title: Meddelelse fra Kommissionen om miljø og beskæftigelse (Udvikling af et bæredygtigt Europa)

eurovoc_concepts:
EU policy
economic policy
employment policy
environmental policy
sustainable development

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 18. 11. 1997 KOM(97) 592 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN om miljø og beskæftigelse (Udvikling af et bæredygtigt Europa) a 1 '] '•/ •'»• ISHtfi; Meddelelse om miljø og beskæftigelse (Udvikling af et bæredygtigt Europa) /, Indledning 1. 1. Ressourceproblemet 1. 2. Det politiske mandat 2. Forbindelserne mellem miljø og beskæftigelse 2. 1. Økonomisk vækst og bæredygtig udvikling 2. 2. På vej mod et arbejdspladsintensivt og bæredygtigt Europa 2. 3. Forvaltning af overgangen 3. Støttepolitikker for jobs og miljø 3. 1. Hasteopgaver 3. 1. 1. Fremstillingsindustrien 3. 1. 2. Transport 3. 1. 3. Energiproduktion 3. 1. 4. Landbrugspraksis 3. 1. 5. Forbrugsmønstre og husholdninger 3. 2. Territoriale aspekter 3. 2. 1. Byudvikling 3. 2. 2. Udvikling af landdistrikter 3. 3. Støttepolitikker 3. 3. 1. Gennemførelse af den eksisterende miljolovgivning 3. 3. 2. Beskatningen skal gøres mere beskæftigelses- og miljøvenlig 3. 3. 3. Vurdering og udvikling af teknologi 3. 3. 4. Formidling af information 3. 3. 5. Hjemmemarkeder og eksterne markeder 3. 4. Gennemgang af arbejdsmarkedspolitikkerne 3. 5. Finansiel støtte 3. 5. 1. Fællesskabsudgifter 3. 5. 2. Den Europæiske Investeringsbank 3. 5. 3. Brugerafgifter 4. Vejen frem - Centrale aktioner 4. 1. Miljømæssig og social benchmarking 4. 2. Vurdering og udvikling af teknologi 4. 3. Agenda 2000 som grundlag for videreudvikling 4. 4. Beskatning og prissætning 4. 5. Miljøundervisning og -uddannelse Bilag: 1. Økovirksomheder, 2. Eksempler på god virksomhedspraksis, 3. Eksempler på medlemsstaternes aktioner 3 3 4 4 4 5 8 9 9 9 9 10 10 10 11 11 11 12 12 13 13 14 15 15 16 16 17 17 18 18 18 18 19 19 /l*~ Resume Formålet med denne meddeleise. Amsterdam-traktaten indeholder en ny målsætning om beskæftigelse og et større engagement i miljøspørgsmål. Både beskæftigelse og miljø er emner af fælles interesse, og i traktaten kræves, at disse to områder integreres i alle andre politikker. Kommissionen råder i sit forslag til guidelines for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik medlemsstaterne til at udnytte ny teknologi og innovation til at skabe og udvikle virksomheder og fremme (miljømæssigt) bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. Denne meddelelse, der bygger på disse politiske mandater, søger at skitsere en strategi, gennem hvilken miljø- og beskæftigelsespolitikkerne kan drage fordel af hinanden. er EU's økonomier stadig karakteriseret af en Ressourceproblemet. "underudnyttelse" af arbejdskraftressourcerne og samtidigt en "overudnyttelse" af miljøressourcerne. Beskæftigelsen i EU er lav, mens arbejdsløsheden er høj og gennemsnitligt ligger på over 10%. På en anden front er den industrialiserede verden ansvarlig for en betydelig del af de globale miljøproblemer. De største problemer opstår i en række specifikke økonomiske sektorer (industri, transport, energi, landbrug), og forbrugsmønstret. Som helhed er vore produktions- og forbrugsmønstre langt fra bæredygtige. i Forbindelserne mellem beskæftigelse og miljø. Den måde, vi i dag anvender til at producere varer og tjenesteydelser, er stadig baseret på forholdet mellem investering og pris fra tidligere tider, hvor miljøspørgsmål havde meget mindre betydning. På samme måde stammer den måde, hvorpå vi leverer og finansierer offentlige ydelser og velfærdssamfundet fra en periode, hvor et fald i erhvervsfrekvensen kombineret I dag opfordres med en voksende arbejdsløshed var mindre problematisk. medlemsstaterne til at fremskynde overgangen fra gamle, forurenende teknologier og forureningsbegrænsende foranstaltninger efter produktionen til nye, rene teknologier Samtidig står de over for et behov for at overveje nye finansieringsformer i forbindelse med levering af offentlige tjenesteydelser og velfærdsstaten. En ændring i teknologi kan bedst gennemføres, når gammel produktionskapital skal integreres fra erstattes med nye investeringer, således at høje miljøstandarder begyndelsen, underbygget af en kombination af økonomiske incitamenter og bremser. Dette medfører skaber arbejdspladser og afsætningsmuligheder, og ny teknologi fører til et bedre miljø. Jo hurtigere sådanne nye teknologier og metoder udvikles, des hurtigere vil Europa få en bæredygtig økonomi og flere arbejdspladser. Miljøpolitikken skal, hvis den udformes rigtigt, ses som en stærk drivkraft bag investering og opbygning af et bæredygtigt Europa, der skaber både vækst og beskæftigelse. en dobbelt investering fordel: 1 - A lo Vejen frem - Centrale aktioner. Beskæftigelses- og miljøpolitikker kan gensidigt forstærke hinanden. Den hastighed, hvormed fremskridt sker, vil bl. a. afhænge af den hastighed, hvormed nye teknologier indføres i produktionskapitalen. Kommissionen initiativer til udvikling af medlemsstaternes langsigtede vil støtte og fremme investeringsstrategier. Kommissionen foreslår følgende centrale aktioner: 1. Benchmarking af virksomheders og økonomiske sektorers beskæftigelses- og miljøindsats for dermed at tilskynde offentlige myndigheder og private og offentlige virksomheder i deres nyorientering mod renere og økoeffektiv produktion og forbrug. 