5 B 1 1 3 3 0,5 1,5 10 C 1 4 5 5 0 0 15 A 2 6 6 6,5 1 0,5 22 B 1 1 1,5 2 0,5 1,5 7,5 C 1 4 2 3 0 0 10 A 0 0 2,5 1,5 0 0 4 B 0 0 1 1 0 0 2 C 0 0 1 Udi. sagkyn. 1 Udi. sagkyn. 1,5 2 Udi. sagkyn. 3 Udi. sagkyn. 1 0 0 2,5 Ekstern A-1178: 2 ekst. pers. (ALTENER) A-1175: 1 midiert. pers. (ALTENER) 2 ekst. pers. (SAVE) 1,5 midiert. pers. (SAVE) + 1,5 udi. sagkyn. Tjenesterejser Udvalg Observatorium SYNERGY ALTENER SAVE Fast brændsel Kerneenergi * 50 000 120 000 130 000 100 000 10 000 10 000 420 000 * 15 j ,,<. < 000 ] 46 200 l 108 000"' 216 000 ! ol r__\ 390 200 1 ,. -i ' 4° EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG II Iværksættelse af en FLERÅRIG AKTION FOR UNDERSØGELSER, ANALYSER, PROGNOSER OG ANDEN DERTIL KNYTTET AKTIVITET INDEN FOR ENERGISEKTOREN (1998-2002) 43 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE "Europæisk energiobservatorium" - Fremtidsanalyser, prognoser og overvågning af markederne 2. BUDGETPOST Konto B4-1040 3. RETSGRUNDLAG Aktion, som indebærer en beskeden bevilling 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Formålet er i samarbejde med medlemsstaterne at få udarbejdet et program til regelmæssig overvågning af energimarkedernes og energitendensernes udvikling, således at de politiske beslutninger på energiområdet kan træffes på grundlag af fælles analyser. De vigtigste indsatsområder er (listen er vejledende og ikke udtømmende): 1. - en indkredsning på europæisk plan af, hvilke problemer der er de vigtigste for så vidt angår den fremtidige efterspørgsel og produktion af energi og energipolitikken generelt, idet der skal lægges særlig vægt på: a) - strategier, som tager sigte på at tackle de energimæssige vanskeligheder, som klimaændringen og miljøhensynet generelt stiller os overfor b) - den dynamik, der ligger i liberaliseringen af energimarkederne og markedsstrukturerne, navnlig med hensyn til konsekvenser for virksomhedernes fremtid og adfærd i forbindelse med færdigetableringen af det indre marked for energi, som forudsætter en effektiv mekanisme til iagttagelse og overvågning af markederne c) - energimarkedstendenserne på verdensplan af betydning for afhængigheden af omverdenen (især den forventede betragtelige stigning i efterspørgslen efter energi i Asien og Latinamerika) -2 44 2. - en forbedring af analysekapaciteten, således at det bliver muligt at afkode energitendenserne og opstille mulige scenarier på et sammenligneligt grundlag i alle medlemsstater under hensyntagen til ændringen i markedsstrukturerne og den udfordring, som klimaændringen og miljøproblematikken udgør. Foranstaltningen skal befordre opstillingen af nye valgmuligheder på energiområdet på grundlag af fremtidsanalysemodeller på mellemlang og lang sigt, idet målet skal være at udarbejde en EF-analysemetode, som gør det lettere at udveksle informationer, og som bedre opfylder EU's analysebehov. Der vil blive lagt særlig vægt på: - at udbygge samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og få inddraget de berørte kredse, virksomheder, universitetskredse og andre, der ligger inde med viden og erfaring - at sikre komplementariteten mellem de aktioner, der iværksættes, og aktioner af tilsvarende art, som iværksættes af medlemsstaterne eller af internationale organisationer som f. eks. Det Internationale Energiagentur. Der vil blive lagt særlig vægt på konsolideringen af det indre marked for energi og på forsyningssikkerheden, miljøbeskyttelse og den økonomiske udvikling af energiindustrien. Energianalyserne og -prognoserne vedrørende medlemsstaterne gælder også for de central- og østeuropæiske lande, der ansøger om medlemskab. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser forlængelse/fornyelse for dens En punktuel aktion for undersøgelser og anden dertil knyttet aktivitet, som tager sigte på at udvikle en analyse- og prognosekapacitet på EF-plan for så vidt angår energiaktiviteter og -problemer; den udgør en del af energirammeprogrammet (1998- 2002). 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE IOU/OB 6. UDGIFTERNES ART - Finansiering, medfinansiering eller tilskud til undersøgelser vedrørende analyser af markederne og markedsudviklingen, evaluering af foranstaltningen og nye udviklingsperspektiver (de organisationer, der får tilskud, vil i den forbindelse også kunne købe resultater af undersøgelser, rundspørger og analyser samt programmel, inkl. udviklingsomkostninger mv. ) 45 - Finansiering, medfinansiering eller tilskud til udgifter til oplysning og formidling (konferencer, seminarer, udgivelser, herunder udgifter til trykning og oversættelse mv. ) - Finansiering, medfinansiering eller tilskud til edb-udgifter i forbindelse med data, der er nødvendige for at kunne foretage supplerende energianalyser (navnlig indsamling, lagring i databaser, statistisk behandling og præsentation). 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger (forbindelse mellem de enkelte omkostninger og de samlede omkostninger) Aktiviteten ændrer ikke art fra år til år. Kommissionen fastlægger målene for undersøgelserne med henblik på at tackle de politiske spørgsmål, som rejses af medlemsstaterne, Rådet og Europa-Parlamentet. • Analyse af de europæiske energimarkeder undersøgelser: 50 000 ECU (gennemsnit) x 11 x 5 år, heraf: undersøgelser og prognoser (flere kunder): 10 000-20 000 ECU sektorspecifikke undersøgelser (efter tema og/eller brændsel): 40 000- 300 000 ECU f. eks. liberalisering afgås og/eller el, raffinering, priser og afgifter • Analyse af verdensmarkedet Undersøgelser: 50 000 ECU (gennemsnit) x 10 x 5 år, heraf: Regionsspecifikke undersøgelser og prognoser (flere kunder): 10 000-20 000 ECU Sektorspecifikke undersøgelser (tema, brændsel og region): 40 000- 300 000 ECU f. eks. forsyningssikkerhed, geopolitisk strategi, dialog mellem forbruger og producent • finansiel støtte til net for økonomiske analyser Deltagelsesomkostninger: 66 000 ECU (gennemsnit) x 3 x 5 år, heraf: Centre for energipolitisk forskning Samarbejde med erhvervslivet på europæisk plan (Eurogas, Eurelectic, Europia) • Andre driftsomkostninger Seminarer og workshopper: 80 000 ECU x 1 x 5 år % Konferencer: 120 000 ECU x 1 x 5 år Oplysning og udgivelser: 50 000 ECU (gennemsnit) x 2 x 5 år herunder udgivelse af "Annual Energy Review" 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (i mio. ECU) Fordeling 1998 1999 2000 2001 2002 Analyse af de europæiske energimarkeder Analyse af verdensmarkedet Finansiel støtte økonomiske analyser til net for Andre driftsomkostninger, herunder samlet evaluering af rammeprogrammet 0,5 0,53 0,56 0,59 0,62 0,5 0,2 0,5 0,2 0,5 0,2 0,5 0,2 0,5 0,2 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 lait 2,8 2,5 1,0 1,5 I ALT 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 Bemærkninger: Da aktiviteten ikke ændrer sig, er budgetmidlerne konstante mellem 1999 og 2002. 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter mv. (henhørende under del B i budgettet) FB i mio. ECU (løbende priser) 1998 1999 2000 2001 2002 lait Konferencer, workshopper, oplysning udgivelser og 0,3 0,3 0,3 0,3 0,3 1,5 7. 4 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger 1998 1999 2000 2001 2002 lait 5- HJ- Forpligtelses bevillinger 1,5 1,53 1,56 1,59 1,62 7,8 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG OG IVÆRKSÆTTELSE HERAF Før indgåelsen af kontrakterne: - kvalitativ og finansiel analyse afbuddene, forslagene eller tilskudsansøgningerne; - inddragelse af andre berørte tjenestegrene i Kommissionen for at undgå enhver form for overlapning. Efter indgåelsen af kontrakterne: - gennemgang af udgiftsoversigterne før betaling på flere niveauer (den finansielle administrator, de teknisk ansvarlige) og høring af de berørte tjenestegrene i Kommissionen om resultatet; - intern revision ved finansinspektøren; - kontrol på stedet, som via en gennemgang af bilag skal gøre det muligt at afsløre fejl eller uregelmæssigheder; - underretning af det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i beslutningen om det flerårige energirammeprogram, og af Det Rådgivende Energiudvalg, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse nr. 96/642/EF af 8. november 1996. 9. O P L Y S N I N G ER OM C O S T / E F F E C T I V E N E SS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Forbindelse med det generelle mål Foranstaltningen vil forbedre forvaltningen af EU's energibalance først og fremmest gennem en analyse af energisituationen og forberedelse af de energipolitiske udviklingsperspektiver, navnlig dem, der nødvendiggøres af klimaændringen og miljøhensynet. Foranstaltningen skal endvidere føre til bedre prognoser over udviklingen i EU's energiøkonomi set i international sammenhæng. Den bidrager derved til at konsolidere det indre marked for energi, styre forholdet mellem energi og miljø og udvikle energisamarbejdet med tredjelande. Foranstaltningen vil gennem en aggregering af de opnåede resultater øge nytteværdien på EF-plan af det komplementære analysearbejde, der udføres i medlemsstaterne. Målgruppe 48 For så vidt angår overvågningen af energimarkederne: de besluttende instanser i Kommissionen og medlemsstaterne. For så vidt angår aspekterne produktion, transport og forbrug af energi: hele befolkningen i Fællesskabet, OECD og verden generelt. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen I grønbogen (KOM(94) 659 endelig udg. af 11. 1 1995) står der i punkt 86: "Konvergensen bør først og fremmest sikres på analyseplan. Det bør være et krav til en energipolitik, at den følger udviklingerne på markedet for til enhver tid at kunne tilpasse sig efter disse. Men udviklingerne på Fællesskabets indre marked vil afhænge mere og mere af udviklingerne i forbruget, produktionen og transportvilkårene på verdensplan. Disse analyser foretages i virksomhederne og de internationale organisationer. Det forekommer nødvendigt, for at undgå unødvendigt dobbeltarbejde i forbindelse med disse arbejder og ved anvendelsen af deres resultater på fællesskabsplan, at råde over analysemidler, der kan belyse Fællesskabets beslutnings- og forvaltningsproces. Det er indlysende, at anvendelsen af reglerne for det indre marked, tilrettelæggelse af prioriteter inden for forskning, miljø, internationalt samarbejde, net, økonomisk og social samhørighed bør støttes på en ikke-formbunden analyse af problemerne og markedstendenserne. Sammenslutning af akademiske miljøer, industri, forbrugere og administrationer i en gennemsigtig og åben mekanisme ville være en garanti for en sammenhængende analyse med henblik på udfærdigelsen af en energipolitik". I Rådets resolution om grønbogen (95/C 327/03) står der i punkt 6: "(Rådet) er af den opfattelse, at det indre markeds funktion kræver en styrkelse af konsultationer og samarbejde mellem medlemsstaterne inden for Fællesskabet og udvikling af EF-analysemetoder, især med hensyn til markedsmekanismernes funktion, der kan tjene som grundlag for EF-beslutningsprocessen". I hvidbogen (KOM(95) 682 endelig udg. af 20. 12. 1995) står der i punkt 134: "For så vidt angår øjeblikkelig handling, agter Kommissionen i 1996 at tage følgende initiativer, uden præjudice for resultaterne af den kommende regeringskonference: tilvejebringelse af et program for overvågning af energitendenserne, i samarbejde med medlemsstaterne, industrien og andre organer, for at sikre, at energipolitiske beslutninger træffes på grundlag af fælles analyser". Foranstaltningen, som er baseret på de eksisterende traktater, er nødvendig for at imødekomme behovet for en mere samarbejdsbetonet og gennemsigtig politisk proces. Endvidere er foranstaltningen berettiget, fordi analysemetoderne er med til: 49 - at forvalte EF-politikkerne og de nationale politikker på en sådan måde, at de bidrager til at virkeliggøre de fælles mål, navnlig færdigetableringen af det indre marked for energi, forbedringen af miljøkvaliteten og forsyningssikkerheden; - at strømline EF-politikken gennem et bedre kendskab til de langsigtede udviklingsperspektiver på verdensmarkedet; - at nyttiggøre den ekspertise, der findes i medlemsstaterne, og det arbejde, der foregår dér, ved at se det hele i et fælles perspektiv. Gennem energimarkedsrelaterede undersøgelser og rundspørger bliver det muligt at måle, hvor stor overensstemmelse der er mellem de nationale politikker og EF- målene, og få en debat i gang om perspektiverne på lang sigt. Kommissionen udfører på EF-plan et analysearbejde, der supplerer det arbejde, der gøres i medlemsstaterne, og foretager en aggregering af de opnåede resultater. Valg af støtteform Alt efter hvilke aktiviteter der planlægges eller viser sig at nødvendiggøre en aktion, vil der blive tale om indkaldelse af tilbud, om indkaldelse af forslag eller om tilskud. Der vil blive tilskyndet kraftigt til samarbejde for at udnytte fordelene ved at inddrage ekspertise af forskellig observans og fra mange forskellige fagområder og ved den dermed forbundne idérigdom og for at befordre fælles strategier og opfattelser. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Det udvalg, der er omhandlet i energirammeprogrammet, og Det Rådgivende Energiudvalg, der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse nr. 96/642/CE af 8. november 1996, vil blive holdt regelmæssigt underrettet om resultatet af arbejdet. Den nylige evaluering af kontoen B4-1040 for årene 1993-1995 indeholdt følgende to hovedhenstillinger: Der bør i stedet for i højere grad anvendes rammekontrakter for tilbagevendende opgaver. Det kunne f. eks. være datamodellering og tilrettelæggelse af konferencer. Medlemsstaternes energiministre spiller for øjeblikket en forholdsvis passiv rolle i analyse- og prognosearbejdet på EF-plan. For at den ekstra nytteværdi på EF-plan kan udnyttes fuldt ud, bør medlemsstaterne tilskyndes til at arbejde tættere sammen, måske i mindre grupper, for at diskutere fælles sektorspecifikke problemer. Viden og erfaringer bør i større grad deles, og modellering og sagkundskabsanalyse bør i større grad være fælles. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den egentlige tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer sker i forbindelse med Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under 8- 50 hensyn til navnlig det supplerende personale og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden måtte have bevilget. 10. 1 Personalemæssige virkninger Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Heraf Varig hed Faste stillinger Midlertidi ge stillinger supplerende ressourcer eksisterende ressourcer i det berørte GD eller den berørte tjenestegren Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer lait 2 1 1 4 2 1 1 1 udlånt sagkyndig 1 udlånt sagkyndig 1 5 5år 5år 10. 2 Samlede finansielle følger af de supplerende menneskelige ressourcer Ingen 10. 3 Andre årlige driftsudgifter i forbindelse med foranstaltningen Budgetpost Beløb Beregningsmetode (konto og tekst) A-1300 Tjenesterejser befordringsudgifter samt andre udgifter i forbindelse og 50 000 finansiel -9 Tjenesterejser i forbindelse med støtte, konferencer og af | workshopper på grundlag 51 hermed regnskabsåret 1996 Udgifter A-2500 til indkaldelse af sagkyndige i forbindelse med møder i rammeprogramudvalget 20 000 lait 70 000 Et møde for de 15 eksperter fra medlemsstaterne + 5 eksterne De angivne bevillinger afholdes via de eksisterende tildelinger til de tjenestegrene, der forvalter programmet. 10 P;O EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG HI FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING om vedtagelse et FLERÅRIGT PROGRAM TIL FREMME AF DET INTERNATIONALE ENERGISAMARBEJDE (1998-2002) » FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING OM VEDTAGELSE ET FLERÅRIGT PROGRAM TIL FREMME AF DET INTERNATIONALE ENERGISAMARBEJDE (SYNERGY- PROGRAMMET) (1998-2002) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR- under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: Af hensyn til EF-virksomhedernes konkurrenceevne, forsyningssikkerheden og miljøbeskyttelsen bør energiområdet indtage en vigtig plads i Fællesskabets internationale aktion; der er iværksat et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren; Fællesskabets tiltrædelse af traktaten om energicharteret og af konventionen om klimaændringer indebærer, at Fællesskabet deltager i det internationale energisamarbejde; i konklusionerne fra samlingen i Rådet (udvikling og samarbejde) den 18. november 1992 om retningslinjerne for et samarbejde med udviklingslandene vedrørende en ren og effektiv energiteknologi understreges det, at en væsentlig målsætning for energisamarbejdet med alle udviklingslandene er iværksættelse af effektive energipolitikker; som understreget i Rådets resolution af 8. juli 1996 om hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union" påvirkes energiudviklingen i Fællesskabet i stigende grad af eksterne faktorer, og det er derfor nødvendigt at bestræbe sig på at sikre, at Fællesskabet indtager en sammenhængende og konsekvent holdning i energispørgsmål over for tredjelande; Fællesskabet deltager i internationale aktioner på energiområdet i forbindelse med forskellige programmer; for at sikre, at disse aktioner er konsekvente, bør koordineringen af dem styrkes; i- tft en koordinering med Fællesskabets øvrige aktioner på energiområdet er påkrævet, og der må ikke forekomme overlapninger mellem dette program og andre programmer på energiområdet, der er iværksat af Fællesskabet, medlemsstaterne, tredjelande eller internationale organisationer; programmets hovedmål, navnlig koordineringen af de forskellige programmer for internationale foranstaltninger, kan som følge af deres omfang bedst gennemføres på fællesskabsplan; det er nødvendigt at udarbejde et specifikt juridisk instrument for Fællesskabets aktioner som led i det internationale energipolitiske samarbejde; ifølge Rådets resolution om hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union" er politiske og handelsmæssige forbindelser væsentlige elementer i en energipolitik, og Fællesskabets i internationale energisamarbejdsforanstaltninger bør udenrigspolitikken som helhed; i højere grad integreres følgelig energisamarbejdet som led i programmet bør have til formål at forbedre EF-virksomhedernes konkurrenceevne, øge forsyningssikkerheden, fremme en bæredygtig udvikling og forbedre energieffektiviteten; det kan antage form af projektsamarbejde og -samfinansiering; et sådant samarbejde bør forankres i et vejledende program og kan være omfattet af aftaler med de berørte lande eller med internationale net af forskningscentre; da der er tale om et samarbejde med tredjelande, anvendes de særlige bestemmelser i afsnit IX i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fællesskabet gennemfører som led i rammeprogrammet for aktioner inden for energisektoren et særprogram for samarbejde med tredjelande på områder af fælles interesse, i det følgende benævnt "SYNERGY-programmet". Dette program vedrører: • hjælp til udformning, udarbejdelse og gennemførelse af en energipolitik i tredjelande; • fremme af et industrielt samarbejde mellem Fællesskabet og tredjelande på energiområdet; • styrkelse af koordineringen af Fællesskabets energiforanstaltninger over for tredjelande. Artikel 2 SYNERGY-programmet er rettet mod alle lande, der ikke er medlem af Fællesskabet, og først og fremmest de lande og regioner, som Fællesskabet af hensyn til sine politiske og økonomiske interesser samt energiforsyningssikkerheden prioriterer højt i sine forbindelser udadtil. - 2- 55 Artikel 3 1. SYNERGY-programmet gennemføres fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. 2. Budgetmyndigheden fastsætter de årlige bevillinger under hensyntagen til de finansielle overslag. Artikel 4 1. Programmet skal medvirke til at virkeliggøre Fællesskabets vigtigste energimål som beskrevet i hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union". Med henblik herpå kan Fællesskabet ligeledes etablere forbindelser med internationale energiorganisationer. Foranstaltningerne til iværksættelse af programmet fastsættes efter proceduren i artikel 4 i beslutningen om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren. Der kan ikke ydes støtte til forsknings-, udviklings- og demonstrationsprojekter. 