2. Fremme af vurdering og udvikling af teknologi, herunder nyfremkommende sektorer og teknologier og udvidelse af omfanget af de eksisterende metoder til undersøgelse omfatter tilgængelige beskæftigelsesvirkningerne og en detaljeret vurdering af energi- og ressourceforbrug. teknologier, bedste de de så af 3. Agenda 2000 som grundlag for fortsættelse og udvidelse af indsatsen for at sikre, at fællesskabsfonde og -instrumenter på en integreret måde støtter beskæftigelse og bæredygtig udvikling. En fokusering på byfornyelse og udvikling af landområder tegner lovende. 4. Videreførelse af den gradvise omstrukturering af skattesystemerne dels ved at indarbejde miljø- og lønomkostninger, dels ved at nedbringe de ressourceudgifter i markedspriserne for varer og tjenesteydelser. indirekte 5. Fremme af undervisning og uddannelse som støtte for gennemførelsen af nye miljøvenlige teknologier og arbejdspraksis. - 2- 1. Indledning 1. 1. Ressourceproblemet Vore EU-økonomier udvikler sig ikke på en bæredygtig måde. De er stadig karakteriseret og en af en "overudnyttelse" af miljøressourcerne. "underudnyttelse" af arbejdskraftressourcerne i størrelsesordenen 2,5% om året, "Underudnyttelsen" af arbejdskraftressourcerne kan beskrives på følgende måde. I to tiår havde EU vækstrater inklusive en produktivitetsstigning på 2%. Antallet af arbejdspladser er vokset, men det samme er antallet af mennesker, der søger arbejde. Dette har resulteret i beskæftigelsessatsen til omkring 60,4% af befolkningen i den arbejdsdygtige alder og i en stigning i arbejdsløsheden til over 10% af arbejdsstyrken i gennemsnit i EU Langtidsledige udgør halvdelen af de arbejdsløse eller 5% af hele arbejdsstyrken Dette problem med skyldes hovedsageligt mangel på arbejdspladser (for fa virksomhedsledere tager for få initiativer og ansætter for få), mangel på støttepolitikker og manglende kvalifikationer (for mange har gamle eller slet ingen kvalifikationer), hvor virksomhederne har behov for arbejdskraft med nye og tilpassede kvalifikationer. Grundlæggende er arbejdsløshedsproblemet i Europa i vid udstrækning en konsekvens af et fald i de jobskabende, langsigtede investeringer. af arbejdskraftressourcerne "underudnyttelse" i et fald Med hensyn til "overudnyttelsen" af naturressourcerne er problemet blevet analyseret af OECD, det 5. miljøhandlingsprogram og den reviderede udgave heraf og i bedømmelser gennemført af Det Europæiske Miljøagentur. EU's medlemsstater er som en del af den industrialiserede verden ansvarlig for en betydelig del af de globale miljøproblemer. De største problemer opstår i en række specifikke økonomiske sektorer og i forbrugsmønstrene med deraf følgende alvorlige konsekvenser for kvaliteten afvand, jord og luft, der er grundlaget for menneskets eksistens. • Selv om der er gjort fremskridt, er fremstillingsindustrien fortsat ansvarlig for en betydelig del af miljøforureningen særlig gennem anvendelsen af energi og råvarer og frembringelsen af farligt affald. • I transportsektoren er den generelle negative miljøtendens fortsat på grund af væksten i trafikken og til trods for teknologiske forbedringer af motorer og brændstof. • I energisektoren har den fossile Cyklus betydelige, negative miljøindvirkninger hovedsageligt på atmosfæren. • Generelt har de nuværende landbrugspraksis en negativ indvirkning på vandniveau og -kvalitet og på jorderosion. Selv om reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992 havde nogle positive virkninger, er der behov for en yderligere indsats. 3 - • Forbrugerne, herunder husholdningerne, udgør 70% af den endelige efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser og spiller en fundamental rolle både gennem deres indflydelse på industrien og som endelige brugere. 1. 2. Det politiske mandat Det europæiske råd i Amsterdam banede vejen for betydelige fremskridt i Den Europæiske Unions beskæftigelses- og miljødimension. Det europæiske råd traf flere beslutninger af stor betydning for disse politikker: indførelsen af en bæredygtig udvikling som et mål for Unionen, indførelsen af et nyt afsnit om beskæftigelse i traktaten, resolutionen om vækst og beskæftigelse og formandskabets konklusioner om "Beskæftigelse, konkurrenceevne og vækst". Den nyligt underskrevne traktat indeholder to nye målsætninger for Den Europæiske Union: "en afbalanceret og bæredygtig udvikling" og "et højt beskæftigelsesniveau1 Ud over det nuværende krav om at integrere miljøbetragtninger i udviklingen af andre politikker, er der nu et udtrykkeligt krav om også at gøre dette med beskæftigelsesmæssige aspekter. Det europæiske råds resolution af juni 1997 om vækst og beskæftigelse bragte beskæftigelsen ind i hjertet af den økonomiske koordineringsproces med øjeblikkelig virkning, før den endelige ratificering af traktaten. På grundlag af dette mandat fra Amsterdam-topmødet for medlemsstaternes aktionslinjer: baseret lige muligheder. I denne foretagsomhed, anvendelighed, tilpasningsevne og forbindelse har Kommissionen rådet medlemsstaterne til at styrke ny teknologi og innovation for at skabe og udvikle virksomheder og for at fremme miljømæssigt bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. retningslinjer fire beskæftigelsespolitikker har Kommissionen foreslået på 2. Forbindelserne mellem miljø og beskæftigelse En detaljeret analyse af forbindelserne mellem miljø og beskæftigelse er blevet gennemført af OECD. Endvidere blev alle de berørte parter bragt sammen på konferencen om miljø og beskæftigelse, som Kommissionen og Europa-Parlamentet afholdt i fællesskab i maj 1997, med henblik på udveksling af synspunkter om erfaringer meçl forskellige politikker. Nedenstående konklusioner kan drages på grundlag af disse og andre analyser: 2. 1. Økonomisk vækst og bæredygtig udvikiing Der skal foretages en grundlæggende sondring mellem økonomisk vækst og udvikling. Mens vækst generelt henviser til stigninger i niveau og omfang af økonomiske aktiviteter, indebærer udvikling ligeledes en kvalitativ forbedring og udfoldelse af et yderligere potentiale. Miljømæssige og sociale betragtninger er tydeligvis det centrale i enhver sådan forbedring. Den mest almindelige definition på bæredygtig udvikling er en udvikling, dei imødekommer den nuværende generations behov uden at ødelægge frcmiidirr generationers mulighed for at opfylde deres behov. Af afgørende betydning hu ci begrebet naturlig kapital. (1) det naturlige miljø er en kilde til energi og materialer, der omdannes til varer og tjenesteydelser for at opfylde menneskets behov; (2) miljøet er en kloak for affald og emissioner frembragt af producenter og forbrugere; (3) miljøet leverer ligeledes en række grundlæggende elementer, der er nødvendige for menneskets eksistens og økonomien, såsom luft, jord og vand. Empiriske beviser tyder på, at der ikke er noget enkelt lineært forhold mellem økonomisk vækst og brug af denne naturlig kapital. Det er rigtigt, at emissioner af nogle forurenende stoffer vokser kraftigt med den økonomiske aktivitet, men der er mange typer af pres på miljøet, som rent faktisk falder, når økonomierne blomstrer. Takket være økonomisk vækst og ledsagepolitikker har Fællesskabet haft held til at begrænse flere former for miljøforurening på områderne luft, vand og affald. En af de vigtigste tilbageblivende udfordringer i de kommende tiår er imidlertid overskridelser af planetens bæreevne og den fortsatte intensive brug af ikke- fornyelige naturressourcer. Skridtet hen imod en bæredygtig udvikling kræver således en øget effektivitet i udnyttelsen af primær energi og råstoffer, maksimal genbrug af produkter og affald, design af produkter, så de er holdbare, samt en mere intensiv udnyttelse af vedvarende energi og råstoffer. Kommissionen vil om kort tid offentliggøre en hvidbog om en fællesskabsstrategi og handlingsplan vedrørende vedvarende energikilder. 2. 2. På vej mod et arbejdspladsintensivt og bæredygtigt Europa Tilgængeligheden af et tilstrækkeligt antal arbejdspladser af høj kvalitet for den nuværende såvel som for fremtidige generationer er et kritisk aspekt, der i høj grad berører borgernes livskvalitet. Den udfordring, der ligger i at skabe et bæredygtigt samfund i Europa, består derfor i at opnå en konkurrencedygtig økonomi kombineret med mindre miljøforurening, forbedret ressourceeffektivitet af energi og råstoffer og højere beskæftigelsessatser. Før denne udfordring omsættes til politikker er der behov for en analyse af de mange forskellige forbindelser mellem politikker i tilknytning til disse tre elementer. En detaljeret analyse er blevet gennemført af OECD. Analysen konkluderede, at indvirkningen på det generelle antal arbejdspladser vil være positiv, selv om der vil være forskellige gevinster og tab af arbejdspladser i forskellige regioner og sektorer. OECD-rapporten konkluderede ligeledes, at det vil være ønskeligt at koordinere miljøpolitikken og beskæftigelsespolitikken. Som er anvendt i det 5. miljøhandlingsprogram, EFT C 138 af 17. 5. 93 og i "Mod en bæredygtig udvikling", rapport om programmets fremskridt, 1997. Meddelelse om "Økonomisk vækst og miljøet", KOM(94)465. OECD "Environmental Policies and Employment", 1997, s. 10 5- De vigtigste faktorer, som OECD identificerede som værende af afgørende betydning for et positivt miljø- og beskæftigelsesresultat, er opstillet i boksen nedenfor: Faktorer, der er bestemmende for miljøpolitikkernes nettobeskæftigelsesvirkninger Faktor 1: Miljøudgifternes niveau og bæredygtighed - Grønne arbejdspladser vil kun blive opretholdt, hvis miljøudgifterne fortsætter. Faktor 2; Den økonomiske sammenhæng, som miljøforanstaltningen gennemføres i - Miljøforanstaltningernes indvirkning på beskæftigelsen berøres af de økonomiske konturer. Når økonomien kører på fuld kapacitet, vil indvirkningerne hovedsageligt antage form af en ændring i beskæftigelsen frem for af en absolut stigning. Når økonomien er i krise, sker der derimod normalt en direkte og temmelig øjeblikkelig ændring i antallet af beskæftigede. Faktor 3: Arbejdsløshedsniveauet og de sektorielle, regionale og strukturelle arbejdsløshedsmonstre - Hvis miljøudgifterne ikke kan målrettes ordentligt, kan de være af ringe værdi i forbindelse med nedbringelsen af arbejdsløsheden i visse regioner, industrier, beskæftigelsesgrupper eller kvalifikationer i krise. Faktor 4: Tilgængeligheden af menneskelige ressourcer - Beskæftigelsesvirkningerne afhænger ligeledes af tilgængeligheden af tilstrækkeligt forberedte og kvalificerede menneskelige ressourcer på alle niveauer (ledelse, drift osv. ). Faktor S: Arten af de miljøpolitiske strategier, der skal forfølges - Forureningskontrol og naturligvis strategier for afhjælpende foranstaltninger ved produktionscyklens afslutning har haft og vil få andre indvirkninger på beskæftigelsesniveau og beskæftigelsens sammensætning end forebyggelse. Det samme gælder en ændring fra en "brug og smid væk" økonomi til en økonomi, der fokuserer på genbrug og genanvendelse. Faktor 6: Miljøudgiftsmønstret: Investeringsudgifter som miljølovgivningen medfører, vil sandsynligvis få en anden beskæftigelsesvirkning, end en stigning i driftsomkostningerne eller i forureningsafgifterne. Faktor 7: Typen af miljøinvestering eller teknologi - Investering i kontrol eller ekstraudstyrsteknologier vil have en anden beskæftigelsesvirkning end investeringer i "rene teknologier" Faktor 8: Finansieringsmidlerne og betydningen af låntagning og skatter - Beskæftigelsesvirkningen vil sandsynligvis være en anden, hvis hele finansieringen