2. For at nå disse mål bidrager Fællesskabet især til finansieringen af aktioner vedrørende: - energipolitisk rådgivning og uddannelse; - energianalyser og -prognoser; - styrkelse af den energipolitiske dialog og udvekslingen af oplysninger navnlig gennem afholdelse af konferencer og seminarer; - støtte til regionalt samarbejde på tværs af grænserne; - forbedring af rammerne omkring det industrielle samarbejde på energiområdet ; - koordinering af EF-instrumenterne for internationale energiforanstaltninger med andre lignende internationale programmer. 3. Samarbejdet omfatter også udgifter til forberedelse, iværksættelse, kontrol og evaluering af gennemførelsen af disse aktioner samt udgifter til oplysning. Artikel 5 1. Fællesskabets bidrag kan gives i form af gavebistand, som udbetales i trancher, efterhånden som projekterne gennemføres. 2. Der ydes kun støtte via SYNERGY-programmet, når det er godtgjort, at de berørte aktiviteter ikke kan finansieres via andre programmer. 3. I finansieringsbeslutningerne og i enhver kontrakt, der følger deraf, fastsættes det bl. a. udtrykkeligt, at modtagerne accepterer, at Kommissionen og Revisionsretten fører tilsyn, om nødvendigt på stedet. Artikel 6 1. Et vejledende program, der dækker det i artikel 3 nævnte tidsrum, er opstillet i bilaget. Programmet fastlægger hovedmålsætningerne, retningslinjerne og prioriteterne for Fællesskabets samarbejde på de områder, der vejledende er anført i artikel 4. 56 2. Der vedtages et handlingsprogram på grundlag af det vejledende program, jf. stk. 1, efter proceduren i artikel 4 i Rådets beslutning om et rammeprogram for aktioner inden for energisektoren. Handlingsprogrammet indeholder en fortegnelse over de vigtigste projekter, som skal finansieres inden for de områder, der vejledende er anført i denne forordnings artikel 4. Programmets indhold fastlægges med henblik på at give medlemsstaterne tilstrækkelige oplysninger til, at det udvalg, der er nedsat ved artikel 4 i Rådets beslutning om et rammeprogram for aktioner inden for energisektoren, kan afgive udtalelse. 3. Der kan inden for rammerne af det vejledende program, jf. stk. 1, og for dettes varighed indgås særaftaler med tredjelande og internationale organisationer med henblik på at fastlægge hovedlinjerne i samarbejdet med de pågældende lande og procedurerne for samrådet om programmets afvikling. 4. Der kan også inden for rammerne af det vejledende program, jf. stk. 1, indgås kontrakter med internationale net af forskningscentre med henblik på at bestemme disse nets bidrag til gennemførelsen af målsætningerne i det vejledende program. Artikel 7 1. Kommissionen gennemfører aktionerne under hensyntagen til handlingsprogrammet, jf. artikel 6, stk. 2. 2. Aftaler om tjenesteydelser indgås normalt ved begrænset udbud i henhold til artikel 118 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Der kan indgås underhåndsaftaler, hvis det drejer sig om et beløb på under 50 000 ECU. Aftaler om indkøb skal, når de er nødvendige som supplement til aftaler om tjenesteydelser og ligger inden for rammerne af SYNERGY-programmets målsætninger, indgås ved frit udbud med undtagelse af de tilfælde, der er omhandlet i artikel 116 i finansforordningen. Deltagelse i udbud og aftaler er åben på lige vilkår for alle fysiske og juridiske personer i medlemsstaterne og modtagerlandene. Kommissionen kan i konkrete tilfælde tillade, at fysiske og juridiske personer fra andre lande deltager, hvis de berørte programmer eller projekter kræver specifikke former for bistand, som disse lande har særlige forudsætninger for at yde. 3. Skatter, afgifter og køb af fast ejendom finansieres ikke af Fællesskabet. 4. 1 tilfælde af samfinansiering kan Kommissionen i konkrete tilfælde tillade, at virksomheder fra de berørte tredjelande deltager i udbud og aftaler, idet Kommissionen gør rede herfor i den i artikel 9 omhandlede beretning. Artikel 8 1. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i fællesskab på grundlag af medlemsstaternes oplysninger en hensigtsmæssig koordinering af den ekspertbistand, som Fællesskabet og medlemsstaterne individuelt yder i modtagerlandene. 2. Koordinering og samarbejde med internationale finansielle institutioner og øvrige kapitalindskydere skal tilstræbes. 57 3. Kommissionen undersøger de forskellige muligheder for at fremme samfinansiering mellem SYNERGY-programmet, medlemsstaternes bilaterale bistandsprogrammer, andre internationale organisationers programmer og andre EF-programmer. Den bidrager især til at styrke koordineringen og sikre komplementariteten mellem bidrag ydet via SYNERGY-programmet og bidrag ydet via de øvrige EF-instrumenter for internationalt energisamarbejde, så der ikke forekommer overlapninger. Den sikrer endvidere, at der ikke forekommer overlapninger mellem SYNERGY-programmet og alle andre programmer eller aktioner på energiområdet iværksat af andre internationale organisationer. Artikel 9 1. Kommissionen forelægger inden den 31. december 2000 på grundlag af en ekstern evaluering, som foretages af uafhængige eksperter, en beretning om programmets gennemførelse i de foregående to regnskabsår. 2. Kommissionen forelægger inden den 31. december 2002 en beretning om programmets gennemførelse og om dets virkninger i både tredjelandene og medlemsstaterne, ledsaget af de uafhængige eksperters eksterne evaluering, som danner grundlag for beretningen. 3. Kommissionen forelægger hvert år en beretning om gennemførelsen af de energiforanstaltninger over for tredjelande, som indgår i de forskellige EF-instrumenter. 4. Disse beretninger sendes til Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 10 Denne forordning ophæver og erstatter Rådets forordning (EF) nr. /. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 58 Bilâg VEJLEDENDE PROGRAM Ved gennemførelsen af SYNERGY-programmet og opstillingen af handlingsprogrammet tages der hensyn til de retningslinjer, der er anført i det følgende. SYNERGY-programmet skal bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets mål på energiområdet som anført i Rådets resolution om hvidbogen "En energipolitik for Den Europæiske Union", dvs. den samlede konkurrenceevne forsyningssikkerhed miljøbeskyttelse. Disse mål indeholder alle et væsentligt eksternt element, hvilket er fremhævet i hvidbogen. SYNERGY-programmets aktioner skal modsvare disse mål, idet det samtidig skal sikres, internationale energipolitiske at aktionerne samarbejdsaktioner, som i øvrigt gennemføres i Fællesskabet. i øget grad koordineres med de Retningslinjerne for SYNERGY-programmet er fastlagt på dette grundlag. I. SAMARBEJDSAKTIONER MED SIGTE PÅ AT NÅ FÆLLESSKABETS ENERGIMÅL A) De tre mål under ét: - rådgive tredjelande om energipolitik - fremme energieffektiviteten i tredjelande - udvikle lokale energikilder, navnlig vedvarende energikilder - fremme den regionale integration på energiområdet - bidrage til en sammenhængende gennemførelse af Fællesskabets programmer i bestemte regioner (f. eks. Sortehavet, Middelhavet og Golfen). B) Den samlede konkurrenceevne: - støtte udviklingen af et samarbejde, der skal hjælpe de europæiske aktører til bedre at gøre sig gældende på vigtige markeder i energisektoren, navnlig i Asien og Latinamerika - rådgive tredjelande om organiseringen af deres energisektor - støtte liberaliseringen og åbningen af energisektoren ved at hjælpe tredjelande med at udforme deres energipolitik i denne nye situation i overensstemmelse med traktaten om energicharteret - fremme europæiske virksomheders investeringer i energisektoren i tredjelande. 59 C) Forsyningssikkerhed: - etablere en dialog med de energiproducerende og -eksporterende lande: Golfstaterne, Rusland, producentlande i Amerika, Asien og Afrika - fremme dialogen mellem Det Europæiske Fællesskab og de lande, der har undertegnet traktaten om energicharteret, navnlig energioverførende lande og energioverførende af bestemmelserne i traktaten om energicharteret producentlande, gennemførelsen og bidrage til - deltage i og støtte arbejdet i de internationale organisationer på området: Internationale producent-/forbrugerkonferencer, Det ministerkonferencer, Energiagentur - støtte skabelsen af gunstige betingelser for investeringer i tredjelande i produktion og overførsel af energi i overensstemmelse med folkeretten og navnlig traktaten om energicharteret og de discipliner, der er aftalt i Verdenshandelsorganisationen (WTO). D) Miljø: - uddanne beslutningstagere og erhvervsfolk i energisektoren i tredjelande for at øge deres miljøbevidsthed - formidle de erfaringer og informationer, som Fællesskabet ligger inde med på energi- og miljøområdet - fremme anvendelsen af rene teknologier, navnlig i forbindelse med kulforbrænding i storforbrugende lande som Kina, under hensyntagen til de energipolitiske konsekvenser - styrke og støtte aktioner, der tilskynder tredjelande til at inddrage miljøhensyn i deres energipolitik og -planlægning - tilskynde tredjelande til og hjælpe dem med at planlægge og gennemføre en national energipolitik for så vidt angår forsyning med og anvendelse af energi, som harmonerer med deres specifikke miljøsituation. II. GEOGRAFISK PRIORITERING OG SAMMENHÆNG MED FÆLLESSKABETS INTERNATIONALE SAMARBEJDSPROGRAMMER A) Rolle og prioriteter: SYNERGY-programmets rolle i de internationale forbindelser på energiområdet er: - at sikre et øget energisamarbejde med tredjelande - at udvirke, at der tages hensyn til programmets mål i de samarbejdsforanstaltninger over for tredjelande, der gennemføres som led i Fællesskabets øvrige programmer at fremme energiprojekter, som finansieres af andre EF-samarbejdsinstrumenter. SO B) Vigtigste geografiske interventionsområder: SYNERGY-programmet skal koncentreres om de geografiske områder, som Fællesskabet prioriterer højt i sine forbindelser udadtil, og bidrage til gennemførelsen af visse af de mål, der er sat for disse forbindelser. SYNERGY-programmets vigtigste interventionsområder er: - landene i Central-og Østeuropa -• de nye uafhængige stater - Middelhavstredjelande - Latinamerika: vægten lægges på Mercosur, Chile, Mexico og Venezuela - Asien: Kina, Indien og ASEAN-landene - Afrika. 61 FINANSIERINGSOVERSIGT KONTO B4-1041 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet 2. BUDGETPOST B4-1041 3. RETSGRUNDLAG Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997 om vedtagelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde - SYNERGY-programmet (EFT nr. L 104 af 22. 4. 1997, s. 1) Forslag til Rådets forordning (EF) om forlængelse af et program til fremme af det internationale energisamarbejde (SYNERGY-programmet) fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 701/97 af 14. april 1997. Forslag til Rådets beslutning om et rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Behovet for et EF-program for internationalt energisamarbejde, der supplerer de interne politikker på dette område, vil gøre sig endnu stærkere gældende i de kommende år som følge af udviklingen i energisituationen på verdensplan: - EU bliver stadig mere afhængig af importeret energi - udviklingslandenes efterspørgsel efter energi stiger meget kraftigt - miljøproblemerne og specielt emissionen af drivhusgasser får stadig større indflydelse på valget af energikilder. Foranstaltningen skal fremme samarbejdsaktioner vedrørende udformning og gennemførelse af en energipolitik i tredjelande og hermed samtidig virkeliggøre EU's energipolitiske mål: - den samlede konkurrenceevne - forsyningssikkerhed på energiområdet 62 - miljøbeskyttelse. Foranstaltningen skal bidrage til at virkeliggøre disse mål gennem iværksættelse af projekter, der tager sigte på: - at forbedre tredjelandenes energieffektivitet - at fremme anvendelsen af miljøvenlig teknologi - at fremme udnyttelsen af lokale energiressourcer, særlig vedvarende energi - at støtte den regionale energiintegration i tredjelande og åbningen af energisektoren - at udbygge den energipolitiske dialog og kontakterne mellem EU og tredjelande, især producentlandene, og de internationale energiorganisationer - at støtte de europæiske virksomheders indtrængen på energimarkederne i tredjelande - at styrke forbindelserne mellem eksperter og beslutningstagere på energiområdet internt i Fællesskabet og mellem Fællesskabet og tredjelande. Foranstaltningen understøtter samtidig EU's politik over for tredjelande og bidrager til at skabe de nødvendige rammer for fremtidige energiprojekter og forberede de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse. Udarbejdelsen af det årlige handlingsprogram i samarbejde med Kommissionens øvrige tjenestegrene og medlemsstaternes repræsentanter vil være en lejlighed til at centrere SYNERGY-programmet om de prioriterede temaer, idet der ligeledes tages hensyn til bilaget til den forordning, der foreslås af Europa-Parlamentet. 4. 2 Foranstaltningens varighed Fem år, fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE IOU/OB 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART UDGIFTER Finansiering af undersøgelser, faglig bistand og rådgivning, eventuelt gennem seminarer, oplysningsforanstaltninger, eksperter, workshopper, besøg på virksomheder og uddannelsesinstitutioner, støtte til energisamarbejdsinstitutioner samt anden støtte til energipolitikken. konferencer, uddannelse, Udgifter til udbredelse af kendskabet til programmet og dets resultater, til eksterne eksperters evaluering heraf samt til driften af støtteorganer for energisamarbejdet. 63 Fællesskabets bidrag vil normalt ikke overstige 50% af de samlede omkostninger i forbindelse med et projekt og kan ske i form af samfinansiering med tredjelande, medlemsstaterne eller internationale organisationer. Dog kan Fællesskabets bidrag i visse tilfælde andrage indtil 100%, når det drejer sig om udgifter til eksperter udstationeret på fuld tid hos tredjelandes myndigheder eller om foranstaltninger, der udelukkende er i Fællesskabets interesse (forudgående undersøgelser, forberedende besøg, europæiske energicentre, evaluering. ). INDTÆGTER De eventuelle indtægter fra refusioner fra de stater, der deltager i det europæiske energicharter, kan genanvendes i overensstemmelse med artikel 27, stk. 2, litra b), i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT nr. L 356 af 31. 12. 1977, s. 1), senest ændret ved forordning (EF,Euratom,EKSF) nr. 2335/95 (EFT nr. L 240 af 7. 10. 1995, s. 12). 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forbindelsen mellem de enkelte omkostninger og de samlede omkostninger) • horisontale aktioner kortvarige tjenesterejser for eksperter fra EU og tredjelande: udgifter til befordring, honorarer og dagpenge: 240 tjenesterejser a 10 000 ECU en midtvejsevaluering og en slutevaluering af programmet a 150 000 ECU (gennemsnit) = 300 000 ECU • energianalyser undersøgelser: 100 000 ECU (gennemsnit) x 64 • samarbejdet om udformningen af en energipolitik i tredjelande længerevarende tjenesterejser (6 mdr. ) for eksperter: 100 000 ECU (gennemsnit) x 63 • finansiel støtte til energiinstitutioner længerevarende tjenesterejser (1 år) for eksperter: 200 000 ECU (gennemsnit) x 30 virksomhedsbesøg og uddannelse i EU for 25 tredjelandsstatsborgere pr. besøg: 20 000 ECU (gennemsnit) x 150 besøg 64 • støtte til industrielt samarbejde seminarer: 100 000 ECU (gennemsnit) x 10 besøg af EU-delegationer i tredjelande: 74 000 ECU (gennemsnit) x 10 • seminarer, konferencer og workshopper seminarer eller workshopper: 100 000 ECU (gennemsnit) x 20 konferencer: 200 000 ECU (gennemsnit) x 15 • oplysnings- og uddannelsesaktioner (tilskud og stipendier) 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (i mio. ECU) FORDELING 1998 1999 2000 2001 2002 I ALT Horisontale aktioner Energianalyser Samarbejdet om udformningen af en energipolitik i tredjelande 0,5 1,2 1,2 0,5 1,3 1,2 0,58 1,3 1,3 0,5 1,3 1,3 0,62 1,3 1,3 2,7 6,4 6,3 Støtte samarbejde til industrielt 0,3 0,34 0,3 0,4 0,4 1,74 Finansiel energiinstitutioner støtte til 1,8 1,8 1,8 1,8 Seminarer, konferencer og workshopper Oplysnings- uddannelsesaktioner og 1 1 1 1 1 1 1,8 1 9 5 1 1,12 1,15 5,27 I ALT 7,0 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 Bemærkninger: De øgede budgetmidler fra år 2000 skal bruges på tre typer aktioner: - støtte til det industrielle samarbejde, som skal hjælpe de europæiske virksomheder i denne sektor med at trænge ind på markedet i tredjelande 65 - samarbejde om udformningen af en energipolitik, således at der i tredjelande kan tages hensyn til Fællesskabets energimål - evaluering og opfølgning af de iværksatte aktioner. De øgede bevillinger hertil er opført under horisontale aktioner. 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter mv. (henhørende under del B i budgettet) FB i mio. ECU (løbende priser) 1998 1999 2000 2001 2002 og 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 lait 1 Oplysning udgivelser 7. 4 Forfaldsplan (forpligtelsesbevillinger/betalingsbevillinger) Beløbet fastsættes hvert år af budgetmyndigheden. Den vejledende bevillingsramme (forpligtelser og betalinger) beløber sig til (i mio. ECU): Forpligtelses bevillinger Betalings bevillinger 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 lait 1998 7 1999 7,14 2000 7,28 2001 7,42 2002 7,57 lait 36,4 6 1 6 1,14 6 1,28 6 7 7,14 7,28 7,92 1,07 6 1,42 6,5 1,07 7 7,14 7,28 7,42 7,57 36,4 Den finansielle støtte til energiinstitutioner i tredjelande forventes at falde, efterhånden som disse institutioner bliver i stand til at klare sig selv. 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Arbejdet betales efter godkendelse på grundlag af en procentsats beregnet inden tildeling af kontrakten og efter fremlæggelse af en endelig finansrapport. Der kan stilles krav om fremlæggelse af bilag for rejse- og opholdsudgifter. Der kan gennemføres revision på grundlag af regnskabsbilag samt kontrol på stedet. 8 66 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke mål Der kan sondres mellem: • specifikke mål, som SYNERGY-programmet bidrager til at virkeliggøre uden at være ene herre over resultatet • mål, der direkte udspringer af SYNERGY-programmets aktioner. 9. 1. 1 Programmets mål • begrænse den forventede forøgelse af emissionerne af drivhusgasser på verdensplan ved hjælp af aktioner, der fremmer energieffektiviteten, anvendelsen af ny teknologi, udnyttelsen af vedvarende energi og energiplanlægning • øge de europæiske virksomheders investeringer i energisektoren i tredjelande samt deres eksport hertil • fremme sammenkoblingen mellem energinettene i tredjelande og mellem disse net og nettene i EU • forberede de associerede landes tiltrædelse ved at lette tilnærmelsen af deres energipolitik til EU's • opretholde eller forøge tredjelandenes energieksport til EU på trods af den stigende interne efterspørgsel i disse lande. 9. 1. 2 Mål knyttet til programmets aktioner For så vidt angår seminarer, konferencer og workshopper samt finansiel støtte til samarbejdsorganer: • udbygge kontakterne mellem beslutningstagere i EU og i tredjelande, såvel i den offentlige som den private sektor • fremme kontakterne mellem de ansvarlige inden for energisektoren i tredjelande • bidrage til gennemførelsen af andre samarbejdsaktioner mellem Fællesskabet og tredjelande • formidle information om energisituationen i EU. For så vidt angår samarbejdet om udformningen af en energipolitik i tredjelande og energianalyserne: • yde et europæisk bidrag til udarbejdelsen af planer og retsforskrifter på energiområdet i tredjelande. For så vidt angår oplysnings- og uddannelsesaktioner: 9 67 • uddanne fagfolk i tredjelande og herved gøre dem bekendt med de europæiske synspunkter. Målgruppe Stater, offentlige personer i tredjelande og i Det Europæiske Fællesskab. tjenester inden for energisektoren, virksomheder og 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen En foranstaltning på EF-plan er begrundet i følgende forhold: • kun Fællesskabet kan sikre de europæiske virksomheders interesser uden samtidig at favorisere en bestemt medlemsstat • Fællesskabet som sådant optræder som tredjelandenes forhandlingspartner inden for f. eks. G-24 eller i aftaler indgået med visse tredjelande, hvor energi udtrykkeligt er nævnt som et af aktivitetsområderne • en aktion på EF-plan vil supplere de aktioner, der gennemføres af medlemsstaterne, og forstærke deres gennemslagskraft • Fællesskabet kan bedre varetage samtlige medlemsstaters interesser • en aktion på EF-plan gør det muligt at udnytte sagkundskab, der er spredt ud over flere medlemsstater. I forhold til de andre EF-programmer for internationalt samarbejde gør SYNERGY- programmet det muligt at tage hensyn til Fællesskabets interesser på energiområdet, og det forventes endvidere at føre til en bedre koordinering af programmerne for de forskellige regioner i verden. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen indledningsvis bemærkes, at de tjenestemænd, der har ansvaret for de Det skal enkelte geografiske områder, forvalter, overvåger og evaluerer allerede på deres niveau de projekter, der hører under dem. Resultatindikatorer I det omfang SYNERGY-programmet vedrører samarbejde om udformningen af energipolitikker, er det vanskeligt at bestemme, hvilke kvantitative indikatorer der kan benyttes til måling af dets virkninger. Virkningerne af de aktioner, der vedrører energipolitikken, giver sig endvidere først udslag i produktions- og forbrugstallene på mellemlang og lang sigt. Man kan imidlertid benytte nogle indikatorer i forbindelse med de to typer mål, der er nævnt under punkt 9. 1. For de generelle måls vedkommende: • sammenholdelse af emissionsniveauet for drivhusgasser med prognoserne 10 68 • udvikling i energieffektivitetsindekset pr. land • stigningen i den lokale energiproduktion og specielt de vedvarende energikilders andel heri • udviklingen i de europæiske investeringer og den europæiske eksport inden for energisektoren • udviklingen i tredjelandenes energieksport i sammenholdt med udviklingen i deres interne efterspørgsel • foretagne investeringer i netsammenkoblinger mellem tredjelande indbyrdes og mellem EU og tredjelande. For de aktionsrelaterede måls vedkommende: • antal personer, der etablerer kontakt med hinanden under konferencer og møder organiseret via SYNERGY-programmet; eventuelt antal forretningskontakter og gennemførte forretninger som resultat af disse møder • antal lande, der har udnyttet de erfaringer, der er gjort i EU, til at udforme deres egen energipolitik • antal uddannede fagfolk • antal personer, der er blevet informeret om projekterne • samarbejdsaktioner som følge af et SYNERGY-projekt. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen! Forslaget til Rådets forordning opererer med to beretninger på grundlag af en evaluering, som foretages af uafhængige eksperter. Den første beretning, som forelægges efter to år, fokuserer især på programmets gennemførelse. Den anden, som forelægges ved programmets udløb, skal tillige omhandle programmets virkninger i de berørte lande. Derudover vil de finansierede projekter kunne underkastes en revision, som foretages af uafhængige eksperter. 9. 4 Vurdering af omkostningseffektiviteten Ved sammenligningen med andre programmer må der her tages hensyn til, at forvaltningen og overvågningen af projekterne varetages direkte af den pågældende kommissionsafdelings tjenestemænd og ikke af et eksternt team. SYNERGY- programmet om fællesskabsinitiativer og aktioner (som f. eks. Euro-Middelhavs-forummet), der giver resultater, som kan benyttes i forbindelse med andre programmer. Disse projekter kræver forundersøgelserne og forhandlingerne. endvidere karakteriseret tjenestemænd deltager i højere grad, at at det drejer ved, sig er i 11 69 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den egentlige tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer sker i forbindelse med Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under til det supplerende personale og de supplerende beløb, som hensyntagen budgetmyndigheden har bevilget. 10. 1 Personalemæssige virkninger Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Heraf Varig hed Faste stillinger Midlertidi ge stillinger supplerende ressourcer eksisterende ressourcer i det berørte GD eller berørte den tjenestegren Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte 0,5 A B C 2,5 1 2 3 1 2 Andre ressourcer 1 udlånt sagkyndig 1 udlånt sagkyndig lait 5,5 1,5 7 10. 2 Samlede finansielle følger (menneskelige ressourcer) De årlige administrationsudgifter i forbindelse med programmet skønnes således at beløbe sig til 7 x 103 000 ECU = 721 000 ECU. 12 70 10. 3 Andre driftsudgifter, der følger af foranstaltningen Budgetpost Beløb Beregningsmåde (artikel/konto og tekst) A-130 Tjenesterejse-og befordringsudgifter samt andre udgifter i forbindelse hermed 120 000 A-2510 Særligt møde om internationalt samarbejde i rammeprogramudvalget 46 2 00 Skøn baseret på gennemførelsen i de første ni måneder af regnskabsåret 1997 To møder om året med to repræsentanter pr. medlemsstat (hver repræsentant: 770 ECU i gennemsnit). Møderne skal være fælles med møderne for de andre særprogrammer lait 166 200 " De angivne beløb finansieres inden for de eksisterende tildelinger til de tjenestegrene, der forvalter programmet. 13 71 EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG IV FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse ET FLERÅRIGT PROGRAM TIL FREMME AF VEDVARENDE ENERGI I FÆLLESSKABET (1998-2002) l'L FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM VEDTAGELSE ET FLERÅRIGT PROGRAM TIL FREMME AF VEDVARENDE ENERGI I FÆLLESSKABET - ALTENER II RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvising til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3 i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C4 i samarbejde med Europa- Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge traktatens artikel 130 R er et af målene med Fællesskabets politik på miljøområdet at sikre en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; traktatens artikel 129 fastslår, at sundhedsbeskyttelse indgår som led i Fællesskabets politik på andre områder, og dette program bidrager til sundhedsbeskyttelsen; på samlingen den 29. oktober 1990 opstillede Rådet den målsætning, at de samlede CO2- emissioner i hele Fællesskabet skal stabiliseres på 1990-niveauet inden 2000; på samlingerne i marts og juni 1997 vedtog Rådet som forhandlingsposition forud for Kyoto mødet om klimaændringskonventionen, at emissionerne af drivhusgasser i forhold til 1990-emissionsniveauet skal reduceres med 7,5% inden 2005 og med 15% inden 2010; for at opnå markante reduktioner af C02-emissionerne i Fællesskabet må der gøres en ekstra indsats, navnlig når man tager i betragtning, at de C02-emissioner, der skyldes energiforbruget, under normale økonomiske vækstbetingelser forventes at vokse med 5-8 % mellem 1995 og 2000; det er derfor nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger; *S der blev ved Rådets beslutning 93/389/EØF5 af 24. overvågningsmekanisme for emissionen af C02 og andre drivhusgasser; juni 1993 indført en på samlingen den 25. og 26. juni 1996 noterede Rådet sig, at det af konklusionerne i anden evalueringsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) i forbindelse med forhandlingerne om en protokol i henhold til Berlin-mandatet fremgår, at de samlede foreliggende oplysninger synes at pege på, at der er tale om en mærkbar menneskelig påvirkning af det globale klima; Rådet understregede, at det er nødvendigt med en omgående indsats, der er så vidtfavnende som muligt, noterede sig, at der er betydelige no regrets-muligheder, og anmodede Kommissionen om at undersøge, hvilke foranstaltninger der skal træffes på EF-plan; Kommissionen har i sin grønbog af 11. januar 19956 og sin hvidbog af 13. december 19957 meddelt Rådet og Europa-Parlamentet sit syn på den fremtidige energipolitik i Fællesskabet og på den rolle, som vedvarende energi bør spille; Europa-Parlamentet slår i sin beslutning af 4. juli 19968 til lyd for, at Kommissionen bør iværksætte en handlingsplan for Fællesskabet for at fremme vedvarende energi; med grønbogen af 20. november 19969, "Fremtidens energi: vedvarende energi", tog Kommissionen hul på processen frem mod tilrettelæggelse og senere iværksættelse af en fællesskabsstrategi og handlingsplan for vedvarende energi; ifølge traktatens artikel 130 A skal Fællesskabet udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed, og det skal navnlig stræbe efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder; Fællesskabets indsats omfatter bl. a energisektoren; den 13. december 1993 vedtog Rådet beslutning 93/500/EØF10 om et EF-program for fremme af vedvarende energikilder (ALTENER-programmet), hvis sigte var at mindske C02-emissionerne ved at øge de vedvarende energikilders markedsandel og deres bidrag til den samlede produktion af primærenergi i Fællesskabet; dette program udløber den 31. december 1997; Fællesskabet har erkendt, at ALTENER-programmet er et vigtigt element i EF's bestræbelser på at reducere C02-emissionerne; 5 EFT nr. L 167 af 9. 7. 1993, s. 31. 6 KOM (94) 659 af 11. 1. 1995. 7 KOM (95) 682 af 13. 12. 1995. 8 A4-0188/96- EP 251. 039. 9 KOM (96) 576 endelig udg. af 20. 11. 1996. 10 EFTnr. L235 af 18. 9. 1993. 74 Kommissionen har stillet et forslag11 til rådsbeslutning om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet (ALTENER II); der iværksættes et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren; ved afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 199412 fastlagde Europa-Parlamentet og Rådet fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner; politikken på området vedvarende energi er et vigtigt middel til at udnytte og fremme de nye energiteknologier, som frembringes under rammeprogrammet; ALTENER II- programmet supplerer således dette program; Kommissionen har forelagt Rådet og Europa-Parlamentet sine forslag til femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling13; øget anvendelse af vedvarende energi vil have en positiv virkning på både miljøet og energiforsyningssikkerheden; en høj grad af internationalt samarbejde er ønskelig, fordi det øger chancen for at opnå de bedste resultater; et styrket ALTENER li-programmet er et vigtigt middel til at udvikle det potentiale, der ligger i de vedvarende energikilder; programmet bør gennemføres i tæt samarbejde med Fællesskabets andre foranstaltninger og programmer, som sigter mod at fremme vedvarende energi; det er af politiske og økonomiske grunde ønskeligt, at ALTENER li-programmet åbnes for de associerede central- og østeuropæiske i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 199414, således som skitseret i Kommissionens meddelelse til Rådet herom i maj 1994, og for Cypern - lande VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Som led i energirammeprogrammet iværksætter Fællesskabet et særprogram til fremme af vedvarende energi i Fællesskabet, ALTENER II, i det følgende benævnt 'programmet'. Programmets målsætninger er: a) at bidrage til at skabe de nødvendige forudsætninger for at iværksætte en EF- juridiske, energi, herunder navnlig de handlingsplan samfundsøkonomiske og administrative forudsætninger; for vedvarende b) at tilskynde til private og offentlige investeringer i produktion og udnyttelse af energi fra vedvarende energikilder. 11 KOM (97) 87 endelig udg. af 12. 3. 1997. 12 EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994. 13 14 7 K Disse to målsætninger bidrager til at realisere følgende af Fællesskabets overordnede mål og prioriteter: begrænsning af C02-emissionerne, forøgelse af de vedvarende energikilders andel af energibalancen, mindskelse af afhængigheden af importeret energi, forsyningssikkerhed, økonomisk udvikling, økonomisk og social samhørighed og lokal og regional udvikling. 2. Fællesskabet yder som led i programmet tilskud til aktioner, der modsvarer denne beslutnings målsætninger. 3. Programmet gennemføres fra den 1. januar 1998 til den 31. december 2002. 4. De årlige bevillinger af programmet budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. til gennemførelse godkendes af Artikel 2 Følgende aktioner og foranstaltninger vedrørende vedvarende energikilder støttes som led i dette program: a) undersøgelser og andre aktioner med det formål at iværksætte og supplere EF- foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale. Der er her især tale om udarbejdelse af sektor- og markedsstrategier, udvikling af juridiske, normer og samfundsøkonomiske og administrative vilkår, der forbedrer mulighederne for udbredelse af vedvarende energi, samt forberedelse af relevant lovgivning fællesindkøb, analyse af indførelse af standarder, b) pilotaktioner med det formål at skabe eller udbygge infrastruktur og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi, på følgende områder: lokal- og regionalplanlægning værktøjer til planlægning, projektering og evaluering nye finansierings- og markedsinstrumenter oplysning almen og faglig uddannelse c) foranstaltninger foreslået af Kommissionen for at tilskynde til udveksling af erfaringer og knowhow med det sigte at forbedre samordningen mellem internationale, EF- europæiske, nationale, regionale og lokale aktiviteter; etablering af et centralt system for indsamling og formidling af oplysninger om vedvarende energi d) foranstaltninger foreslået af andre end Kommissionen for at tilskynde til udveksling af erfaringer og knowhow e) målrettede aktioner for at lette udbredelsen af vedvarende energi og tilskynde til investeringer gennem bistand til forberedelse, præsentation og gennemførelse af projekter. for Sigtet med disse målrettede aktioner er at lette og fremskynde investeringer i ny fra vedvarende kilder ved at yde driftskapacitet formål at nedbringe marginalomkostninger og finansieringsstøtte med det serviceomkostninger ved projekter for vedvarende energi og overvinde eksisterende ikke-tekniske hindringer. energiproduktion 76 Støtten ydes til ekspertbistand, markedsanalyser, beliggenhedsvalg, ansøgning om bygge- og driftstilladelser, opstilling af finansieringsplaner, forberedelse af udbud, uddannelse af driftspersonale, idriftsættelse af anlæg mv. De målrettede aktioner vedrører gennemførelse af projekter på følgende områder: biomasse, herunder energiafgrøder, brænde, restprodukter fra skov- og landbrug, kommunalt affald15, flydende biobrændsler og biogas solvarme og solcelleelektricitet passive og aktive solenergisystemer i bygninger små vandkraftprojekter (< 10 MW) vindkraft geotermisk energi f) aktioner med henblik på: at overvåge gennemførelsen af EF's strategi og handlingsplan for udnyttelse af vedvarende energikilder at støtte initiativer til gennemførelse af handlingsplanen, især med henblik på at fremme bedre samordning og øget samspil mellem aktionerne, herunder alle EF- finansierede aktiviteter at overvåge EF's og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til udvikling af vedvarende energikilder at evaluere virkningerne og omkostningseffektiviteten af de foranstaltninger, der iværksættes under dette program. Denne evaluering skal også tage hensyn til miljømæssige og sociale forhold. Artikel 3 1. Alle omkostninger i forbindelse med de aktioner, der er omhandlet i artikel 2, litra a), c) og f), afholdes af Fællesskabet. 2. Finansieringsbidrag, som Fællesskabet i henhold til dette program yder til de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, litra b) og d), må højst udgøre 50 % af de samlede omkostninger, idet restbeløbet finansieres af offentlige eller private kilder eller en kombination heraf. 3. Finansieringsbidrag, som Fællesskabet i henhold til dette program yder til de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, litra e), fastlægges årligt for hver af de målrettede aktioner i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2. 1. Gennemførelsen af programmet påhviler Kommissionen. Artikel 4 13 Kommissionens meddelelse om revisionen af Fællesskabets strategi for affaldshåndtering (KOM (96) 399 endelig udg. af 30. 7. 1996). 77 2. Betingelserne og retningslinjerne for støtte til aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2 fastsættes hvert år under hensyn til: den prioritering, som medlemsstaterne og Kommissionen har fastlagt i deres programmer til fremme af vedvarende energi vedrørende kriterier og udnyttelsespotentiale og deres virkninger for beskæftigelse og miljø, herunder navnlig reduktion af C02-emissionerne energikilders vedvarende rentabilitet de for den i artikel 2, litra e), omhandlede aktions vedkommende: støttens relative omkostninger, størrelsen af den forventede nye produktionskapacitet og omfanget af det tværregionale og/eller tværnationale udbytte principperne i EF-traktatens artikel 92 og de relevante EF-retningslinjer for statsstøtte, der er begrundet i miljøbeskyttelseshensyn. Artikel 5 Kommissionen bistås af det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets beslutning om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren. Artikel 6 1. I løbet af programmets andet år aflægger Kommissionen rapport til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at fremme vedvarende energi på EF-niveau og i medlemsstaterne, idet den især henholder sig til de målsætninger, der er anført i artikel 1. Rapporten 'ledsages af forslag om eventuelle ændringer af programmet, som måtte være nødvendige på baggrund af disse resultater. 2. Ved programmets udløb evaluerer Kommissionen de resultater, der er opnået ved gennemførelsen af denne beslutning, og sammenhængen mellem de enkelte medlemsstaters aktioner og Fællesskabets aktioner. Kommissionen aflægger rapport herom til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Artikel 7 Programmet står åbent for deltagelse fra associerede lande i Central- og Østeuropa i i EF-programmer, herunder overensstemmelse med de betingelser for deltagelse finansieringsbestemmelser, der er fastlagt i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne eller i selve associeringsaftalerne. Programmet står åbent for deltagelse fra Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA/EØS-landene, efter procedurer, der aftales med dette land. Denne beslutning annullerer og erstatter Rådets beslutning (EF). /. Artikel 8 78 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 9 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 79 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Energirammeprogrammet (1998-2002) ALTENER II - flerårigt program til fremme af vedvarende energi i Fællesskabet 2. BUDGETPOST B4-1030 3. RETSGRUNDLAG Rådets beslutning 93/500/EØF af 13. september 1993 (EFTnr. L 235 af 18. 9. 1993, s. 41). ALTENER I-programmet Forslag til Rådets beslutning, forelagt den 22. maj 1997 om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet (ALTENER li-programmet) - (EFT nr. C 192 af 24. 6. 1997, s. 16) Forslag til Rådets beslutning om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) 4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Kommissionen mener, at ALTENER-programmet bør videreføres. Det yder et afgørende bidrag til øget brug af miljøvenlige vedvarende energikilder og er en vigtig del af EF's strategi for at reducere C02-udslippet. Dette er en målsætning, som er i overensstemmelse med traktatens artikel 130 R og 130 S. Den vedvarende energis bidrag til dækning af EF's behov for primærenergi ligger for tiden lige under 6%, svarende til 70 mio. toe. I meddelelsen "Fremtidens energi. Vedvarende energi - Grønbog: Mod en fællesskabsstrategi" foreslår Kommissionen, at brugen af vedvarende energi øges betydeligt frem til år 2010. Under vedtagelsen af grønbogen blev der valgt et vejledende mål: en fordobling af de vedvarende energikilders andel frem til år 2010. Kommissionen er ved at udarbejde en hvidbog om en EF-strategi for vedvarende energi frem til år 2010; denne hvidbog ledsages af en handlingsplan. ALTENER li-programmet spiller en vigtig rolle for gennemførelsen af denne strategi og dens handlingsplan. ALTENER-programmets formål er at yde et markant bidrag til at nå dette EF-mål. Øget brug af vedvarende energi vil også bidrage til den sociale samhørighed i EF, fremme udnyttelsen af lokale energikilder og fremskynde nye energiteknologiers gennemslag på markedet (mange af dem er udviklet med EF-støtte). På baggrund af disse betragtninger foreslår Kommissionen, at ALTENER- programmet videreføres på en måde, som indarbejder mange af de anbefalinger, der blev fremsat af en gruppe uafhængige eksperter, samt konklusionerne fra ALTENER- 80 konferencen og de erfaringer, Kommissionen har indhøstet med gennemførelsen af ALTENER-programmet og andre energiaktioner. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse Foranstaltningen løber i fem år, fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger 6 UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Der foreslås et budget for ALTENER li-programmet på 81,1 mio. ECU. Budgettet for ALTENER I-programmet var oprindelig på 40 mio. ECU, men mod slutningen blev bevillingen forhøjet til ca. 46,4 mio. ECU. 72% af det samlede budget blev brugt i årene 1994, 1995 og 1996. Af 1993 var der i praksis kun fire måneder tilbage, eftersom programmet blev vedtaget den 18. september 1993, og til hele 1997 er der afsat 8,2 mio. ECU. ALTENER foranstaltninger vedrørende vedvarende energikilder. li-programmet vil blive sammensat af seks typer aktioner og A. UDVIDELSE AF ALTENER I-AKTIONERNE: a) Undersøgelser og andre aktioner med det formål at iværksætte og supplere EF- foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale, f. eks. sektor- og markedsstrategier, udarbejdelse af normer og standarder, fællesindkøb og lovgivning b) pilotaktioner med det formål at skabe eller udbygge infrastruktur og instrumenter til udvikling af vedvarende energikilder inden for: lokal- og regionalplanlægning værktøjer til planlægning, projektering og evaluering nye finansierings- og markedsinstrumenter oplysning almen og faglig uddannelse c) foranstaltninger foreslået af Kommissionen for at tilskynde til udveksling af erfaring og knowhow; etablering af et centralt system for indsamling og formidling af oplysninger om vedvarende energikilder d) foranstaltninger foreslået af andre end Kommissionen for at tilskynde til udveksling af erfaring og knowhow. 10 81 B. NYE AKTIONER TIL FREMME AF UDBREDELSEN AF VEDVARENDE ENERGI e) Målrettede aktioner for at lette udbredelsen af vedvarende energi og tilskynde til investering på følgende områder: biomasse, herunder energiafgrøder, brænde, restprodukter fra skov- og landbrug, kommunalt affald, flydende biobrændsler og biogas solvarme og solcelleelektricitet passive og aktive solenergisystemer i bygninger små vandkraftprojekter vindkraft geotermisk energi. C. NYE AKTIONER TIL GENNEMFØRELSE AF EF'S STRATEGI FOR VEDVARENDE ENERGI f) Aktioner med henblik på: at overvåge gennemførelsen af EF's strategi og handlingsplan for udnyttelse af vedvarende energikilder at støtte initiativer til gennemførelse af handlingsplanen, især med henblik på at fremme øget samspil mellem aktionerne at overvåge EF's og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til udvikling af vedvarende energikilder at evaluere de foranstaltninger, der iværksættes under dette program. Der ydes: op til 100% tilskud til udgifter vedrørende de aktioner, der er beskrevet i a), c) og f). mellem 30% og 50% tilskud til de samlede omkostninger ved aktioner, der er beskrevet i b) og d), idet resten afholdes af medlemsstaterne eller af private virksomheder. Hvor stor støtten skal være til de forskellige aktioner under artikel 2, litra e), fastsættes hvert år. De udvalgte aktioner vil indgå i et vejledende program, hvor der hvert år vil blive fastlagt prioriteringer og retningslinjer. De årlige retningslinjer vil blive forelagt for et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Alle tilskud vil blive gjort til genstand for en kontrakt mellem Kommissionen og den, der er ansvarlig for eller koordinerer den støttede aktion. 11 82 7. FINANSIELLE VIRKNINGER De årlige forpligtelsesbevillinger til gennemførelse af programmet fastlægges af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Beløbet fastlægges én gang om året (se tabellen i punkt 7. 2). Der foreslås et vejledende budget på 81 100 000 ECU. De foreslåede beløb begrænses af de gældende finansielle overslag. Ved fastlæggelsen af de kommende finansielle overslag kan finansieringen af de prioriterede aktioner til fremme af vedvarende energi tages op til fornyet overvejelse. 7. 1 Omkostningsberegningsmetode (fastlæggelse af enhedsomkostninger) Nedenstående detaljerede og opdelte tabeller og begrundelser for hver aktion viser, hvordan de samlede udgifter ved foranstaltningen er anslået. Art. 2, litra a): Iværksættelse og supplering af EF-foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale Sektorundersøgelser: Udgifterne er beregnet på grundlag af de hidtidige gennemsnitsomkostninger; dog må undersøgelserne nu omfatte medlemsstaterne og CØE-landene. (For så vidt angår medlemsstaterne var undersøgelserne foretaget på grundlag af EU-12; de skal nu udvides til EU-15). Harmonisering: Samme bemærkninger som for sektorundersøgelser. Harmonisering igangværende af bl. a. godkendelsesprocedurer og nettilslutningsvilkår foranstaltninger til gennemførelse af strategien. i medlemsstaterne analyseres på grundlag af projekter samt Standarder: Hidtidige gennemsnitsomkostninger - 500 000 ECU/mandat '000 ECU 1999 art. 2, litra a) Iværksættelse og supplering af EF-foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende Fordeling 2001 2002 2000 1998 lait energikilders potentiale. * Undersøgelser vedr. sektor- og markedsstrategier * Baggrund for harmonisering * Udarbejdelse af normer og standarder I alt artikel 2, litra a) 500 500 1000 1000 500 500 1000 1500 1500 1000 1500 1500 2000 2000 2000 2000 1000 1500 1500 2000 4000 6000 6000 10000 Art. 2, litra b): Infrastruktur og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi Infrastruktur og planlægning: Mindst et projekt pr. år for 10 lande og to for 5 lande inden for de tre typer infrastruktur. Lokal- og regionalplanlægning og uddannelses- og oplysningsinfrastrukturen skal styrkes. 12 S3 Fordeling art. 2, litra b) Infrastruktur oi * Lokal- og regional planlægning * Projekter til udvikling af værktøjer til projektering, overvågning og evaluering * Projekter vedrørende nye finansierings- og markedsinstrumenter * Udvikling af infrastruktur for oplysning samt almen og faglig uddannelse I alt artikel 2, litra b) 1998 1999 2000 2001 2002 lait '000 ECU i instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi 1900 1500 1600 1900 1900 8 800 1000 1100 1000 1000 1000 5 100 1000 1100 1000 1000 1000 5 100 1000 1100 1100 1100 1100 5400 4 500 4900 5000 5000 5000 24 400 Art. 2, litra c) og d): Informationsformidling EF-arrangementer og -udgivelser. Fire årlige kontrahentmøder om infrastruktur og fire om sektoremner pr. år. Kampagneudgifter, foldere, brochurer osv. Gennemførelse af "take-off-kampagnen". Midlertidige net til specifikke opgaver: I ALTENER I-programmet blev de tre biomassenet finansieret med kun 30%, hvilket kostede 1,2 mio. ECU i 1995 og 1 mio. ECU i 1996. Indsatsen skal udvides til de andre energikilder og finansieringsandelen sættes op. Centralt system for indsamling og formidling af oplysninger (etablering af virtuelt "Agora-center"): Dette er en ny aktion. Derfor er omkostningerne beregnet på grundlag af erfaringerne fra EnR-nettet vedrørende indsamling og bearbejdning af ALTENER-oplysninger fra medlemsstaterne og omkostningerne herved. Desuden er der ekstrapoleret under hensyntagen til det stigende antal lande, opgaver og emner. Indsatsen styrkes efterhånden med henblik på udvidelse til andre lande og andre målrettede aktioner. Støtte til nationale, regionale og lokale oplysningsaktioner i samarbejde med lokalmvndigheder i medlemsstaterne osv. : Støtte til mindst to arrangementer om året (højst 50% tilskud). Støtte til eksisterende net, sammenslutninger og andre aktører: Næsten alle brancheorganisationer afholder et arrangement om året; for nogles vedkommende et arrangement på verdensplan hvert andet år. Finansieringsstøtten kan beløbe sig til mellem 30 000 og 100 000. Der kan også ydes støtte til publikationer og oplysningsaktiviteter. Fordeling 1998 1999 2000 2001 2002 lait Art 2, litra c) og d) Informationsformidling + samfinansieret informationsformidling * EF-arrangementer og - publikationer, "take-off-kampagne" 500 400 500 500 500 2 400 '000 ECU 13 84 * Midlertidige net til særlige opgaver vedr. biomasse, affald, flydende biobrændsel, solvarme, solcelleelektricitet, bygninger osv. * Centralt system til indsamling og formidling af information * Støtte til nationale, regionale og lokale oplysningsaktiviteter i samarbejde med medlemsstaternes lokale myndigheder, herunder EØS- lande, CØE-lande og Cypern * Støtte til eksisterende net, sammenslutninger og andre aktører 750 750 750 750 750 3 750 750 750 750 750 750 3 750 500 500 500 500 500 2 500 500 400 500 500 500 2 400 I alt artikel 2, litra c) og d) 3000 2 800 3000 3 000 3000 14 800 Art. 2, litra e): Målrettede aktioner for at fremme vedvarende energikilders udbredelse og tilskynde til investeringer Tilskuddene skal gå til marginale aktiviteter for at fremme udbredelsen af vedvarende energi og lette investeringer. De beløb, der foreslås til denne aktion, bygger på beregninger, som erhvervslivet har forelagt under hensyntagen til prognoser for de forskellige sektorers udvikling og overslag over de forskellige marginalomkostninger. Hvor stor en støtte dette program skal yde til marginalomkostningerne, fastlægges af Kommissionen i forbindelse med indkaldelsen af forslag. Denne aktion kommer til at spille en stor rolle for den "take-off-kampagne", som Kommissionen fremlægger planer for i hvidbogen om vedvarende energi. Formålet er bl. a. at udfylde de huller, der er efter demonstrationsprojekterne, og tilskynde til investeringer. Fordeling 1998 1999 2000 2001 2002 | lait Art 2, litra e) Målrettede aktioner til fremme af vedvarende energikilders udbredelse '000 ECU * Årlig indkaldelse af bud/forslag og ændringer eller omorienteringer * Målrettede aktioner: - Område 1: biomasse, biogas, biobrændsler - Område 2: solvarme og solcelleelektricitet - Område 3: solenergi i bygninger - Område 4: små vandkraftværker - Område 5: vindkraft - Område 6: geotermisk energi 100 100 100 100 100 500 1000 1000 1500 1500 1500 6 500 750 1000 1500 1500 1500 6 250 500 1000 1 100 1 100 1200 4 900 500 500 500 500 500 2 500 500 250 500 300 500 300 500 300 500 300 2 500 1450 I alt artikel 2, litra e) 3 600 4 400 5 500 5 500 5 600 24 600 14 85 Fordeling 1998 1999 2000 2001 2002 | lait Art 2, litra f) Gennemførelse af EF's strategi og handlingsplan for vedvarende energi •000 ECU * Overvågning af medlemsstaternes og EF's strategitiltag; overvågning af handlingsplanens gennemførelse * Støtte til initiativer til gennem førelse af handlingsplanen * Overvågning af fremskridt med vedvarende energi i EF, medlemsstaterne og associerede lande; statistik * Løbende evaluering og opfølgning af programmet 500 500 500 500 500 2 500 250 450 450 450 450 2 050 300 300 300 300 300 1500 250 250 250 250 250 1250 I alt artikel 2, litra f) 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (forpligtelsesbevillinger) 1998 2 000 1999 2000 2000 2000 2001 2000 2002 | I alt 2000 10 000 '000 ECU 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 1 24 400 3 000 2 800 3 000 3000 3000 14 800 3 600 4 400 5 500 5 500 5 600 24 600 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 Fordeling a rt 2, litra a) Iværksættelse og supplering af EF- foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale a rt 2, litra b) Infrastruktur og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi a rt 2, litra c) og d) Informationsformidling a rt 2, litra e) Målrettede aktioner for at fremme vedvarende energikilders udbredelse og tilskynde til investeringer a rt 2, litra f) Opfølgning af strategien og overvågning af udviklingen; evaluering og overvågning af programmet og aktionerne I ALT 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 | 81 100 15 n? Sammenligning mellem investeringer og marginalomkostninger Vedvarende energikilder Gennem snitlige enhedsom kostninger Marginalom kostninger i % Marginalom kostninger i ECU Installeret kapacitet Anslåede støtteberettigede marginalomkost ninger på grundlag af de forventede bevillinger Anslåede investering er (ikke- støtteberet- tigede) ECU/kW % ECU/kW mio. ECU mio. ECU MW Biomasse Solcelleelektricitet Solvarme Solenergi i bygninger Små vandkraft værker Vindkraft Geotermisk energi I ALT 800 4000 250/m2 100 1 100 800 2 000 10 20 10 20 25 15 10 80 800 25/m2 20 275 120 200 18 6 8 8 4 4 2 50 225 7,5 320 mio. m2 400 14,5 33,5 10 180 30 80 40 14 26,5 20 392,5 Art. 2, litra f): Gennemførelse af EF's strategi og handlingsplan for vedvarende energi Overvågning af medlemsstaternes og EF's strategitiltag; overvågning af handlingsplanens gennemførelse: en overvågningsmekanisme skal opbygges gradvis på grundlag af nationale institutioner (energistyrelser). Omkostningerne kan anslås til 200 000-300 000 ECU om året. Undersøgelserne er beregnet til 15 000 ECU i gennemsnit pr. land om året. Gradvis udvidelse til CØE-landene. Støtte til initiativer, der indgår i handlingsplanen: omkostningerne er beregnet til 15 000 ECU i gennemsnit om året plus koordineringsudgifter på 25 000 ECU. Gradvis udvidelse til CØE-landene. Overvågning af udnyttelsen af vedvarende energi i EF og medlemsstaterne: Undersøgelser med statistiske formål har Statistisk Kontor beregnet til 20 000 ECU pr. land pr. år. Gradvis udvidelse til CØE-landene og til andre sektorer: beskæftigelse, uddannelse osv. Løbende evaluering og opfølgning af programmet: Omkostningerne er beregnet til 15 000 ECU i gennemsnit om året plus koordineringsudgifter på 25 000 ECU. Gradvis udvidelse til CØE-landene og styrkelse, efterhånden som programmet gennemføres, og der gøres fremskridt med strategien. ?* 7. 3 Løbende udgifter til undersøgelser, eksperter, møder osv. omfattet af del B: Fordeling - Undersøgelser - Ekspertmøder og evalueringsmøder - Konferencer og kongresser - Oplysning og udgivelser I ALT '000 ECU Budget 50 000 25 000 25 000 150 000 250 000 7. 4 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger 1998 1999 2000 2001 2002 I ALT 14 400 15 600 17 000 17 000 17 100 81 100 Forpligtelsesbevil linger 8 FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) Det fastlægges i kontrakterne, at udbetalinger sker på grundlag af faktiske udgifter. (For udgifter til undersøgelser gælder der dog faste satser, som udbetales efter accept af undersøgelsesresultaterne). Det er de færreste af omkostningerne ved ALTENER- projekterne, der er knyttet til investeringer, så i de fleste tilfælde sker udbetalingerne på grundlag af accepterede resultater. 9. OPLYSNINGER OM COST/BENEFIT 9. 1 Specifikke mål for indsatsen under ALTENER li-programmet EF gennemfører et femårsprogram bestående af foranstaltninger og aktioner til fremme af vedvarende energi i EF. Programmet har følgende mål: Specifikke mål Midler Målgruppe Iværksættelse og supplering af Markedsstrategier for enkeltsektorer Beslutningstagere, industri, EF-foranstaltninger til ud- nytteise af de vedvarende energikilders potentiale initiativtagere Harmonisering på markedet for Udarbejdelse af normer og standar- vedvarende energi der og harmonisering af juridiske, samfundsøkonomiske og administrative forhold Industri, producenter, brugere Tillidsskabende foranstalt™ n- ger og øget udbredelse af vedvarende energi samt forbedring af sektorens generelle modenhed og konkur renceevne ved støtte til infra- Lands-, regions- og lokalplanlægning Nationale, regionale og lo kale myndigheder, beslut- ningstagere 17 88 Specifikke mål Midler Målgruppe struktur Udvikling af planlægnings-, projek- terings- og evalueringsværktøjer og -metoder Beslutningstagere, initia- tivtagere, industri, produ- center Udvikling af nye finansierings- og markedsinstrumenter Finansieringsinstitutter, initiativtagere, investorer, producenter, brugere Informationsinfrastruktur Beslutningstagere, brugere Uddannelsesinfrastruktur EF-europæiske, nationale og regio- nåle arrangementer og publikationer Uddannelsessøgende på universiteter og tekniske skoler, videreuddannelses- kurser for medarbejdere, arkitekter, ingeniører, skoler, brugere Beslutningstagere, industri, initiativtagere, producenter, brugere Tillidsskabende foranstaltnin- ger og øget udbredelse af vedvarende energi på markedet ved bedre informations formidling og samordning mellem internationale, EF- europæiske, nationale, regionale og lokale erfaringer og aktiviteter Midlertidige og specifikke net til udveksling af knowhow Initiativtagere, projekte rende Centralt system for indsamling og formidling af oplysninger Støtte til eksisterende net Internationale, nationale, regionale og lokale myn digheder, beslutningstage re, industri, initiativtagere, brugere Producenternes branche foreninger og brugersammenslutninger Fremskynde investeringer ved at øge kapaciteten for produktion på grundlag af vedvarende energi Finansieringsstøtte til projekter mhp. Offentlige og private ini- tiativtagere, investorer, at reducere marginalomkostninger og producenter og brugere serviceomkostninger Gennemførelse af EF's strategi Overvågning af EF-strategiens gen- nemførelse i medlemsstaterne og af for vedvarende energi handlingsplanens gennemførelse EF-institutioner, myndig heder i medlemsstaterne, beslutningstagere Gennemførelse af handlingsplanen, især mhp. at fremme samspil med andre aktioner i EF og medlemssta terne Overvåging af fremskridtene med at indføre vedvarende energi i EF og medlemsstaterne EF-institutioner, myndig heder i medlemsstaterne EF-institutioner, myndig heder i medlemsstaterne, beslutningstagere, industri, initiativtagere, producenter og brugere 18 89 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Omkostninger Hvis der skal opnås en væsentlig forøgelse af de vedvarende energikilders andel af det interne bruttoenergiforbrug, må investeringerne forøges. Denne øgede indsats kan på grundlag af TERES Il-rapporten anslås til 180 mia. ECU frem til 2020. Så store investeringer kan der tale om at finansiere over EU's eller medlemsstaternes budgetter. Den eneste mulighed er, at alle uafhængige aktører i samfundsøkonomien skyder penge ind inden for rammer, der er fastlagt på EF-plan. Kommissionens indsats består i at skabe harmoniserede markedsvilkår og støtte aktioner, når en supplerende virkning og multiplikatoreffekt kan påvises objektivt. ikke være Der forventes følgende resultater: forbedring af kvaliteten af vedvarende energi på markedet øget tillid til vedvarende energi hos initiativtagere og investorer øget tillid til vedvarende energi hos brugere og forbrugere tilvejebringelse af de løsninger, der bedst svarer til særlige forhold, og af en hensigtsmæssig infrastruktur tilvejebringelse afpassende markedsforhold for vedvarende energi gennemførelse af projekter i stor skala inden for vedvarende energi opstilling og overvågning af effektive strategier for vedvarende energi bedre komplementaritet mellem aktioner. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Ved evalueringen og fastlæggelsen af kriterier for udvælgelse af projekter bistås Kommissionen af et for medlemsstaterne og nationale eksperter. En teknisk gruppe under det rådgivende udvalg mødes en gang om året for at drøfte aktionerne under artikel 2, litra e). rådgivende udvalg bestående af repræsentanter Resultatindikatorer: Generelle indikatorer: i de vedvarende reduktionen af C02-emissioner stigningen bruttoenergiforbrug stigningen i produktionskapaciteten for vedvarende energikilder fremskridtene med gennemførelsen af EF's strategi og handlingsplan for vedvarende energi i EF og medlemsstaterne. energikilders af EF's andel interne Specifikke indikatorer: antal udarbejdede standarder (artikel 2, litra a)) antal og omfang af tillidsskabende finansierings- og markedsinstrumenter (artikel 2, litra a) og b)) 00 "ÎM^ antal og omfang af tillidsskabende aktioner til udbredelse af produkter og formidlingsaktiviteter (artikel 2, litra c) og d)) antal og type af fungerende infrastrukturer (artikel 2, litra b)) (på grundlag af undersøgelser) antal og omfang af lokale, regionale og landsdækkende planer (artikel 2, litra b)) rækkevidde af kampagner og oplysningsaktiviteter og målgrupper nået (artikel 2, litra c) og d)) (på grundlag af undersøgelser) ny installeret kapacitet (artikel 2, litra e)) (se punkt 7. 1, art. 2, litra e)) målrettede projekters succesrate (artikel 2, litra e)) hvor mange små og mellemstore virksomheder der medvirker i projekter (artikel 2, litra e)) foranstaltninger gennemført i medlemsstaterne (artikel 2, litra f)). Der vil blive udformet et overvågningssystem, som vil vise, hvordan de indsamlede data for de anførte indikatorer vil blive udnyttet, og hvordan resultaterne kontrolleres. * Marginalomkostningerne varierer fra teknologi til teknologi. EF-støtten til støtteberettigede omkostninger ved målrettede aktioner (artikel 2) fastlægges årligt for hver teknologi efter bestemmelserne i artikel 3, stk. 3, og artikel 4, stk. 2. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Kommissionen vurderer løbende udviklingen på området vedvarende energi i medlemsstaterne og forelægger med regelmæssige mellemrum en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet. Desuden vil Kommissionen løbende rapportere til det for rådgivende ALTENER-udvalg,. medlemsstaterne; udvalget mødes tre eller fire gange om året. som er sammensat af repræsentanter Kommissionen engagerede en gruppe uafhængige konsulenter til at evaluere ALTENER I-programmet. I det nye ALTENER li-program er der indarbejdet mange af denne ekspertgruppes anbefalinger. Kommissionen har også lavet en rapport om resultaterne efter ALTENER-programmets tredje år. Denne rapport vil blive fremsendt til Rådet og Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 8 i Rådets beslutning af 13. september 1993 (93/500/EØF). I løbet af det andet år af ALTENER li-programmet vil der blive igangsat en evaluering af programmet, så der kan foreligge en statusrapport om de opnåede resultater, inden der skal træffes beslutning om en ny budgetramme. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den egentlige tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer sker i forbindelse med Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under hensyntagen til det supplerende personale og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden har bevilget. 20 91 10. 1 Personalemæssige virkninger ALTENER-programmet rummer EF's strategi for vedvarende energikilder. Det er det eneste EF-program, som udelukkende sigter mod at øge udbredelsen af vedvarende energi. De sagsbehandlere, som står for den tekniske forvaltning af kontrakterne for pilotprojekter, undersøgelser, standarder informationsformidling og overvågning af de specifikke net, har samtidig til opgave at udarbejde Kommissionens meddelelser og lovgivningsforslag for at fremme udbredelsen af vedvarende energi og at udarbejde, følge og kontrollere EF-strategien og handlingsplanen. De procedurer og drøftelser, som går forud for lovgivningsforslag, der sendes til de øvrige EF-institutioner, kan betragtes som en arbejdskrævende indsats, der vil optage cirka 30% af personalets tid. De resterende 70% afsættes til teknisk forvaltning af projekter, der støttes via ALTENER-programmet (i oktober 1997 er der omkring 190 projekter i gang). ALTENER-aktiviteterne omfatter syv store energisektorer (biomasse, små vandkraftværker, vindkraft, solvarme, solcelleelektricitet, passiv solenergi i bygninger og geotermisk energi) samt fire hovedaktiviteter vedrørende pilotprojekter (lokal- og regionalplanlægning, informationsinfrastruktur og almen og faglig uddannelse, nye finansierings- og markedsinstrumenter og udvikling af projekteringsværktøjer samt opfølgning og evaluering). ALTENER-programmet kan kun forvaltes fornuftigt, hvis der bliver afsat mindst én person pr. sektor til at udvikle sektorstrategier og følge samtlige aktiviteter. Stillingsryper Antal ansatte til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C 8,5 2,5 3,5 Andre ressourcer heraf: Varig hed ved brug af eksis terende ressour cer i generaldi rektoratet ved brug af sup plerende res sourcer eller ressourcer i general direktoratet 6 1,5 2 2,5 1 1,5 2 udlånte sagkyndige 2 eksperter 2 midlertid. 2 midlertidige 5år 2 udlånte sagkyndige 2 eksperter 10. 2 Samlede udgifter til supplerende personale De samlede ekstra administrationsudgifter ved programmet kan således anslås til: Tjenestemænd: 5 x 5 år x 103 000 ECU x 0,70 (se punkt 10. 1) 1 802 500 ECU 21 92 Eksperter (AO-1178): 2 x 5 å r x l 20 000ECU Udlånte sagkyndige (AO -1520): 2 x 5 å r x 40 000ECU I ALT 1 200 000 ECU 400 000 ECU 3 402 500 ECU 10. 3 Andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (konto og tekst) Årligt beløb Beregningsmåde A-1300 Tjenesterejse- og befordringsudgifter og andre udgifter i forbindelse hermed 130 000 ECU Møder med kontrahenter for hver del af foranstaltningen, overvågning af projekter A- 2510 Særlige møder om vedvarende energikilder i rammeprogramudvalget (fire gange om året) 108 000 ECU 900 ECU x 30 personer x 4 møder lait 238 000 ECU Samlede udgifter i hele programperioden: 238 000 ECU x 5 = 1 190 000 ECU. De anførte bevillinger finansieres af de eksisterende bevillinger til de tjenestegrene, der forvalter programmet. 22 33 EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG V FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse et FLERÅRIGT PROGRAM FOR FREMME AF ENERGIEFFEKTIVITETEN (1998-2002) quy RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C4, i samarbejde med Europa- Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge traktatens artikel 130 R er et af målene med Fællesskabets politik på miljøområdet at sikre en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; ved beslutning 96/737/EF af 16. december 1996 vedtog Rådet SAVE Il-programmet for fremme af energieffektiviteten i Fællesskabet5; på samlingen den 29. oktober 1990 opstillede Rådet den målsætning, at de samlede C02- emissioner i hele Fællesskabet skal stabiliseres på 1990-niveauet inden 2000; på samlingerne i marts og juni 1997 vedtog Rådet som forhandlingsposition forud for Kyoto mødet om klimaændringskonventionen, at emissionerne af drivhusgasser i forhold til 1990-emissionsniveauet skal reduceres med 7,5% inden 2005 og med 15% inden 2010; for at opnå markante reduktioner af C02-emissionerne i Fællesskabet må der gøres en ekstra indsats, navnlig når man tager i betragtning, at de C02-emissioner, der skyldes energiforbruget, under normale økonomiske vækstbetingelser forventes at vokse med 5-8 % mellem 1995 og 2000; det er derfor nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger; der blev ved beslutning 93/389/EØF6 indført en overvågningsmekanisme for CO2- emissioner og andre drivhusgasser i Fællesskabet; 1 2 3 4 5 EFT nr. L 335 af 24. 12. 1996, s. 50. 6 EFT nr. L 167 af 9. 7. 1993, s. 31. S5 i sin meddelelse af 8. februar 1990 om energi og miljø påpegede Kommissionen, at energieffektivitet er grundpillen i de fremtidige bestræbelser på at formindske energiens negative indflydelse på miljøet; det er presserende nødvendigt med bedre energistyring for at bidrage til miljøbeskyttelse, bedre forsyningssikkerhed og en bæredygtig udvikling; Kommissionen har i sin grønbog af 11. januar 1995 og sin hvidbog af 13. december 1995 meddelt Rådet og Europa-Parlamentet sit syn på den fremtidige energipolitik i Fællesskabet og på rollen for energibesparelser og -effektivitet; ifølge traktatens artikel 130 A skal Fællesskabet udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed, og det skal navnlig stræbe efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder; energien bør indgå i disse bestræbelser; ved beslutning 91/565/EØF7 vedtog Rådet et energieffektivitetsprogram (SAVE), hvis formål var at styrke energieffektivitetsinfrastrukturerne i Fællesskabet; dette program udløb den 31. december 1995; Fællesskabet erkendte, at SAVE-programmet var et vigtigt led i Fællesskabets strategi for en reduktion af C02-emissionerne; i Kommissionens meddelelse af 8. maj 1991 om Fællesskabets energiplanlægning på regionalt plan, i Rådets konklusion om denne meddelelse og i Europa-Parlamentets beslutning af 16. juli 1993 hed det, at disse aktiviteter skulle videreføres, udbygges og udnyttes til støtte for Fællesskabets energistrategi; disse regionale aktiviteter bør nu fuldstændig integreres i et nyt SAVE II- program; Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. 1110/94/EF8 fjerde rammeprogram for teknologisk forskning, udvikling og demonstrationsaktioner; energieffektivitetspolitik til fremme og udnyttelse af de nye energiteknologier, er et vigtigt middel rammeprogrammet har til formål at indføre; SAVE Il-programmet er et politisk middel, som supplerer rammeprogrammet; Kommissionen har forelagt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag vedrørende femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling9; formålet med SAVE Il-programmet er at forbedre det endelige forbrugs energiintensitet med yderligere et procentpoint årligt ud over, hvad der ellers ville være blevet opnået; på samlingen den 15. og 16. december 1994 erklærede Rådet, at den tilsigtede stabilisering af C02-emissionerne kun kan opnås ved hjælp af et sæt samordnede forbedre energieffektiviteten og den rationelle foranstaltninger, energiudnyttelse, der bygger på udbud og efterspørgsel på alle planer inden for som dels skal 7 EFT nr. L 307 af 8. 11. 1991, s. 34. 8 EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. 9 KOM(97). •3- 96 energiproduktion, energiomdannelse, energitransport og energiforbrug, dels skal tage hensyn til udnyttelsen af vedvarende energikilder; med til disse foranstaltninger hører programmer for lokal energistyring; i sin udtalelse om Kommissionens grønbog om energipolitik opfordrede Europa- Parlamentet til, at der fastlægges målsætninger og et fælles program for effektiv energiudnyttelse og -besparelse i overensstemmelse med målsætningerne for emissioner af drivhusgasser, jf. de aftaler, der blev indgået i Rio de Janeiro i 1992 og Berlin i 1995; det opfordrede også til et SAVE li-program og anmodede Kommissionen om at klarlægge, hvilken rolle den agter at spille ved energibesparelser og -effektivitet gennem etablering af konkrete projekter; få en positiv virkning både på miljøet og på bedre energieffektivitet vil energiforsyningssikkerheden, som begge er af almen karakter; et omfattende internationalt samarbejde er derfor nødvendigt for at opnå de bedste resultater; C02-emissionerne kan reduceres med 180-200 mio. tons inden år 2000, hvis den endelige efterspørgsels energiintensitet forbedres med 5 % mere end forventet; SAVE Il-programmet er et vigtigt og nødvendigt middel til fremme af øget energieffektivitet; for at undgå overlapning og opnå synergi bør programmet gennemføres i tæt samarbejde med andre fællesskabsprogrammer, der direkte vedrører fremme af energieffektivitet; det er af politiske og økonomiske grunde ønskeligt, at SAVE Il-programmet åbnes for de associerede central- og østeuropæiske lande i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 1994, således som skitseret i Kommissionens meddelelse til Rådet herom i maj 1994, og for de associerede Middelhavslande og Cypern; for at sikre, at Fællesskabets støtte udnyttes effektivt, skal Kommissionen sørge for, at projekterne underkastes grundig forhåndsvurdering, og systematisk overvåge og evaluere fremskridtene i og resultaterne af de støttede projekter; der er iværksat et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Fællesskabet iværksætter som led i energirammeprogrammet et flerårigt særprogram for forberedelse og gennemførelse af en række foranstaltninger og aktioner, der skal være omkostningseffektive og fremme energieffektiviteten i Fællesskabet. Programmets generelle formål er: a) at tilskynde til enegieffektivitetsforanstaltninger inden for alle sektorer 97 b) at tilskynde til investering i energibesparelser for private og offentlige forbrugere og erhvervslivet c) at medvirke til at forbedre det endelige forbrugs energiintensitet. 2. Fællesskabet vil inden for rammerne af SAVE Il-programmet for fremme af energieffektiviteten i Fællesskabet, i det følgende benævnt "programmet", yde tilskud til en række aktioner, der omfattes af denne beslutnings målsætninger. Artikel 2 Følgende energieffektivitetsaktioner og programmet: -foranstaltninger finansieres som led i a) undersøgelser og andre tilknyttede aktioner, der tager sigte på at udmønte og supplere fællesskabsforanstaltninger til forbedring af energieffektiviteten (f. eks. frivillige aftaler, mandater til standardiseringsorganer, kooperative indkøb og lovgivning), undersøgelser af energiprisernes indvirkning på energieffektiviteten samt undersøgelser med henblik på at indføre energieffektivitet som et kriterium i EF-programmer b) sektorspecifikke pilotaktioner med henblik på at i energieffektivitet og/eller forbedre energiforbrugsmønstrene, som skal gennemføres af organisationer eller offentlige og private virksomheder samt af eksisterende EF- omspændende netværk eller midlertidige sammenslutninger af organisationer og/eller virksomheder, som oprettes med henblik på gennemførelsen af projekterne investeringerne fremme c) foranstaltninger, der foreslås af Kommissionen for at fremme erfaringsudveksling med det formål bedre at koordinere internationale, EF-, nationale, regionale og lokale aktiviteter gennem egnede midler til formidling af oplysninger d) foranstaltninger af den i litra c) nævnte art, men foreslået af andre end Kommissionen e) overvågning af energieffektivitetens udvikling i de enkelte medlemsstater og løbende evaluering og overvågning af aktioner og foranstaltninger, der gennemføres på grundlag af programmet i Fællesskabet og f) særlige aktioner for energistyring på regionalt plan og i byer for at skabe større samhørighed mellem medlemsstaterne og regionerne, når det drejer sig om energieffektivitet. Artikel 3 1. Alle omkostninger i forbindelse med aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2, litra a), c) og e), afholdes over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. 2. Aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2, litra b), d) og f), finansieres med højst 50 % af de samlede omkostninger. 98 3. De resterende midler til finansiering af aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2, litra b), d) og f), kan komme fra offentlige eller private kilder eller fra en kombination af begge. Artikel 4 1. Programmet gennemføres fra den 1. januar 1998 til den 31. december 2002. 2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Artikel 5 1. Kommissionen er ansvarlig for programmets finansielle og praktiske gennemførelse. Kommissionen en forhåndsvurdering, en løbende overvågning og en efterfølgende evaluering, herunder efter et projekts afslutning en vurdering af, hvilken virkning det har haft, i hvilken udstrækning det er blevet gennemført, og hvorvidt de oprindelige mål er nået. programmets underkastes aktioner tillige, påser at 2. De udvalgte modtagere aflægger rapport til Kommissionen hver sjette måned og efter et projekts afslutning. 3. Betingelserne og retningslinjerne for støtte til aktionerne og foranstaltningerne i artikel 2 fastsættes hvert år under hensyn til: - omkostningseffektivitet, besparelsesmulighederne og miljøpåvirkningen, især reduktionen af C02-emissionerne - den i artikel 7 omhandlede prioriteringsliste - medlemsstaternes samhørighed på energieffektivitetsområdet. Det i artikel 6 omhandlede udvalg bistår Kommissionen ved udarbejdelsen af disse betingelser og retningslinjer. Artikel 6 Under gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets beslutning om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren. Artikel 7 programmets Kommissionen finansieringsaktiviteter. Listen skal tage hensyn til komplementariteten mellem SAVE II- prioriteringsliste udarbejder hvert for en år - 6- 99 programmet og de nationale programmer på grundlag af en årlig kort indberetning fra hver medlemsstat. De områder, hvor komplementariteten er størst, prioriteres højest. i artikel 6 omhandlede udvalg bistår Kommissionen ved udarbejdelsen af Det prioriteringslisten. Artikel 8 1. Efter hvert år af programmet forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en situationsrapport med forslag til eventuelle ændringer af retningslinjerne, fastsat efter artikel 5, stk. 3, som måtte være nødvendige i lyset af resultaterne fra det foregående år. 2. Når programmet har løbet i tre år, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de energieffektivitetsforanstaltninger, der er truffet på EF-plan og på medlemsstatsplan, og om resultaterne heraf, navnlig for så vidt angår de i artikel 1 omhandlede formål. Rapporten ledsages af forslag til eventuelle ændringer, som måtte være nødvendige på baggrund af resultaterne. 3. Når programmet er afsluttet, foretager Kommissionen en generel vurdering af resultaterne af denne beslutnings anvendelse og af overensstemmelsen mellem nationale aktioner og EF-aktioner. Den forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport herom, hvori den navnlig gør rede for, i hvilken udstrækning de i artikel 1 omhandlede formål er opfyldt. Artikel 9 Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med vilkårene, herunder de finansielle bestemmelser, for deltagelse i fællesskabsprogrammer i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne. Programmet er åbent for deltagelse af Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFT A-landene, efter procedurer, der aftales med dette land. Artikel 10 Denne beslutning ophæver og erstatter Rådets beslutning 96/737/EF af 16. december 1996. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 11 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand i?n FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Program for fremme af energieffektivitet - SAVE. En ny indsats med henblik på større energieffektivitet i Den Europæiske Union 2. BUDGETPOST B4-1031 3. RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 130 S, stk. 1 Rådets beslutning 91/565/EØF af 29. oktober 1991 (EFT nr. L 307 af 8. 11. 1991, s. 31) - SAVE-programmet Rådets beslutning 96/737/EF af 16. december 1996 (EFT nr. L 335 af 24. 12. 1996, s. 50) - SAVE Il-programmet Forslag til Rådets beslutning om et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål er energieffektivitetsdelen Foranstaltningen skal generelt styrke medlemsstaternes initiativer på energieffektivitetsområdet, således at der inden 2010 kan opnås en endelig energibesparelse på 100 mio. toe pr. år. Dette svarer til en nedsættelse af det endelige energiforbrug med 12% og en reduktion af C02-emissionerne med mere end 15% i forhold til 1990. Da der ikke på EF-plan er vedtaget en egnet rammeprogrammet afgiftsforanstaltning, (SAVE) et af de fa EF-instrumenter, der kan yde endnu et markant bidrag til en reduktion af C02-emissionerne inden 2010. Hvor stort dette bidrag bliver, afhænger direkte af, hvor ihærdigt programmet føres ud i livet. Da de forskriftsmæssige initiativer i SAVE-programmet er begrænset til det absolut nødvendige, vil de andre typer aktioner i programmet skulle styrkes. Af denne grund og af hensyn til den kommende forøgelse af antallet af medlemsstater må programmets budget øges betydeligt, så det bliver muligt at opfylde formålet. af Gennemførelsen af SAVE I- og SAVE li-programmerne har vist, at jo tættere aktionerne er på forbrugerne, desto effektivere er de. 191 4. 2 Foranstaltningens varighed Foranstaltningen varer fem år, fra den 1. januar 1998 til den 31. december 2002. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE IOU/OB 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Programmet består af seks typer aktioner: a) undersøgelser og andre tilknyttede aktioner, der tager sigte på at udmønte og supplere fællesskabsforanstaltninger til forbedring af energieffektiviteten (f. eks. friviliige aftaler, mandater til standardiseringsorganer, kooperative indkøb og lovgivning), undersøgelser af energiprisernes indvirkning på energieffektiviteten samt undersøgelser med henblik på at indføre energieffektivitet som et kriterium i EF-programmer og/eller b) sektorspecifikke pilotaktioner med henblik på at fremme investeringerne i skal energieffektivitet gennemføres af organisationer eller offentlige og private virksomheder samt af eksisterende EF-omspændende netværk eller midlertidige sammenslutninger af organisationer og/eller virksomheder, som oprettes med henblik på gennemførelsen af projekterne energiforbrugsmønstrene, forbedre som c) foranstaltninger, der foreslås af Kommissionen for at fremme erfaringsudveksling med det formål bedre at koordinere internationale, EF-, nationale, regionale og lokale aktiviteter gennem egnede midler til formidling af oplysninger d) foranstaltninger af den i litra c) nævnte art, men foreslået af andre end Kommissionen som f. eks. universiteter, offentlige eller private organer, energiagenturer eller konsulentvirksomheder e) overvågning af energieffektivitetens udvikling i Fællesskabet og i de enkelte løbende evaluering og overvågning af aktioner og medlemsstater og foranstaltninger, der gennemføres på grundlag af programmet f) særlige aktioner for energistyring på regionalt plan og i byer for at skabe større sammenhørighed mellem medlemsstaterne og regionerne, når det drejer sig om energieffektivitet. Der ydes 100% tilskud til omkostninger forbundet med aktionerne under a), c) og e). Der ydes tilskud på 30-50% til samfinansiering af medlemsstatsaktioner som beskrevet i b), d) og f). De valgte aktioner skal indgå i et flerårigt vejledende program, hvor der hvert år foretages en prioritering og fastlægges et handlingsprogram. -9 192 Programmerne forelægges med henblik på udtalelse for et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Der indgås i forbindelse med hver finansiering en kontrakt mellem Kommissionen og den, der er ansvarlig for eller koordinerer den finansierede aktion. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER De foreslåede beløb holder sig inden for lofterne i de nuværende finansielle overslag. I forbindelse med opstillingen af de kommende finansielle overslag vil bevillingerne til de højest prioriterede energieffektivitetsfremmende aktioner kunne tages op til fornyet overvejelse. Det foreslåede vejledende budget beløber sig til 68. 4 mio. ECU. 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen i Kyoto Den globale klimaændring udgør en stor udfordring for os alle. Forud for den i FN-rammekonventionen om tredje konference mellem parterne klimaændringer i december 1997 har Rådet vedtaget en forhandlingsposition for de industrialiserede lande, som går ud på at reducere emissionerne af de vigtigste drivhusgasser med 15% inden 2010 og med mindst 7,5% inden 2005 i forhold til 1990-niveauet. Med den politik, der føres for øjeblikket, og de foranstaltninger, der hidtil er truffet, er tendensen den, at C02-emissionerne vil stige med ca. 8% inden 2010, hvilket betyder, at der i realiteten måske vil være brug for en reduktion på 23%. Der er behov for en stor indsats på forskellige politikområder, især med hensyn til energiproduktion og -anvendelse som anført i Kommissionens nylige meddelelse "Klimaændringer - EU's forberedelser til Kyoto-mødet". SAVE står for Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency. SAVE Il- programmet blev vedtaget af Rådet den 16. december 1996 (96/737/EF) som et af de tre vigtigste EU-omspændende programmer til fremme af energieffektivitet. De andre to programmer (JOULE og THERMIE) er teknologiorienterede og dækker hele spektret fra forskning til demonstration og udbredelse af energiteknologier, hvoraf energieffektivitsteknologi kun er et af de dækkede områder. SAVE-programmet er det eneste EF-program, der udelukkende tager sigte på at forbedre energieffektiviteten. 7. 1. 1 Undersøgelser og andre tilknyttede aktioner, der tager sigte på at udmønte og supplere fællesskabsforanstaltninger til forbedring af energieffektiviteten (f. eks. frivillige standardiseringsorganer, kooperative undersøgelser af energiprisernes indvirkning på energieffektiviteten samt undersøgelser med henblik på at indføre energieffektivitet som et kriterium i EF-programmer til aftaler, mandater indkøb og lovgivning), For at forberede de tekniske dossierer, som er nødvendige for at udvikle effektive energieffektivitetsstandarder og udarbejde den eventuelt fornødne lovgivning, må der undersøgelser til. Der er allerede sket en hel del med hensyn til mærkning og standarder for udstyr, men der er brug for at fortsætte 10 193 arbejdet. Direktivet om varmtvandskedler (92/42/EØF) alene betyder en potentiel årlig besparelse på 1 mia. ECU (med en årlig energibesparelse på over 11 mio. tons olieækvivalent frem til 2010 for de tolv medlemsstater). De budgetbevillinger, der er anført i tabellen nedenfor, bygger på et skøn med udgangspunkt i erfaringerne fra de foregående år. Det skønnes, at der er brug for 30 undersøgelser til en gennemsnitspris af 200 000 ECU for at fortsætte SAVE-aktiviteterne inden for følgende områder: • bygninger, transport, styring af efterspørgslen • kombineret varme og kraft • mærkning af apparater og EF-standarder for energieffektivitet i yderforbrugsleddet • frivillige aftaler • internationale standarder for energieffektivitet i yderforbrugsleddet • undersøgelser med henblik på andre lovgivningstiltag • aktioner, der tager sigte på at gøre energieffektivitet til et kriterium i eksisterende EU-strategiprogrammer. Der er her tale om en aktivitet, som har udviklet sig, efterhånden som Fællesskabets programmer har udviklet sig. Programmer som VALOREN (nu i INTERREG), som blev finansieret af Den Europæiske indarbejdet Udviklingsfond, rummer store energieffektivitetsmuligheder som drivkraft for regional udvikling. Disse positive erfaringer bør der bygges videre på. 7. 1. 2 Sektorspecifikke pilotaktioner Ved udgangen af 1997 vil der via SAVE-programmet være blevet støttet ca. 350 sektorspecifikke pilotaktioner. De områder, der har vakt størst interesse, har været uddannelse, oplysning, integreret ressourceplanlægning, transport, bygninger, kraftvarmeproduktion samt overvågning og målfokusering. Denne foranstaltning kommer til at omfatte flere internationale projekter, hvor flere medlemsstater er med. Erfaringerne viser, at kun 20% af forslagene kan forventes at blive godkendt hvert år, selv om de kvalitetsmæssigt er i orden, da SAVE-programmet opererer med et begrænset årligt budget. På grundlag af erfaringerne fra de sidste seks år kan de gennemsnitlige omkostninger ved et pilotprojekt fastsættes til 100 000 ECU. For målrettede aktioner med deltagelse af flere medlemsstater vil omkostningerne være større, og der regnes med gennemsnitlige omkostninger på 200 000 ECU pr. projekt. Med et samlet budget for fem år på 28 mio. ECU vil der kunne støttes 140 projekter i alle medlemsstater tilsammen eller 9 projekter pr. medlemsstat. 7. 1. 3 Oplysningsformidling Forbrugeroplysning er en vigtig faktor, når det gælder om at skabe forståelse for, at energiforbrugsmønstret må lægges om. Selv om de fleste SAVE- 11 104 bliver kreds, og medlemsstaterne projekter er med i CORDIS-databasen, som den brede offentlighed har gratis adgang større til gennem World Wide Web, bør der udfoldes oplysningsvirksomhed, så resultaterne af programaktiviteterne formidles til en bredere på energieffektivitetsspørgsmålet. Denne foranstaltning skal koordineres nøje med resultaterne af alle de initiativer, der tages som led i SAVE-programmet. På grundlag af erfaringerne fra tidligere år og behovet for formidlings- og oplysningsaktiviteter i alle medlemsstater skønnes et budget på 9,1 mio. ECU at være nødvendigt. Heraf skal ca. 45% gå til aktiviteter, som Kommissionen foreslår i form af konferencer, Web-steder, databaser, kontrahentmøder, udgivelser mv. , og 55% til oplysningsaktiviteter, der foreslås af og samfinansieres med tredjeparter som f. eks. nationale energiagenturer, konsulentvirksomheder, universiteter mv. opmærksomme 7. 1. 4 Overvågning af energieffektivitetens udvikling i Fællesskabet og i de enkelte medlemsstater og løbende evaluering og overvågning af aktioner og foranstaltninger, der gennemføres på grundlag af programmet Der er som led i SAVE-programmet blevet udviklet en række vigtige analytiske værktøjer. Bl. a. er der blevet opstillet energiindikatorer, som kan bruges ved sammenligning af energieffektiviteten i forskellige sektorer i de forskellige medlemsstater; MURE Il-modellen er blevet udvidet til også at gælde aktioner på energieffektivitetsområdet, der er blevet oprettet en database om SAVE-initiativer og medlemsstatsinitiativer, og der er blevet udviklet en brugervenlig metode til opsplitning af oplysninger om energiintensitet, således at det er muligt at fremhæve de resultater, der er opnået udelukkende takket være energieffektivitet. Alle disse aktiviteter bør videreføres, og de bør udvides til også at omfatte de central- og østeuropæiske lande og Cypern, så der holdes øje med de fremskridt, der gøres på energieffektivitetsområdet i Europa, idet dette er af stor betydning for EU's miljømæssige forpligtelser. Evalueringen af SAVE-pilotprojekterne og af programmet som helhed vil blive prioriteret meget højt i de efterfølgende år for at imødekomme kravet fra andre EU-organer. En videreudvikling og aktualisering af ovennævnte værktøjer vil koste omkring 200 000 ECU om året. Dertil kommer overvågning af fremskridtene på energieffektivitetsområdet i ansøgertredjelandene. Det skønnes, at denne overvågning og evalueringen af alle SAVE-aktiviteter tilsammen vil koste 2,5 mio. ECU i de kommende fem år. 7. 1. 5 Særlige aktioner for energistyring på regionalt plan og i byer for at skabe større samhørighed mellem medlemsstaterne og regionerne, når det drejer sig om energieffektivitet Via denne foranstaltning hjælpes de lokale myndigheder i regioner, på øer og i byer med at oprette energistyringskontorer, som først og fremmest skal have til opgave at udmønte de regionale og lokale retningslinjer for optimal energiudnyttelse. Programmet er derigennem med til at gøre energi til en del af de lokale planer for en bæredygtig udvikling og bidrager samtidig til den lokale og regionale indsats på miljøområdet. Arbejdet med at oprette lokale -12 195 energikontorer og forbedre samarbejdet om miljøspørgsmål mellem lokale, regionale og nationale myndigheder bør fortsættes for at højne de lokale myndigheders bevidsthed om problemerne og knytte energieffektivitet og miljøbeskyttelse tættere sammen. På grundlag af erfaringerne fra de foregående år skønnes omkostningerne ved at støtte et lokalt energikontor i tre år at beløbe sig til 175 000 ECU, hvilket betyder, at der for 22,8 mio. ECU kan oprettes 130 nye lokale energikontorer eller gennemsnitligt 9 lokale kontorer lokale energistyringskontorer i EU for administrative enheder på over 100 000 indbyggere er på 1600. Indtil nu har Kommissionen været med til at oprette 140 kontorer. Denne fase skal betragtes som en forsøgsfase, men nu hvor fordelene for de lokale myndigheder begynder at vise sig, er der tegn på, at flere og flere lokale myndigheder er interesserede i at oprette deres eget energistyringskontor. pr. medlemsstat. Det potentielle behov for 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (i mio. ECU) Beløbet fastsættes hvert år af budgetmyndigheden. 1 2 3 4 5 6 lait 6,0 28,0 4,1 5,0 2,5 Artikel 2 aktiviteter 1998 1999 2000 2001 2002 og andre tilknyttede Undersøgelser aktioner, der tager sigte på at udmønte og supplere til forbedring af energieffektiviteten fællesskabsforanstaltninger Sektorspecifikke pilotaktioner (foreslået af 1,0 1,0 1,4 1,3 1,3 5,0 1,0 5,0 1,0 5,5 1,0 6,2 0,6 6,3 0,5 (foreslået af 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 Oplysningsformidling Kommissionen) Oplysningsformidling tredjepart) af Overvågning energieffektivitetens udvikling i Fællesskabet og i de enkelte medlemsstater og løbende evaluering og overvågning og foranstaltninger, der gennemføres på grundlag af programmet aktioner af 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 Særlige aktioner for energistyring på regionalt plan og i byer for at skabe større sammenhørighed mellem medlemsstaterne og regionerne, når det drejer sig om energieffektivitet 4,0 4,3 4,5 5 5 22,8 7 lait 12,5 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 -13 196 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter, møder mv. (henhørende under del B i budgettet) Fordeling - Undersøgelser (som omhandlet i artikel 2, litra a) )* - Ekspertmøder og evalueringer (for alle aktioner i henhold til artikel 2) - Konferencer og kongresser (aktioner foreslået af Kommissionen) - Oplysning og udgivelser I ALT ~ 7. 4 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne i mio. ECU Budget 0,050 0,025 0,025 0,150 0,250 i mio. ECU 1998 12,5 1999 2000 2001 20002 I A LT 12,8 13,9 14,6 14,6 68,4 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) De indgåede kontrakter vil blive betalt på grundlag af faktiske udgifter og efter kontrol (bortset fra udgifter til undersøgelser, hvor der er tale om et fast beløb, som erlægges, når resultatet er godkendt). 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke mål for foranstaltningen (energiefTektivitet - SAVE), der gennemføres som led i energirammeprogrammet (1998-2002) Formålet med SAVE Il-programmet er at forbedre det endelige forbrugs energiintensitet med yderligere et procentpoint årligt ud over, hvad der ellers ville være blevet opnået; Målgruppe Offentlige og private organer, universiteter, agenturer og organer i medlemsstaterne, regionerne og byerne, som skal fremme energieffektivitet, (f. eks. alle sektorer, der beskæftiger sig med energieffektivitetsfremme elektriske virksomheder, konsulentvirksomheder, fremstiller der 14 10? husholdningsartikler, varmeinstallatører, arkitekter) og derigennem hele EU's befolkning. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Omkostninger For at opnå en vedvarende årlig energibesparelse på 1 ton olieækvivalent (toe) skal der i gennemsnit investeres 1000 ECU. En energibesparelse på 100 mio. toe pr. år, som er det tilsigtede mål, svarer således til en investering på omkring 100 mia. ECU. At finansiere et beløb af denne størrelsesorden via EU's og medlemsstaternes budget kan slet ikke komme på tale. Den eneste mulighed er, at de erhvervsdrivende solidarisk må stå for finansieringen inden for nogle EF-støtterammer. Kommissionen går kun ind i en samfinansiering i forbindelse med aktioner, hvor der virkelig er tale om additionalitet. Afledte virkninger Projekter, der støttes via SAVE-programmet, skal opfylde følgende kriterier: - bidrage til at reducere energiintensiteten - bidrage markant til at beskytte miljøet og få drivhusvirkningen under kontrol; - have en stabiliserende virkning på energipriserne på verdensplan; - forbedre EU's betalingsbalance; - styrke EU-virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkedet; - forbedre EU's forsyningssikkerhed og mindske dens sårbarhed over for forstyrrelser på energimarkedet; - styrke virkeliggørelsen af det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. Endvidere vil der med teknologier med høj energieffektivitet kunne ske en teknologioverførsel til tredjelande, hvorved man opnår en bedre forvaltning af ressourcerne og en bedre beskyttelse af miljøet på verdensplan. En strategi, der bygger på forskrifter og normer, giver den største multiplikatorvirkning. Multiplikatorvirkningen er ligeledes høj i forbindelse med præstationsstandarder. I forbindelse med andre samfinansierede aktioner er multiplikatorvirkningen mindst 2 eller 3. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer reduktionen af C02-emissionerne forbedringen af Fællesskabets energiintensitet - 1 5- 108 antallet af foreslåede initiativer, der er blevet godkendt og udmøntet i nationale foranstaltninger antallet af manddage/-år for uddannelsesaktioner antallet af programmeller og databaser, der stilles til fælles rådighed antallet af konferencer, seminarer, nyhedsbreve og andre udgivelser. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Kommissionen medlemsstaterne og aflægger regelmæssigt rapport til Rådet. løbende udviklingen følger i energiintensiteten i Derudover aflægger Kommissionen løbende rapport til det rådgivende SAVE-programudvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, som mødes fire gange om året. Kommissionen lader et hold eksterne eksperter foretage en evaluering. i Evalueringsrapporten overensstemmelse med artikel 7 i vedlagte forslag til Rådets beslutning. til Rådet og Europa-Parlamentet sendes Evalueringen skal også se på: tidligere og aktuelle retningslinjer for programmet med henblik på at afdække mulige forbedringer forholdet mellem forpligtede midler og opnåede resultater den faktiske og den potentielle komplementaritet mellem dette program og andre eksisterende instrumenter. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Den egentlige tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer sker i forbindelse med Kommissionens årlige beslutning om ressourceallokeringen under hensyntagen til det supplerende personale og de supplerende beløb, som budgetmyndigheden har bevilget. 10. 1 Personalemæssige virkninger at skal forbedre SAVE-programmet, som er det eneste EF-program, der udelukkende tager udmønte EU's energieffektiviteten, sigte på energieffektivitetsstrategi. De tjenestemænd, der tager sig af kontrakter vedrørende pilotprojekter eller undersøgelser, udfærdiger sideløbende til retsakter om husholdningsapparaters og meddelelser og forslag varmtvandskedlers energieffektivitet, om integreret ressourceplanlægning, kombineret varme og kraft mv. Procedurerne for udarbejdelse af forslag til retsakter og diskussionen heraf i alle EU-institutioner er tidskrævende, og det skønnes, at 30% af tiden går med at udarbejde sådanne foranstaltninger og 16 109 sørge for opfølgningen. De resterende 70% af tiden går med at forvalte SAVE-kontrakterne (162 igangværende kontrakter i oktober 1997). Der er i medfør af SAVE-programmet aktiviteter i gang på ti områder: bygninger, transport, industri, oplysning, uddannelse, efterspørgselsstyring, tredjepartsfinansiering, husholdningsapparater, kombineret varme og kraft og en energieffektivitetspolitik. SAVE-programmet har brug for én person til at tage sig af hvert enkelt område, idet denne skal være ansvarlig for energieffektivitetsstrategien og for opfølgningen af de til området hørende aktiviteter. Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Heraf Varig hed Faste stillinger Midlertidige stillinger supplerende ressourcer eksisterende ressourcer i det berørte GD eller berørte den tjenestegren Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C 8 3 4 Andre ressourcer 5år 6,5 2 3 1,5 1 1 3 Udlånte sagkyndige 3 Udlånte sagkyndige 2 eksperter 1,5 midlertid. 2 eksperter 5år 1,5 midlertid. 3 midlertid. 10. 2 Samlede finansielle følger (supplerende menneskelige ressourcer) De samlede ekstra udgifter til forvaltning af programmet skønnes således at være som følger: Tjenestemænd: 3,5 x 5 år x 103 000 ECU x 0,70 (jf. punkt 10. 1) = 1 261 750 ECU Eksperter (A0-1178): 2 x 5 år x 120 000 ECU = 1 200 000 ECU -17 110 Midlertid. (AO-1175): 1,5 x 5 år x 80 000 ECU = 600 000 ECU I alt 3 061 750 ECU 10. 3 Andre driftsudgifter i forbindelse med foranstaltningen Budgetpost Beløb pr. år Beregningsmåde (konto og tekst) A-1300 Tjenesterejse- befordringsudgifter og andre udgifter i forbindelse hermed og 0,100 mio. ECU A-2510 Særlige møder om energieffektivitet (fire gange i om (fire A-. , Mærkningsudvalget xX o gange i året) rammeprogramudvalgets regi året) om og ~^TT U,21o mio. b CU Tilsyn med kontrakter*, med de lokale kontorer** møder med kontrahenterne, i deltagelse der oplysningsaktiviteter, tilrettelægges via SAVE- programmet mv. *** 9 00 ECU/person personer x 8 møder x 30 Talt 0,316 mio. ECU * I oktober 1997 var der 162 SAVE-kontrakter i gang. ** Indtil oktober 1997 havde 140 lokale kontorer modtaget tilskud via SAVE- programmet. *** De berørte kredse skal via SAVE-programmet underrettes om vedtagne lovbestemmelser, (mærkningsdirektiver, husholdningsapparaters energieffektivitet, ny strategi for kombineret produktion af kraft og varme mv). energieffektivitet vedrører der De samlede udgifter for hele programmets varighed er: 0,316 x 5 år= 1,58 mio. ECU. De anførte bevillinger finansieres inden for de eksisterende tildelinger til de tjenestegrene, der forvalter programmet. 