stammer fra private kilder sammenlignet med en situation. hvor midlerne stammer fra statslån eller skatter. Faktor 9: Import og der af følgende tab af beskæftigelsesmuligheder- Hvis en betydelig andel af miljøudgifterne går til indkøb af importeret udstyr, vil beskæftigelsen blive skabt i den udenlandske og ikke den indenlandske økonomi. Faktor 10: Virkningerne af miljøforanstaltningerne - Der er ligeledes forskel på miljøforanstaltningernes mdvirkning på konkurrenceevne og beskæftigelse afhængigt af, om de indføres i den enkelte medlemsstat eller på internationalt plan. Faktor JJ: Målindustriernes konkurrencesituation - Miljøpolitikkernes nettobeskæftigelsesvirkninger afhænger også i høj grad af målindustriernes konkurrenceevne. Kommissionen ønsker at understrege følgende aspekter: • Instrumenterne: På grund af den fleksibilitet, som de økonomiske instrumenter inden for miljøpolitik giver de økonomiske aktører, er de generelt billigere end detaljeret teknisk lovgivning. De yder til nedbringelse af incitament til produktion og anvendelse af forureningen, hvorved de skaber innovative og mindre forurenende teknologier. ligeledes et permanent incitament • Miljøinvesteringernes art: Indtil nu har en stor del af fremstillingsindustriens bestræbelser for at opfylde miljøkravene fokuseret på gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger i slutningen af produktionscyklen såsom spildevandsrensning, støvfiltre, behandling af fast affald osv. Afhjælpende foranstaltninger i slutningen af produktionscyklen resulterer imidlertid sjældent i effektivitets- eller produktivitetsgevinster, hvorfor de er en ren imidlertid sjældent i effektivitets- eller produktivitetsgevinster, hvorfor de er en ren udgift for virksomheden. Ren teknologi derimod forbedrer processens effektivitet Selv om de indledende investeringsudgifter typisk er højere end for afhjælpende i slutningen af produktionscyklen, er der ofte en kort foranstaltninger tilbagebetalingsperiode. Endvidere nedbringer ren teknologi normalt forurenende emissioner til alle medier i stedet for blot at flytte dem fra et medie til et andet Investeringer i ren teknologi vil bidrage til bevarelse af en konkurrencefordel, hvorved der skabes og opretholdes beskæftigelse. • De berørte virksomheders konkurrenceevne: Den nye efterspørgsel efter udstyr til forureningsbekæmpelse, ren teknologi og miljøvenlige produkter vil ikke skabe nye arbejdspladser i Fællesskabet, hvis det produceres i udlandet og importeres. Endvidere vil nettobeskæftigelsesvirkningerne også afhænge af de berørte virksomheders konkurrencesituation. Som skitseret i rapporten om den europæiske industris konkurrenceevne, er der kun ringe empiriske beviser på samlet plan for, at eksisterende miljøpolitikker har en betydelig negativ eller positiv konkurrencemæssig indvirkning, men i specifikke sektorer kan disse være betydelige. Der findes ligeledes en række veldokumenterede undersøgelser af sektorer og virksomheder, som har kunnet vende pålæggelsen af strenge standarder til fordele gennem innovation samt effektivitets- og produktivitetsgevinster. Innovationerne resulterede i omkostningsreduktioner, forbedret udbytte, øgede markedsandele eller udvikling af nye markeder og produkter. De pågældende virksomheder hævder, at disse ændringer særlig på længere sigt ofte holdt virksomhederne kørende. Som følge heraf har man konkluderet, at virksomheder, der systematisk ignorerer miljø- og ressourcespørgsmål, bringer sig selv i en mere sårbar markedsposition. Der er i øjeblikket mindst 3,5 mio. miljørelaterede arbejdspladser i Europa. Omkring 2 mio. af disse arbejdspladser er knyttet til rene teknologier, vedvarende energi, fornyelse af affaldsgenbrug, natur- og byområder. I de såkaldte økovirksomheder er der beskæftiget omkring 1,5 million mennesker. 9 Disse virksomheder producerer teknologier, varer og tjenesteydelser "til måling, forebyggelse, begrænsning eller genopretning af miljøskader på vand, luft og jord samt problemer i forbindelse med affald, støj og økosystemer". 1 landskabsbeskyttelse samt økologisk Den europæiske industris konkurrenceevne, Europa-Kommissionen, 1997, s. 101. Se eksempler i boks 1, 2 og 3 i bilag 2. Den europæiske industris konkurrenceevne, Europa-Kommissionen, 1997, s. 103. "Attitude and strategy of business regarding protection of the environment" af Eurostratcgv for GD III, 1995. Eurostat til EU's beskæftigelsesrapport 1997. "An estimate of eco-industries in the EU", Ecotec-Eurostat- GD XI, 1997. Se ligeledes bilag 1. Definitionen af økovirksomheder er fastlagt af OECD, se OCDE/GD(96)l 17. -7 Der er et stort potentiale for beskæftigelse i de enkelte lande inden for denne sektor. Som eksempel kan nævnes, at der i henhold til undersøgelsen vil kunne skabes en halv million arbejdspladser i Den Europæiske Union inden for vedvarende energi som følge af et intensiveret investeringsprogram på op til 180 mia. ECU frem til år 2020. n Efterspørgslen stiger hurtigt på udenlandske markeder. Mens det europæiske marked for forureningsbekæmpelsestjenester og -udstyr i 1994 udgjorde omkring 90 mia. ECU, anses det for på verdensplan at have en værdi på omkring 280 mia. dollars, og det forventes at vokse til 640 mia. dollars i 2010, hvilket er en årlig vækstrate på omkring 8%. Ud over forureningsbekæmpelse skønner UNEP, at markedet for energieffektivt udstyr beløber sig til omkring 200 mia. dollars, mens salget af nye og fornyede "renere" fremstillingsprocesser endnu ikke er blevet kvantificeret. 2. 3. Forvaltning af overgangen Miljøpolitikker er forenelige med højere beskæftigelse, så længe de er konsekvente og drager fordel af de koordineringsmekanismer, som en moderne markedsøkonomi er baseret på. Når man overvejer at tackle det dobbelte problem med "underudnyttelse af arbejdskraften" og "overudnyttelse af de naturlige ressourcer", vil den mest lovende strategi faktisk være at tilpasse de dertil knyttede priser i overensstemmelse hermed. En sådan strategi skulle udformes og gennemføres omhyggeligt. Nedenstående betragtninger er af afgørende betydning for en uproblematisk forvaltning af overgangen til et bæredygtigt samfund i Europa: • en gradvis implementering letter de nødvendige tilpasninger af økonomiens struktur • en væsentlig grad af international koordinering letter beskyttelsen af sårbare industrisektorers internationale konkurrenceevne • miljøudgifterne skal målrettes både på regionalt plan og på sektorplan. Timingen af taktiske foranstaltninger inden for virksomhedscyklussen kan også have en vis indvirkning. Når økonomien fungerer på fuld kapacitet, vil indvirkningerne snarere antage form af en ændring i beskæftigelsen end af en absolut stigning. På den anden side er der, når der er økonomisk krise, normalt en direkte og temmelig hurtig tilfældet, når i antallet af beskæftigede. Dette er navnlig reel ændring arbejdsmarkederne fungerer uproblematisk, og der findes kvalificerede menneskelige ressourcer på alle niveauer. Med henblik på at kunne håndtere de fordelingsmæssige indvirkninger på visse økonomiske sektorer og regioner, må der findes pragmatiske løsninger for at lette overgangen til bæredygtige produktionsmønstre for alle de berørte økonomiske "TERES II - The European Renewable Energy Study - The Prospects for Renewable Energy in 30 European Countries from 1995-2020", ESD, for Altener. "Global Environmental Markets- An update", for JEMU (Joint Environmental Markets Unit) og DTI (Department of Trade and Industry), af Ecotec, 1997. "Private Sector Investment Flows and the Environment: Defining the Opportunities and Issues", UNEP nindbordsmøde om "Investering i miljø", oktober 1995 8- aktører. Det omfang, i hvilket midler der rejses f. eks. i form af højere energiskatter, udelukkende anvendes til at nedbringe udgifterne til arbejdskraft eller til andre former for ansporende foranstaltninger, må vurderes fra sag til sag. Politikker omfattende disse begrænsninger vil sandsynligvis skabe rammer, der gør hjemlige, arbejdskraftintensive og bæredygtige investeringer mere attraktive. De bør støttes af en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik samt af en nedtrapning af subsidier til ikke-bæredygtige teknologier og aktiviteter. 3. Støttepolitikker for jobs og miljø I løbet af de seneste 25 år efter FN's konference om "Human Environment" i 1972, der fungerede som et politisk vendepunkt, har alle medlemsstaterne udviklet miljøpolitikker. Det er imidlertid et faktum, at udskiftningen af teknologi sker for langsomt, at der investeres for lidt i rene teknologier og systemer. Det er på tide, at Europa mobiliserer alle politikker på lokalt, nationalt og europæisk plan i en velkoordineret og bæredygtig aktion for jobs og miljø. 3. 1. Hasteopgaver Udvikling af et bæredygtigt Europa vil kræve vigtige ændringer i følgende store sektorer: industri, transport, energi, landbrug og forbrug. 3. 1. 1. Fremstillingsindustrien i af vil form indebære nye muligheder et bæredygtigt Europa Udvikling for fremstillingsrelaterede tjenesteydelser, og nogle sektorer kan forventes at vokse kraftigt. 1 Som følge af en ny tilrettelæggelse af arbejdet og en nye organisation af vil indgåelse virksomhederne beskæftigelsesvirkningerne hovedsageligt kunne ses i SMV (små og mellemstore virksomheder), særlig inden for servicesektoren. Brugen af informationsteknologier og fortsat ændre har ændret beskæftigelsesmønstrene med en deraf følgende positiv indvirkning på miljøet (f. eks. teleshopping og telearbejde). Virksomhederne vil også stå over for et marked af langt mere miljøbevidste forbrugere, og investering i mere bæredygtige produkter og produktionssystemer vil være godt for omsætningen. underleverandøraftaler produktions-, forbrugs- sig vil og af 3. 1. 2. Transport Det ufuldendte indre marked inden for jernbanesektoren og de eksisterende hindringer for intermodal transport har ført til transportineffektivitet. Liberalisering og genoplivning af jernbanesystemerne i Europa har højeste prioritet, når dette problem skal løses, og kunne fjerne det voksende pres på vejene og nedbringe brugen af motorbrændstof. Også brugen af intelligente transportstøttesystemer kan bidrage hertil. En yderligere væsentlig forbedring i energieffektiviteten inden for vejtrafikken, i de kommende få år sammen med særlig passagertransport må gennemføres See navnlig boks 1 og 2 i bilag 2 - 9- udformning af fremtidens nye bildesign. Disse initiativers succes vil være af afgørende betydning for både beskæftigelsen i den europæiske bilindustri og for jernbanernes overleven. Centrale elementer i en sådan fremadskuende miljøstrategi for industrierne vil sandsynligvis blive fiskale incitamenter, betaling for brug af vejene, brændstoføkonomimærkning og forbedret brændstofkvalitet. 3. 1. 3. Energiproduktion Potentialet for jobskabelse inden for energibesparelse kan være betydeligt, samtidig med at betydelige miljøfordele kan realiseres særlig inden for klimaændringer og forsuring. 16 Kommissionen har allerede angivet konkrete metoder til fremme af vedvarende energi17, og nogle medlemsstater såsom Danmark og Tyskland er specielt aktive på dette område. Også systemer for kombineret varm e-kraftfrembringelse bidrager til den industrielle og den kommercielle sektors øgede konkurrenceevne og skaber samtidigt arbejdspladser. 