18- 111 EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG VI FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse et FLERÅRIGT PROGRAM FOR TEKNOLOGISKE AKTIONER TIL FREMME AF REN OG EFFEKTIV UDNYTTELSE AF FAST BRÆNDSEL (1998-2002) HL RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, under henvisning til hvidbogen om energi og de deri angivne energipolitiske mål: økonomisk konkurrenceevne, miljøkontrol, forsyningssikkerhed og bevarelse af arbejdspladser, og ud fra følgende betragtninger: Der findes forekomster af fast brændsel i Fællesskabet, og de lettilgængelige, rigelige mængder stenkul fra forskellige kilder, der handles verden over, sikrer, at sådanne former for brændsel er og fortsat vil være en billig energikilde; større udbredelse af rene og effektive teknologier til udnyttelse af fast brændsel er med til at sikre en diversificering af de primære energikilder og en fornuftig afvejning af Fællesskabets energipolitiske mål; fast brændsel vil blive anvendt mere og mere på verdensplan både i de udviklede lande og i vækstlandene og vil således være med til at udsende forurenende stoffer og CO2; der må gøres en kraftig indsats for at nedbringe sådanne emissioner ved at fremme rene og effektive teknologier og anvende den bedste tilgængelige teknik såvel i gamle som i nye anlæg, der fyrer med fast brændsel; fremstilling og levering af udstyr til ren udnyttelse af kul, brunkul og andre former for fast brændsel med henblik på anvendelse både inden for og uden for Det Europæiske Fællesskab kan være med til at sikre beskæftigelsen; i henhold til artikel 130 R i traktaten om Den Europæiske Union skal Fællesskabets indsats på miljøområdet bidrage til at forbedre miljøkvaliteten og sikre en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og begge disse mål fremmes gennem indførelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel; 1 EFT nr. 2 EFT nr. 113 større anvendelse af mere effektive, rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel kan bidrage markant til at reducere forurenende emissioner fra den traditionelle anvendelse af fossile brændsler på EU-plan; anvendelsen af renere teknologier er således med til at virkeliggøre målene for EF-strategien for bekæmpelse af forsuring3; mere effektive, rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel i Den Europæiske Union og på internationalt plan vil bidrage til at reducere emissionerne af drivhusgasser og mindske faren for en global klimaændring, og der bør derfor etableres et vidtrækkende samarbejde, hvis der skal opnås mærkbare resultater; traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab indeholder ikke anden hjemmel for at vedtage aktioner, der skal dække dette programs energimæssige aspekter, jf. artikel 2, end artikel 235; Rådet har godkendt hvidbogen, som opridser hovedlinjerne i de nye EF-energipolitiske mål om sammenhæng og konvergens mellem medlemsstaternes politikker; i denne hvidbog fastslås det, at man ved at fremme nye rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel kan sikre anvendelsen af mange forskellige brændselsformer, således at disse fortsat kan spille en væsentlig rolle i den samlede energibalance og fremstå som mere miljøvenlige; en øget anvendelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel rummer økonomiske gevinster i form af arbejdspladser, idet EU-virksomheder får mulighed for at gøre sig gældende på verdensplan; for at opnå et renere miljø må der udvikles avancerede rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel, så den bedste tilgængelige teknik kan blive endnu bedre - til en overkommelig pris; visse lande, som forventes at blive medlem af Den Europæiske Union i de kommende år, er stærkt afhængige af at kunne producere og anvende fast brændsel for at kunne opfylde deres energibehov; disse forbedre deres energiteknologier, hvis de skal opfylde EU-lovgivningen om miljøbeskyttelse; skulle modernisere og lande vil en række medlemsstater har selv iværksat programmer for rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel; sådanne programmer bør kunne koordineres indbyrdes og bør kunne koordineres med relevante EU-programmer; det er også vigtigt at fremme udnyttelsen af de teknologier, der er blevet udviklet via FTU-særprogrammet vedrørende ikke-nuklear energi; der er blevet fastlagt et flerårigt rammeprogram for aktioner inden for energisektoren; Europa-Parlamentet og EU-industrien har givet udtryk for, at de er stærkt interesserede i en politisk linje, der går ud på at udvikle rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel til anvendelse i EU og andre steder i verden; 3 KOM(97) 88 endelig udg. af 12. 3. 1997. 114 Det Europæiske Råd i Amsterdam understregede vigtigheden af forskning og teknologisk udvikling i forbindelse med fast brændsel og henstillede, at den forskning, som for øjeblikket finder sted på dette område i henhold til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, videreføres efter EKSF-traktatens udløb i 2002; resultaterne af den forskning, der er blevet finansieret af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og som bør videreføres ifølge Det Europæiske Råd i Amsterdam, må overføres til industrien; foranstaltninger til fremme, demonstration og anvendelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel ud over hele Fællesskabet vil styrke Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed som omhandlet i traktatens artikel 130 A; i den forbindelse skal der tages hensyn til Fællesskabets vejledende mål, og der må tilvejebringes ressourcer, så disse mål kan nås under hensyntagen til hver enkelt medlemsstats særlige forhold; der bør være tale om et femårigt program - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Medlemsstaterne bestræber sig på via deres energipolitik at medvirke til at fremme rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel, hvor dette er relevant, for at sikre, at den bedste tilgængelige teknik anvendes med henblik på at begrænse emissioner fra fyring med fast brændsel, herunder C02-emissionerne. Der skal tages hensyn til Fællesskabets vejledende mål vedrørende rene kulteknologier. Disse mål tages hvert år op til fornyet overvejelse i samråd med energirammeprogramudvalget, jf. artikel 7. Artikel 2 Som led i energirammeprogrammet støtter Fællesskabet en række foranstaltninger med henblik på at fremme anvendelsen af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel inden for rammerne af C ARNOT-særprogrammet (foranstaltninger, der skal gøre det lettere for rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel at trænge ind på markedet og fremme anvendelsen af sådanne teknologier), i det følgende benævnt "programmet". Programmet har en varighed på fem år og løber fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. De årlige bevillinger fastlægges af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. - 4- 115 Artikel 3 Der finansieres som led i programmet to kategorier af foranstaltninger vedrørende rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel: a) foranstaltninger, som skal fremme oprettelsen af et informationsnet, der skal sikre bedre markedsrelaterede og tekniske oplysninger om initiativer på medlemsstatsplan, på EF-plan og på internationalt plan gennem skabelse af egnede kanaler til udveksling af oplysninger, fjernelse af hindringer og evaluering af gennemslagskraften af de forskellige foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikel; b) foranstaltninger, som skal fremme et strategisk samarbejde inden for industrien som f. eks. virksomhedsworkshopper og seminarer, virksomhedsbesøg, undersøgelser, evalueringer og samordningsgrupper med det sigte at fremme den energiindustrielle anvendelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel, især til produktion af varme og elektricitet. Dette omfatter også fremme af eksporten af rene EU- teknologier til udnyttelse af fast brændsel. Artikel 4 Fællesskabet afholder alle omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, litra a). Fællesskabet dækker mellem 30 og 50% af de samlede omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, litra b). De resterende omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, litra b), kan dækkes via enten offentlige eller private midler eller en kombination af de to. Artikel 5 Kommissionen opstiller hvert år i samarbejde med det udvalg, der er nævnt i artikel 7, retningslinjer for de støtteforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, litra b). Medlemsstaterne forelægger hvert år Kommissionen en liste over de initiativer, der foreslås iværksat i henhold til artikel 3, og de organer, der skal stå for iværksættelsen, og Kommissionen træffer herefter afgørelse om omfanget af og betingelserne for EF-tilskud efter proceduren i artikel 7. Kommissionen indgår kontrakter om støtteforanstaltningerne med de på listen anførte organer. 5- 116 Kommissionen varetager gennemførelsen af programmet. Artikel 6 Kommissionen følger proceduren i artikel 7 ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, litra a) og b). Artikel 7 Kommissionen bistås af det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i Rådets beslutning om et flerårigt energirammeprogram. Artikel 8 1. Kommissionen forelægger i løbet af programmets tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om de opnåede resultater. Beretningen ledsages af forslag om eventuelle tilpasninger, som måtte være nødvendige i lyset af disse resultater. 2. Ved programmets udløb vurderer Kommissionen de opnåede resultater, anvendelsen af denne beslutning og sammenhængen mellem nationale foranstaltninger og EF- foranstaltninger. Det forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning herom. Artikel 9 Programmet er åbent for associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med de betingelser for deltagelse i EF-programmer, herunder finansielle ordninger, der er fastsat i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne. Programmet er åbent for Cypern på grundlag af yderligere bevillinger efter de samme regler som dem, der gælder for EFTA- landene, efter procedurer, der aftales med de berørte lande. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 10 Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand -6 117 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Program for teknologiske aktioner til fremme af ren og effektiv udnyttelse af fast brændsel4 2. BUDGETPOST B4-1004 3. RETSGRUNDLAG Forslag til Rådets beslutning om et rammeprogram for aktioner inden for energisektoren (1998-2002) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Generelt formål Via foranstaltninger, der tager sigte på at hjælpe rene og effektive teknologier til udnyttelse af fast brændsel med at slå igennem industrielt, kan fast brændsel bidrage markant til at virkeliggøre EU's energipolitiske mål: - det er med til at øge forsyningssikkerheden og de europæiske virksomheders konkurrenceevne; der er nemlig tale om en primærenergikilde, som tegner sig for 30% af elektricitetsproduktionen, og som bidrager til diversificeringen af energikilderne til lave og stabile priser; - det rummer gennem en effektivitetsforbedring muligheder for at reducere CO2- emissionerne fra elektricitetsværkerne med 25%; - det bidrager til EF-strategien til bekæmpelse af forsuring og andre forurenende stoffer. En EF-foranstaltning til fordel for ren udnyttelse af fast brændsel supplerer inkorporeringen af EKSF-traktatens kulaspekter i traktaterne og vil gøre det lettere for de central- og østeuropæiske ansøgerlande at tilpasse sig EU's miljønormer. Foranstaltningen vil endvidere gøre det muligt at overføre resultaterne af den forskning og teknologiske udvikling, der er finansieret via Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs tekniske forskningsprogam og via de nationale FTU-programmer, til industrien. Det nye program omfatter ikke foranstaltninger på FTU-området som sådant, da sådanne foranstaltninger indgår i de tidligere omtalte programmer. 4. 2 Foranstaltningens varighed 5 år, fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE IOU/OB 4 Fast brændsel omfatter antracit, stenkul, brunkul, tørv samt orimulsion og brændselsolier. J. J $ 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Programmet består af to kategorier af foranstaltninger: a) foranstaltninger, som skal føre til oprettelse af et informationsnet, der skal fremme de kommercielle muligheder og sikre tekniske oplysninger om initiativer på medlemsstatsplan, på EF-plan og på internationalt plan; b) foranstaltninger, som skal fremme et strategisk samarbejde inden for industrien som f. eks. virksomhedsworkshopper og seminarer, virksomhedsbesøg, undersøgelser, evalueringer og samordningsgrupper med det sigte at fremme den industrielle udnyttelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel, herunder den internationale afsætning af EU-teknologier. , Der vil kunne ydes 100% tilskud til omkostninger forbundet med foranstaltningerne under a). Til foranstaltningerne under b) vil der kunne ydes tilskud på op til 50%. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Beløbet fastsættes hvert år af budgetmyndigheden. Der foreslås et beløb på 4,10 mio. ECU for hele programmets varighed. Det fordeler sig på følgende måde: 1,54 mio. ECU 2,56 mio. ECU Horisontale foranstaltninger - foranstaltninger, der skal fremme oprettelsen af et informationsnet med det formål at fremskaffe bedre markedsrelaterede og tekniske oplysninger. De nødvendige oplysninger vil kunne indlæses i databaser, som kan konsulteres f. eks. via Internet. Der skal være et netmedlem pr. medlemsstat, og denne skal samtidig fungere som server for nettet og videreformidle oplysningerne. Nettet skal samordnes med andre eksisterende net som f. eks. Relay Centres eller organisationerne til fremme af energiteknologi (OPET) - foranstaltninger som f. eks. workshopper, konferencer om finansiering af indførelse af rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel og konferencer med henblik på at formidle oplysninger om sådanne teknologier. Der er tale om 10 markedsundersøgelser (for bl. a. følgende teknologier: i kombineret turbinedrift (IGCC), ultraoverkritisk dampdrift, NOx- systemer, SOx-systemer, atmosfærisk cirkulerende fluidiseret leje, tryksat cirkulerende fluidiseret leje, tryksat stationært fluidiseret leje, kulstøv til lav pris) samt 8 virksomhedsworkshopper af teknisk-økonomisk og finansiel art for at fremme indførelsen af de nye teknologier. Der iværksættes endvidere forgasning integreret - foranstaltninger til fremme af eksporten af teknologier 119 ren forbrænding til fast brændsel. Disse af foranstaltninger kan dække aktiviteter af samme type som dem beskrevet ovenfor, og f. eks. workshopper, som har til formål at kortlægge mulighederne for internationalt samarbejde og afdække eventuelle hindringer for investeringer i avancerede teknologier, både når det gælder energieffektivitet, og når det gælder kontrollen med udledninger til miljøet. Der regnes med 4 industribesøg i tredjelande og 7 i EU. I forbindelse med hvert enkelt besøg vil ca. 30 industrifolk komme i kontakt med hinanden og besøge eksisterende anlæg; dette fremmer faglige kontakter og gør det træffe beslutninger. De her beskrevne foranstaltninger skal dække forbindelse med af koordineringen rejseomkostningerne internt i EU for tredjelandes besøgsgrupper for beslutningstagerne at af besøgene omkostninger lettere alle del en og i 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer (i mio. ECU) 1998 1999 2000 2001 2002 l a it Foranstaltninger med henblik på oprettelse af et informationsnet 0,30 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54 Tilskyndende foranstaltninger 0,50 0,50 0,51 0,52 0,53 2,56 I ALT 0,80 0,82 0,82 0,83 0,84 4,10 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) De indgåede kontrakter vil blive betalt på grundlag af faktiske udgifter og efter kontrol (bortset fra udgifter til undersøgelser, hvor der er tale om et fast beløb, som erlægges, når resultatet er godkendt). 9. O P L Y S N I N G ER OM C O S T / E F F E C T I V E N E SS 9. 1 Specifikke mål for foranstaltningen, som indgår i energirammeprogrammet (1998-2002) Foranstaltningen skal supplere medlemsstaternes og industriens indsats med henblik på at bidrage til dels virkeliggørelsen af EU-målet om i 2010 at have reduceret emissionen af drivhusgasser med 15% i forhold til 1990 dels bekæmpelsen af forsuringen. Den skal ligeledes bidrage til en reduktion af C02-emissionerne verden over via teknologisk overførsel. 120 Målgruppe - Europæiske myndigheder og organer på nationalt, regionalt eller bymæssigt plan, som fremmer rene og effektive teknologier - EU's elektricitetsindustri og EU-virksomheder, der fremstiller udstyr til forbrænding af fast brændsel - Tredjelandes myndigheder og regeringer samt industri, fortrinsvis i Kina, Indien, Asien og andre regioner, hvor der kan forventes et stort forbrug af fast brændsel. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Omkostninger Undersøgelser, som Kommissionens tjenestegrene ligger inde med, viser, at der i EU for programmets varighed er et investeringsbehov i nye anlæg til ren forbrænding af fast brændsel på 15 800 mio. ECU. Dette beløb skal fortrinsvis bruges til at nyttiggøre EU-forekomsterne af stenkul og brunkul på økonomisk set tilfredsstillende vilkår. Tager man i betragtning, at EU's afhængighed af importeret energi forventes at stige til 70% i 2020, forekommer en økonomisk udnyttelse af EU's egne ressourcer meget vigtig. Det koster 500 ECU at fjerne en ton SO2. Tager man i betragtning, at EF-strategien til bekæmpelse af forsuring som mål har at reducere de årlige S02-emissioner fra forbrændingsanlæg med hen imod 9 mio. tons (mellem 1990 og 2010), vil den potentielle gevinst ved at anvende rene teknologier til udnyttelse af fast brændsel udelukkende med hensyn til reduktionen af SO2 være 4 500 mio. ECU om året. Gevinsten med hensyn til en reduktion af NOx vil være endnu større. For så vidt angår C02 vil en 5%'s forbedring af elektricitetsudbyttet fra kulfyrede anlæg i EU føre til en reduktion på ca. 100 Mt C02 pr. år. Afledte virkninger Foranstaltningerne i dette program skal opfylde følgende kriterier: - bidrage markant til at beskytte miljøet og få drivhusvirkningen under kontrol; - have en stabiliserende virkning på energipriserne på verdensplan; - forbedre EU's betalingsbalance; - styrke EU-virksomhedernes konkurrenceevne på verdensmarkedet; - forbedre EU's forsyningssikkerhed og mindske dens sårbarhed over for forstyrrelser på energimarkedet; - styrke virkeliggørelsen af det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. 10 1 VI Endvidere vil der med teknologier med høj energieffektivitet kunne ske en teknologioverførsel til tredjelande, hvorved man opnår en bedre forvaltning af ressourcerne og en bedre beskyttelse af miljøet på verdensplan. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer reduktionen af C02-emissionerne antallet af foreslåede og godkendte initiativer, der er blevet ført ud i livet af industrien omfanget af private investeringer antallet af konferencer, seminarer, nyhedsbreve og andre udgivelser udnyttelsesgraden af det oprettede informationsnet. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Kommissionen aflægger løbende rapport til rammeprogramudvalget, som består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som holder møde efter gældende procedure. Rapporten forelægges Rådet og Europa-Parlamentet efter proceduren i artikel 7 i vedlagte forslag til Rådets beslutning. Evalueringen skal også se på: tidligere og aktuelle retningslinjer for programmet med henblik på at afdække mulige forbedringer; forholdet mellem forpligtede midler og opnåede resultater; den faktiske og den potentielle komplementaritet mellem dette program og andre eksisterende instrumenter. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION De nødvendige ressourcer skaffes via de eksisterende tildelinger til de tjenestegrene, der forvalter programmet. 11 1 OO J- A* *J Oversigt over finansielle aspekter Budget (mio. ECU) Artikel 3-aktiviteter antal aktioner fut gennemsnits pris 1998 1999 2000 2001 2002 lait og a) Foranstaltninger med henblik på oprettelse af et informationsnet med markedsrelaterede tekniske oplysninger - omkostninger nettets hardware - omkostninger serverne (private eller offentlige) - omkostninger i forbindelse med driften af nettet og indlæsning af basisoplysninger i forbindelse med i forbindelse med 1 155 0,20 0,02 0,20 0,21 0,21 0,21 0,21 0,20 0,84 0,10 0,10 0,10 0,10 0,10 0,50 SUBTOTAL - - 0,30 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54 feasibility- andre Marketing, b) og undersøgelser investeringstilskyndende foranstaltninger - Markedsundersøgelser - Virksomhedsworkshopper Fremme eksporten c) af af teknologier til ren forbrænding af fast brændsel til tredjelande - Industribesøg i tredjelande for EU- virksomheder - Industribesøg i EU for tredjelandes virksomheder. 1 10 0,20 0,10 0,20 0,10 0,20 0,21 0,22 0,23 0,20 0,96 2 0,30 0,30 0,30 0,60 0,30 0,20 0,30 0,30 0,80 SUBTOTAL I ALT - _ - _ 0,50 0,50 0,51 0,52 0,53 2,56 0,80 0,81 0,82 0,83 0,84 4,10 Antallet af servere. 12 123 EUROPA-KOMMISSIONEN BILAG VII Iværksættelse af FLERÅRIGE AKTIONER INDEN FOR NUKLEAR SIKKERHED OG TRANSPORT AF RADIOAKTIVT MATERIALE (1998 - 2002) 124 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale - - transport sundhedsbeskyttelse og teknologier vedrørende nuklear sikkerhed radioaktivt materiale: problemer vedrørende af sikkerhed, industrielt samarbejde med hensyn til civil anvendelse af kerneenergi med landene i Central- og Østeuropa, Rusland og Ukraine b. Uddannelse af eksperter fra landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater inden for sikkerhedskontrol ("safeguards") - Indførelse af et system for regnskab og kontrol med fissile materialer i Rusland. 