3. 1. 4. Landbrugspraksis Den fortsatte reform af den fælles landbrugspolitik som anført i Agenda 2000 skulle føre til en ny balance mellem sikring af en tilstrækkelig forsyning med landbrugsprodukter af høj kvalitet og beskyttelsen af det naturlige miljø, herunder dets ressourcer såsom vand og jord. Fire områder forekommer særlig vigtige i forbindelse med jobskabelse: (i) bevarelse af landskaber, beskyttelse af naturområder og habitater af høj værdi såsom vådområder, floder og beskyttede områder, (ii) et skovbrug, der er bæredygtigt, og som opretholder biodiversitet og tilbyder andre (f. eks. rekreative) funktioner, (iii) udvikling og brug af nye afgrøder inden for non food sektoren (f. eks. til industrielle formål eller biomasseenergi), (iv) og endelig økologisk landbrug. 3. 1. 5. Forbrugsmønstre og husholdninger Forbrugerefterspørgslen ændrer sig allerede hen imod mere miljøvenlige valg. Denne tendens kan forventes at intensiveres, efterhånden som mere information bliver tilgængelig som miljø- og ressourceomkostninger i stigende grad integreres i markedspriserne. f. eks. gennem økomærkning, og efterhånden Genbrug af husholdningsaffald vil blive intensiveret betydeligt, forudsat at separate indsamlings- og sorteringsordninger behandler affaldet på en sådan måde, at det bliver et økonomisk attraktivt sekundært råstof for industrien. Genbrug af affald har endvidere vist sig at kunne skabe et betydeligt antal arbejdspladser. Kommissionens grønbog "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet". Meddelelse om klimaændring - EU's indfaldsvinkel til Kyoto, oktober 1997. Se boks 4 i bilag 2 for eksempler på jobskabelse Se meddelelse om vedvarende energikilder, 1997. Meddelelse om "Combined Heat and Power Promotion Strategy", KOM(97)514. 10 3. 2. Territoriale aspekter Udviklingen af et bæredygtigt Europa har en stærk territorial dimension med forskellige implikationer i by- og landområder. 3. 2. 1. Byudvikling Presset på bymiljøet er en voksende bekymring for størstedelen af europæerne. De europæiske byer har allerede vedtaget forskellige miljøstrategier baseret på forskellige geografiske proftier, demografiske tendenser og økonomiske fortrin. Behovet for fælles europæiske rammer blev erkendt i Pagten om europæiske storbyer og byer på vej mod bæredygtighed (1994). for rammer en aktion. Byforummet med Meddelelsen "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union"19 indeholder for passende medlemsstaterne, storbyer, byer og regioner, som vil blive afholdt i 1998, vil videreudvikle meddelelsen. Kommissionens initiativ til en kampagne for bæredygtige storbyer og byer (hvori deltager omkring 320 lokale myndigheder, som repræsenterer omkring 100 mio. indbyggere) vil være en vigtig vektor for høring og yderligere aktion. repræsentanter fornyelsen af bymiljøet store Ud fra et beskæftigelsessynspunkt muligheder ikke blot gennem de mere traditionelle miljøinvesteringer i behandling af frembyder 20 affald og vand, men også i bredere forstand. Byggeaktiviteter såsom renovation af private bygninger og forretninger, bevarelse af kulturarven, fornyelse af bycentre og af infrastrukturen i storbyer (herunder fortove og cykelstier og udvidelse af de offentlige transportfaciliteter) har den fordel, at de skaber arbejdspladser, øger den økonomiske aktivitet på lokalt plan (herunder turistsektoren), bevarer energikilderne, forbedrer miljøkvaliteten og opgraderer bolig- og transportinfrastrukturer til moderne standarder. De fleste af arbejdspladserne inden for byggesektoren vil blive oprettet i SMV, der udgør 97% af de 1,8 mio. virksomheder inden for byggesektoren. 3. 2. 2. Udvikling af landdistrikter I Kommissionens forslag i Agenda 2000 påtænkes gennemførelse af en støtteordning for en politik for udvikling af landdistrikter i Unionen som helhed. Med henblik på at optimere økonomiske, sociale og miljømæssige fordele i landdistrikter, må landbrugs- , skovbrugs-, turist-, naturbevarelses- og energipolitikker behandles på en integreret måde. Udviklingen af nye tjenesteydelser (f. eks. grøn turisme), bevarelse af fortrinnene ved seminaturlige habitater og diversiteten i landområder, forvaltningen af naturlige og patrimoniale ressourcer (vand, skove) er vigtige opgaver for lokalsamfund i landområder og har et stort potentiale for skabelse af arbejdspladser. 19 20 KOM (97 ), 197. Se boks 5 i bilag 2 for succesrige byprojekter og Kommissionens meddelelse "En europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer", KOM(95)273 af 13. 6. 95. - 11 Da lokalsamfundene kan drage økonomisk fordel af disse projekter, har de et incitament til at beskytte og forvalte de naturlige aktiver omhyggeligt. Et andet centralt aspekt i en mere integreret fremgangsmåde er, at udviklingen af landdistrikterne inden for rammerne af strukturfondene også bør skabe bedre forbindelser mellem landdistrikterne og de lokale byer. Dette vil bidrage til økonomisk diversificering og levende landdistrikter, der vil være til fordel for både miljø og beskæftigelse. Udnyttelse af de tilgængelige muligheder i landdistrikter må inddrage regionale og lokale myndigheder, landmænd, virksomheder, finanssektoren og NGO'er. Udvikling af landmændenes rolle i miljøforvaltningen kan bidrage til skabelse af supplerende eller alternative indtægter og beskæftigelsesmuligheder i landdistrikter. Lokale initiativer og territoriale beskæftigelsespagter bør anvendes i videre udstrækning for at sætte skub i miljømæssig sund beskæftigelsesskabelse og for at skabe bedre levevilkår. 3. 3. Støttepolitikker Der findes forskellige måder, hvorpå man kan skabe incitamenter, der fører til investeringer i nye, rene teknologier og til nye produktions- og forbrugsmønstre, der er mindre ressourceintensive. 3. 3. 1. Gennemførelse af den eksisterende miljølovgivning Kommissionen har allerede anført, hvordan medlemsstaterne kan forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af miljøllovgivningen. Der er planer om yderligere aktioner for at indføre mekanismer ikke blot for at sikre overholdelse af lovgivningen, men også den faktiske anvendelse på området. Der er en implementeringskløft med hensyn til investeringer, særlig på områderne vand, affald og naturbevarelse. Der må gøres en fortsat indsats inden for rammerne af Agenda 2000 hen imod en optimal brug af fællesskabsmidlerne, til fordel for regioner og medlemsstater, der skal nå op på økonomisk omgangshøjde, for dermed at forbedre integreringen af miljø og beskæftigelse. Forberedelse af de nye ansøgerlande, så de opfylder Fællesskabets eksisterende miljølovgivning, er af afgørende betydning. De første skøn tyder på, at de krævede investeringer kan være helt op til 120 mia. ECU. Størstedelen af investeringen vil sandsynligvis blive foretaget inden for bekæmpelse af luftforurening (40%) og til vand- og spildevandsbehandling (40%). Det skal understreges, at sådanne incitamenter skal være i overensstemmelse med eksisterende EU-regler som fastlagt i artikel 92-93 i traktaten. Meddelelse om "Gennemførelse af Fællesskabets miljølovgivning', KOM (96) 500 of 22. 10. 96. 12 3. 3. 2. Beskatningen skal gøres mere beskæftigelses- og miljøvenlig I EU som helhed ligger over 42% af den indirekte skattesats på arbejdskraften mod 30% for tyve år siden. Der er nu bred enighed om, at der er behov for at vende tendensen i beskatningsstrukturerne ved at nedbringe byrden på arbejdskraften sammenlignet med andre faktorer. Det er vigtigt for hver medlemsstat at definere, hvordan en sådan ændring kan indarbejdes i landets generelle skattepolitik. Valget af alternativ finansiering omfatter indirekte skatter, miljø- eller energiskatter og kapital eller beskatning af fast ejendom. En sådan skattereform bør i så vid udstrækning som muligt samtidigt korrigere ovennævnte skævheder. I denne forbindelse har Kommissionen vedtaget et forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter. De vigtigste mål med dette forslag er at fjerne skattemæssige forvridninger mellem brændstoftyper og mellem medlemsstaterne. I direktivet bestemmes det, at " ved gennemførelsen af direktivet skal medlemstaterne bestræbe sig for at undgå enhver forøgelse af den samlede afgiftsbyrde. For at nå dette mål skal medlemsstaterne især bestræbe sig for samtidig at sænke de lovpligtige afgifter på arbejdskraft. " I henhold til skøn vil anvendelsen af direktivet på beskatningen af energiprodukter skabe et betydeligt antal arbejdspladser. 25 Kommissionen har for nylig fremsat et forslag, som vil give medlemsstaterne mulighed for på forsøgsbasis at anvende en reduceret momssats (i stedet for standardsatsen) på visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Flere medlemsstater har ligeledes gennemført en bred række af specifikke foranstaltninger, herunder fiskale foranstaltninger, for at fremme miljøinvesteringer og beskæftigelse. typer af Fremskyndede afsknvningsordninger investeringer, skattefritagelser for renter, der modtages fra grønne investeringsfonde, og indførelse af specifikke miljøskatter og øremærkede afgifter har vist sig at være særligt succesrige. Kommissionen fremlagde en meddelelse for at støtte brugen af miljøskatter og afgifter og for at sikre, at de anvendes på en måde, der er forenelig for visse med fællesskabslovgivningen. 27 3. 3. 3. Vurdering og udvikling af teknologi Forskning og udvikling i nye, renere og energieffektive teknologier er af afgørende betydning for opbygningen af et bæredygtigt samfund i Europa. Fællesskabets teknologi og udvikling, særlig tidligere miljøprogrammet, har ydet vigtige bidrag til udviklingen af viden og redskaber til inden for forskning, programmer 25 Indirekte skattesats: skatteindtægter plus indtægter fra bidrag til sociale sikringsordninger divideret med summen af godtgørelser til arbejdstagerne. KOM (97) 30, vedtaget d. 12. marts 1997. Kommissionens arbejdsdokument "Evaluering af forslagets indvirkninger" Addendum af 30. 07. 97 til SEC (97)1026 af 23. 05. 1997 indeholder skøn mellem 155 000 og 457 000 arbejdspladser frem til 2005. Se boks 1 i bilag 3. Kommissionens meddelelse - "Miljøafgifter i det indre marked", KOM (97) 9 af 26. 03. 1997. 13 opbygning af et bæredygtigt samfund i Europa. Kommissionens forslag til det 5. rammeprogram lægger øget vægt på miljø- og beskæftigelsesspørgsmål. For beslutningstagere i både den offentlige og den private sektor, der er interesserede i at indarbejde betragtninger omkring beskæftigelse og bæredygtig udvikling i deres investeringsbeslutninger, er det ofte for dyrt at undersøge og vurdere forskellige alternativer ud over spørgsmålet om, hvorvidt deres planer er i overensstemmelse med strengt juridiske bestemmelser. Offentlige myndigheder, der ønsker at indføre støtteordninger for at fremme anvendelsen af nye og miljøvenlige løsninger, har ligeledes brug for gode informationssystemer, da nyfremkommende teknologier er karakteriseret ved en hurtig udvikling, og nogle er mere attraktive end andre ud fra et miljø- og beskæftigelsessynspunkt. Et fleksibelt informationssystem ser ud til at være nødvendigt for at kunne formidle resultaterne af tilgængelige teknologivurderinger i henhold til miljøkriterier og sociale kriterier. Sådanne tilpasses de behov, som informationsbehov skal