2. BUDGETPOST a. B4-1020 i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale) b. B7-535 i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (uddannelse og iværksættelse af sikkerhedskontrol) 3. RETSGRUNDLAG Euratom-traktatens afsnit II, henholdsvis kapitel 3 og 10, hvortil kommer: a. EF-traktatens artikel 75 (den fælles transportpolitik) og Rådets resolution af 22. juli 1996 om teknologiske problemer vedrørende nuklear sikkerhed (EFT nr. C 185 af 14. 8. 1996, s. 1) Rådets resolution af 22. juli 1996 om teknologiske problemer vedrørende nuklear sikkerhed (EFT nr. C 185 af 14. 8. 1996, s. 1) og Europa-Parlamentets beslutning om øst-vest-samarbejdsaktiviteter inden for energi og nuklear sikkerhed (beslutningnr. 16iPE-dok. 217. 774/endeligudg. af 11. 7. 1996) b. Europa-Parlamentets beslutning af 9. april 1992 om atomsikkerhed i Central- og Østeuropa og i Samfundet af Uafhængige Stater (EFT nr. C 125 af 18. 5. 1992, s. 244) og Europa-Parlamentets beslutning af 29. september 1994 om ulovlig handel med nukleare materialer (PE-B4-00621) og Kommissionens meddelelse af 19. april 1996 om ulovlig handel med nukleare materialer og radioaktive stoffer (KOM(96) 171 endelig udg). 125 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Formålet med programmet af aktioner er at øge den nukleare sikkerhed ("safeguards"). a. Øge den nukleare sikkerhed generelt ved at forbedre: forholdene i forbindelse med transport af radioaktivt materiale gennem tiltag, der tager sigte på: • at få det indre marked til at fungere bedre gennem en kortlægning af, hvilke harmoniseringsforanstaltninger der er nødvendige; • • at medvirke til det videre lovgivningsarbejde gennem en udvikling af eksperimentelle undersøgelser og knowhow; at vurdere episoder, der måtte være opstået under transport, og uddrage en lære heraf for fremtiden; • at sikre større forskellige katastrofeforholdsregler og en mere konsekvent uddannelse af katastrofemandskab; sammenhæng mellem de • at samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og med de nye uafhængige stater med henblik på at hjælpe dem med at forbedre transportsikkerheden på deres område; • at sikre et højere informationsniveau samt større indsigt i og forståelse for dette område blandt offentligheden. - sikkerheden på lang sigt i forbindelse med anvendelsen af kerneenergi i Østeuropa, Rusland og Ukraine. Disse lande er fast besluttede på fortsat at anvende kerneenergi i udstrakt grad. Ud over kortsigtede aktioner, der iværksættes via bistandsprogrammer og tager sigte på at løse punktuelle problemer, må der satses på at bistå de pågældende lande med at udvikle et sikkerhedskoncept i alle led af den nukleare industri. En sådan udvikling kan kun skabes på lang sigt gennem et tæt samarbejde mellem industrivirksomheder i EU og i østlandene. For at fremme etableringen af et sådant samarbejde må Kommissionen stå for en analyse af de mere overordnede hindringer (af industriel, finansiel og lovgivningsmæssig art) og på passende vis fremme pilotforsøg. b. Medvirke til at etablere et effektivt og pålideligt nukleart sikkerhedssystem i de nye uafhængige stater og i de central- og østeuropæiske lande gennem bl. a samarbejdsaktioner på følgende områder: - uddannelse og omskoling af eksperter inden for nuklear sikkerhedskontrol - iværksættelse af et system for regnskab og kontrol med fissile materialer i Rusland 126 - installering af kontroludstyr i forbindelse med sikkerhedssystemet. 4. 2 Foranstaltningens varighed Fem år. Foranstaltningen iværksættes i 1998 og fortsætter til 2002. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE IOU 6. UDGIFTERNES ART a. Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere. Fællesskabet vil kunne yde 100% tilskud til enkelte forslag, som Kommissionen anser for at have særlig stor interesse, og som ikke kan finansieres sammen med andre tilskudsydere (f. eks. samarbejde med østlandene). b. Tilskud/finansielle bidrag til: - tilrettelæggelse af kurser og praktikophold i EU og/eller i de nye uafhængige stater og landene i Central- og Østeuropa for eksperter inden for nuklear sikkerhedskontrol, herunder udgifter til ophold (befordringsudgifter, dagpenge mv. ) - afholdelse af seminarer for eksperter i EU og/eller i de nye uafhængige stater - besøg for eksperter i nukleare anlæg i EU og/eller i de nye uafhængige stater - støtte af materiel, logistisk og kontorteknisk art - udgifter til oversættelse og tolkning - udgifter til tjenesterejser for ansatte i Direktoratet for Nuklear Sikkerhedskontrol og for EU-eksperter, som er udvalgt i forbindelse med ovennævnte aktiviteter - udtagning, transport og analyse af stikprøver, herunder stikprøver udtaget som led i ulovlig handel med nukleare materialer. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) De finansielle behov anslås at være som følger, hvis dette flerårige programs mål skal dækkes ind: a. B4-1020 Gennemførelse af programmet i tidsrummet 1998-2002 - ca. 0,5 mio. ECU pr. år for så vidt angår transport af radioaktivt materiale. Den Stående Arbejdsgruppe vedrørende Transport af Radioaktivt 12? Materiale har på mødet den 23. september 1997 i Bruxelles anslået finansieringsbehovet til 2 mio. ECU pr. år (over de nuværende finansielle overslag) på grundlag af det arbejde, der allerede er blevet udført over 1996- og 1997-budgettet, og alle de aktioner, der skal gennemføres i 1998 og 1999 - ca. 0,1 mio ECU pr. år fra år 2000 til industrielt samarbejde med østlandene på det nukleare område. Dette behov var blevet anslået til 0,5 mio. ECU pr. år på grundlag af resultaterne af en igangværende undersøgelse om det industrielle samarbejde med Rusland. b. B7-535 Gennemførelse af programmet i tidsrummet 1998-2002 - Omkostningerne ved foranstaltningen er blevet anslået til 2,5 mio. ECU pr. år på grundlag af de midler, der hidtil er blevet anvendt til sikkerhedskontrolbistand til landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater, og de mål, der endnu ikke er nået. De samlede omkostninger skulle således beløbe sig til 12,5 mio. ECU. 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale (B4-1020) Fordeling Transport af nukleare materialer Det indre marked og harmonisering Undersøgelser af episoder/uheld under transport - Katastrofeforholdsregler Bistand til CØE-landene og NIS Bevidstgørelse af offentligheden Subtotal Industrielt samarbejde Evaluering af situationen i NIS Kontakter mellem industrivirksomheder Subtotal IALT FB i mio. ECU (løbende priser) 2000 1998 1999 2001 2002 0,2 0,2 0,1 0,0 0,5 0,2 0,2 0,1 0,0 0,5 0,2 0,1 0,1 0,0 0,4 0,1 0,1 0,1 0,1 0,4 0,1 0,1 0,1 0,1 0,4 p. m. p. m. p. m. 0,01 p. m. 0,01 0,02 0,1 0,12 0,03 0,1 0,13 0,04 0,1 0,14 0,5 0,51 0,52 0,53 0,54 128 b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene 0gNIS)(B7-535) Fordeling Uddannelse mht. sikkerhedskontrol Tilnærmelse til Euratom-systemet Ulovlig handel Forbedring af lovgivningen IALT FB 1998 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 i mio. ECU (løbende priser) 1999 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2000 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2001 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 2002 0,75 0,75 0,50 0,50 2,5 7. 3 Driftsudgifter i forbindelse med undersøgelser, eksperter mv. (henhørende under del B i budgettet) a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og med hensyn til transport af radioaktivt materiale (B4-1020) 1998 1999 FB i mio. ECU (løbende priser) 2001 2000 - Undersøgelser - eksperimenter - Støtte til pilotforsøg - Ekspertmøder lait 0,4 0,1 0,5 0,41 0,0 0,1 0,51 0,32 0,1 0,1 0,52 0,33 0,1 0,1 0,53 2002 0,34 0,1 0,1 0,54 b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene ogNIS)(B7-535) FB 1999 i mio. ECU (løbende priser) 2001 2002 2000 1998 - Tilrettelæggelse af specialkurser og -praktikophold for eksperter - Seminarer - Besøg for eksperter på nukleare 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 0,75 0,50 anlæg i EU 0,15 0,15 0,15 0,15 0,15 - Støtte af materiel, logistisk og kontorteknisk art 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 - Udgifter til tjenesterejser for tjenestemænd på stedet (herunder bistand til operatørerne på deres egne anlæg) lait 0,2 2,5 0,2 2,5 0,2 2,5 0,2 2,5 0,2 2,5 7. 4 Forfaldsplan: forpligtelser og bevillinger i ECU a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale (B4-1020) 129 Forpligtelsesbevil linger Betalingsbevillin ger 1998 1999 2000 2001 2002 2003 1998 0,5 1999 0,51 2000 0,52 2001 0,53 FB i mio. ECU 2002 2003 0,54 0,8 0,15 0,36 0,15 0,37 0,15 0,38 0,15 0,39 0,15 0,8 0,51 0,52 0,53 0,54 0,15 b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene ogNIS)(B7-535) Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger 1998 1999 2000 2001 2002 2003 1998 2,0 1999 2,0 2000 2,0 2001 2,0 2002 2,0 2003 2,0 FB i mio. ECU 1,5 2,5 2,5 2,5 1,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 1,0 1,0 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) a. Gennemførelse af indkaldelse af forslag hvert år i tidsrummet 1998-2002. Evaluering og udvælgelse af forslag ved et ekspertudvalg under Kommissionen på grundlag af: - forslagenes videnskabelige og tekniske værdi - en vurdering af de finansielle oplysninger vedrørende hver enkelt forslagsstiller. b. Efter indgåelsen af kontrakterne: • gennemgang af udgiftsoversigterne på flere niveauer før betaling (den finansielle administrator, den videnskabeligt ansvarlige) • intern revision ved finansinspektøren -7 130 • kontrol på stedet, som via en gennemgang af bilag skal gøre det muligt at afsløre fejl eller uregelmæssigheder. c. Kontrol af regningerne på baggrund af faktisk afholdte udgifter og vejledningen om tjenesterejser for så vidt angår udgifter til tjenesterejser for tjenestemænd og eksperter, møde- og konferenceudgifter. 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 9. 1. 1 Specifikke og kvantificerbare mål a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale Transport af radioaktivt materiale - få det indre marked til at fungere bedre gennem en kortlægning af, hvilke harmoniseringsforanstaltninger der er nødvendige: • harmonisering af metoderne til evaluering af sikkerheden i forbindelse med konditionering i overensstemmelse med gældende regler • harmonisering af normerne for konditionering og for materialernes indbyggede sikkerhed; - medvirke til det videre lovgivningsarbejde gennem en udvikling af eksperimentelle undersøgelser og knowhow; - vurdere episoder, der måtte være opstået under transport, og uddrage en lære heraf for fremtiden; - sikre større sammenhæng mellem de forskellige katastrofeforholdsregler og en mere konsekvent uddannelse af katastrofemandskab; - samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og med de nye uafhængige stater med henblik på at hjælpe dem med at forbedre transportsikkerheden på deres område (visse af disse lande kommer til at forhandle om tiltrædelse af Fællesskabet); - sikre et højere informationsniveau samt større indsigt i og forståelse for dette område blandt offentligheden. Industrielt samarbejde på det nukleare område - Præcis afdækning af, hvilke hindringer der er for samarbejdet mellem industrivirksomheder, finansielle og som de lovgivningsmæssige strukturer er nu og under hensyntagen til den kommende indførelse af markedsøkonomi i østlandene; forslag til, hvordan et sådant samarbejde kan fremmes; industrielle, sådan «- 131 - Etablering et industrivirksomheder i EU og i østlandene. informations- af eller kontaktnet mellem b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene og NIS) Den politiske opsplitning af Østblokken og den konstaterede ulovlige handel med nukleart og radioaktivt materiale med oprindelse i Østlandene gør det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets bydende nødvendigt beslutninger og Rådets og Kommissionens politik - fortsat at sørge for at uddanne de lokale medarbejdere, der varetager kontrollen med nukleare materialer på anlæggene i de berørte lande. Derudover bør der konkret installeres et system for kontrol og regnskab med nukleare materialer. - Formålet med programmet, som allerede var i kraft mellem 1993 og 1996 (konto B4-2001), er at videreføre og udbygge aktioner på stedet i tæt samarbejde med de ansvarlige. De påtænkte aktioner vedrører regnskab med nukleare materialer, udarbejdelse af opgørelser over den faktiske beholdning, edb-overvågning af materialerne på selve anlægget og i det centrale kontrolorgan, oprettelse af et uafhængigt kontrolinspektorat og etablering af systemer til overvågning og måling. Kommissionen anser problemet for at være af et sådant omfang, at aktionen må videreføres. Resultaterne af de aktioner, der hidtil er blevet gennemført, har været opmuntrende. 9. 1. 2 Målgruppe Alle borgere i EU, de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater Transportvirksomheder, som transporterer radioaktivt materiale Industrivirksomhederne i den nukleare sektor De nationale sikkerhedskontrolmyndigheder Eksperter inden for sikkerhedskontrol fra de nye uafhængige stater samt de nukleare anlæg i disse stater Internationale organisationer,der beskæftiger sig med nuklear sikkerhed. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen 9. 2. 1 Behovet for EF-støtte a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale Transport af radioaktivt materiale 132 For at støtte dette område nedsatte Kommissionen i 1982 på Europa- Parlamentets anmodning1 en stående arbejdsgruppe bestående af nationale eksperter med den fornødne faglige kompetence med hensyn til sikkerhed i forbindelse med transport af radioaktivt materiale. Denne gruppe varetager udvekslingen af oplysninger om anvendelsen af forskrifterne for international transport af radioaktivt materiale mellem medlemsstaterne samt i og uden for EU. Den et for transport af handlingsprogram, som Kommissionen skal opstille radioaktivt materiale med henblik på at tilvejebringe det nødvendige vidensgrundlag for en videreudvikling af de internationale forskrifter. arbejdsgruppe retningslinjer foreslår stående for Derudover er Kommissionen blevet opfordret til regelmæssigt at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om den seneste udvikling inden for transport af radioaktivt materiale og informere dem om de henstillinger, som den stående arbejdsgruppe opstiller. i 1996 budgetposten2 for transport af Europa-Parlamentet genopførte radioaktivt materiale. På denne konto blev der afsat 2 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger for 1996, medens der i 1997 blev afsat 0,7 mio. ECU som følge af en intern budgetoverførsel, som blev besluttet af GD XVII efter aftale med GD XIX. De samlede forpligtelser for 1996-1997 har været på 2 661 971 ECU (98,59% af de disponible midler). Den Stående Arbejdsgruppe bekræftede på sit seneste møde den 23. september 1997 i Bruxelles, at den finder det vigtigt, at der iværksættes et flerårigt (5 år) program på dette følsomme område, som skal udstyres med et anseligt budget (2 mio. ECU pr. år). Industrielt samarbejde på det nukleare område Indtil nu har Kommissionen koncentreret sig om foranstaltninger, som på kort sigt skal forbedre den nukleare sikkerhed i Øst. Indsatsen har fortrinsvis været rettet mod kernekraftværker i drift og har bestået i analyse af sikkerheden, driftsbistand (driftssikkerhed) eller køb af udstyr i Vesten. Da de berørte lande agter fortsat at anvende kerneenergi på lang sigt, er det nødvendigt at forbedre den lokale fremstilling af reservedele og udstyr og således sørge for sikkerheden ved at sikre komponenternes kvalitet. Dette kan gøres ved at styrke samarbejdet mellem industrivirksomheder i EU og i østlandene, idet hindringerne for et sådant samarbejde må ryddes af vejen. Kommissionen kan spille en retningsgivende rolle og stå for overordnede, generelle analyser, kontaktformidling og oplysning og eventuelt støtte pilotforsøg. 1 Europa-Parlamentets beslutning (EFT nr. C 40 af 15. 2. 1982, s. 43). 2 De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for 1996 - konto B4-1020. 10 133 b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene og NIS) Denne foranstaltning er et af de helt centrale elementer, som skal gøre det muligt at opfylde de målsætninger, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Essen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning og Kommissionens meddelelse. Foranstaltningen stemmer i øvrigt udmærket overens med EU's overordnede målsætninger om at forbedre driftsforholdene på kernekraftværkerne i østlandene. Det bør i øvrigt bemærkes, at forbedringen af kontrollen med nukleare materialer og det dermed forbundne ønske om at standse den ulovlige handel med nukleare materialer blev behandlet i en vigtig erklæring fra P8-topmødet i Moskva i april 1996. indført uformelle ordninger for at sikre Derudover er der blevet komplementariteten mellem disse aktioner og dem, der iværksættes af tredjelande (USA, Japan), medlemsstaterne (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Sverige, Finland) og Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) samt med dem, der iværksættes om led i PHARE- og TACIS- programmerne. Det er vigtigt at understrege, at uddannelsen af eksperterne og gennemførelsen af projekterne her - til forskel fra, hvad der gør sig gældende ved PHARE- og TACIS-projekter - fortrinsvis varetages af Euratom- inspektører, som har den fornødne erfaring. En forudsætning for en effektiv kontrol er hyppige besøg på stedet, fremskaffelse af materiale og evne til hurtigt at tilpasse sig øjeblikkets behov. Hurtig gennemførelse og stor fleksibilitet er af altafgørende betydning. 9. 2. 2 Valg af støtteform Denne foranstaltning finansieres via tilskud/finansielle bidrag. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale Transport af radioaktivt materiale Foranstaltningen skal gøre det muligt at kontrollere, om gældende forskrifter efterleves korrekt, og vurdere, om der er behov for en udbygning, samt medvirke til virkeliggørelsen af det indre marked. Om fornødent skal den munde ud initiativer fra Kommissionens side med hensyn til harmonisering af lovgivning og praksis vedrørende transport i EU. i nye Den indebærer også bistand til landene i Central- og Østeuropa og til de nye uafhængige stater, især dem, som forventes at tiltræde Fællesskabet eller at operere på dets område. i l- 134 Det er fortsat et mål at informere offentligheden bedre om transport med radioaktivt materiale. Industrielt samarbejde på det nukleare område Ved at skabe en bedre forståelse for de lokale industrielle problemer og støtte indførelsen af markedsøkonomi vil man overordnet set kunne være med til at sikre en bedre økonomisk udvikling i Øst, hvilket også er i EU's interesse. b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene og NIS) Resultatindikatorer Denne foranstaltning skal være med til at sikre, at nukleare materialer i Øst underkastes strengere kontrol af et omfang, der svarer til det, der findes i EU. Den bedste indikator for, at foranstaltningen har været vellykket, vil være, at kerneenergi udelukkende bliver anvendt til fredelige formål. Omfang af iværksatte aktiviteter Det kan vejledende oplyses, at Sikkerhedskontrollen i 1995 iværksatte 27 aktioner, hvoraf 10 fandt sted på russisk område. Sytten aktioner blev iværksat på EU's område, fortrinsvis i Luxembourg, og i alt har 103 eksperter fra østlandene deltaget i en eller flere af disse, svarende til i alt mere end 850 manddage. Hertil bør lægges antallet af arbejdsdage, som Euratom's personale har lagt i de forskellige aktioner. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION a. Industrielt samarbejde på det nukleare område og transport af radioaktivt materiale De foreslåede forpligtelser pr. år ligger under forpligtelsesniveauet for 1996. Personalemæssigt har der i 1996 og 1997 været afsat 1,5 B og 0,25 A til foranstaltningen. Der vil derfor ikke blive brug for supplerende ressourcer. b. Uddannelse af eksperter og indførelse af sikkerhedskontrol (CØE-landene og NIS) Mellem 1993 og 1996 formåede Kommissionen at forvalte og inkorporere de aktioner, der blev iværksat under konto B4-2001, uden tilførsel af ekstra personale og på trods af den arbejdsbyrde, der er forbundet med forpligtelserne i henhold til Euratom-traktatens kapitel 7. På nuværende tidspunkt anmodes der ikke om supplerende ressourcer. 12 135 ISSN 0254-1459 KOM(97) 550 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 01 Katalognummer : CB-CO-97-643-DA-C ISBN 92-78-28177-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 130