virksomhedsledere, banker, de lokale myndigheder, konsulenter, ingeniørkontorer og andre, der er involveret i investeringsbeslutninger, har. Indsamling og vurdering af disse data tekniske eksperter, producenter og brugere af miljøteknologier, ingeniører og forskere i den private og den offentlige sektor. På grund af den sociale dimension, der skal indarbejdes, må andre parter såsom institutioner og fagforeninger, sociale og miljøorienterede NGO'er, finansielle tjenestemænd fra medlemsstaterne ligeledes inddrages. skal omfatte EU har allerede erkendt behovet for højt specialiserede tekniske data som en hjælp for dem, der opfylder miljølovgivningen gennem oprettelsen af European Bureau for Integrated Pollution Prevention and Control ved Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Omfanget af den vurdering, som kontoret i øjeblikket gennemfører, kan udvides til at omfatte beskæftigelse og sektorer, der ikke er omfattet af IPPC-direktivet, særlig nyfremkommende (ofte højteknologiintensive) sektorer. 3. 3. 4. Formidling af information Der er blevet truffet mange initiativer med henblik på produktion og formidling af i form af håndbøger, databaser, telefonhjælpelinjer, konferencer, information økomærkater osv. , da investorer og forbrugere af grønnere metoder, produkter og tjenesteydelser har behov for at udveksle information og bedste praksis vedrørende miljøforvaltning. 29 Der er behov for en større indsats for at sprede informationen mere systematisk. Opbygningen af et bæredygtigt samfund i Europa vil gøre det nødvendigt, at nye, aktive informationsinitiativer kan ud nå til millioner af beslutningstagere i private og offentlige organer i hele Fællesskabet. Meddelelse om oprettelse af det europæiske kontor for integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening under instituttet for teknologiske fremtidsstudier på Det Fælles Forskningscenter ,KOM( )1997. Se boks 1 i bilag 3 vedrørende medlemsstaternes initiativer. 14 3. 3. 5. Hjemmemarkeder og eksterne markeder En effektiv offentlig indkøbspolitik er grundlæggende for det indre markeds succes med at realisere dets målsætninger, nemlig at skabe en bæredygtig, langsigtet vækst og arbejdspladser, at fremme udviklingen af virksomheder, der kan udnytte de muligheder, som det indre marked frembyder, og som er konkurrencedygtige på de globale markeder, for at give skatteyderne og brugere af offentlige ydelser mest muligt for pengene. 30 EU's offentlige indkøbspolitikker frembyder en række muligheder for at indgå kontrakter med offentlige myndigheder om at integrere sociale og miljømæssige betragtninger indkøbspolitikker. Kommissionen vil beskæftige sig yderligere med dette spørgsmål i en kommende meddelelse. i deres offentlige En kraftig intern efterspørgsel efter miljømæssigt sunde produkter, tjenesteydelser og teknologier er grundlaget for udnyttelse af mulighederne på verdensmarkederne. Eksportfremmende initiativer gennemføres af Unionens vigtigste konkurrenter såsom Japan, USA, Canada. Aktuelle EU-initiativer, såsom Det Regionale Institut EØF- Singapore for Miljøteknologi (RIET) i Singapore tegner lovende, da de fremmer europæisk knowhow i en international, samarbejdssammenhæng. I denne henseende bør f. eks. dets udviklingsfond. i Fællesskabets programmer ligeledes styrkes integrationen 3. 4. Gennemgang af arbejdsmarkedspolitikkerne Kommissionen har i retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik 1998 skitseret en ny beskæftigelsesstrategi baseret på en stabilitets- og vækstorienteret makroøkonomisk politik og en aktivering af arbejdsmarkedet og andre strukturelle politikker. Retningslinjerne omfatter fire prioriteter: foretagsomhed, ansættelighed, tilpasningsdygtighed og lige muligheder. I overensstemmelse med disse retningslinjer vil medlemsstaternes igangværende omstrukturering af økonomien, uanset om årsagerne hertil er ny teknologi, global handel eller opbygning af et bæredygtigt samfund i Europa. beskæftigelsespolitikker lette den imidlertid lægges større vægt på I medlemsstaternes politikker må der til jobskabelsesmuligheder og behovet for nye kvalifikationer i Europa. Der er behov for nye opbygningen af et bæredygtigt samfund undervisnings- og uddannelsesmønstre, så der kan skabes og bruges nye, miljøvenlige teknologier og infrastrukturer. Overgangen til bæredygtighed vil endvidere kræve en motiveret arbejdsstyrke med særlige kvalifikationer og en højtudviklet miljøbevidsthed og dermed en god grundlæggende uddannelse. Den nuværende formidling af undervisning og uddannelse af ledere og arbejdstagere lever imidlertid langt fra op til sådanne krav. i tilknytning FAST for eksempel. Kommissionens grønbog "Public Procurement in the European Union". 1996 - 1 5- Data om manglen på miljørelaterede kvalifikationer viser en bred række af forskellige behov31. Med hensyn til erhverv omfatter behovene biologer og kemikere, geologer og landinspektører, arkitekter og arealudnyttelsesplanlæggere, civilingeniører, mekanikingeniører, elektroingeniører og produktionsingeniører samt miljøteknikere, drifts- og uddannelsesspecialister. Der findes beviser på, at en lang række arbejdsmarkedsforanstaltninger og -initiativer vedrørende miljøtjenester med succes fremmes i medlemsstaterne. De primære mål er beskyttelse af den kulturelle arv, miljøbeskyttelse og kloakering. Mange lovende politikker og foranstaltninger er blevet gennemført på lokalt eller regionalt plan i Berlin. Udveksling af sådan såsom det økologiske genopretningsprogram information kunne forbedres gennem net af lokale aktører. Efterhånden som antallet af projekter stiger, vil de også blive interessante i forbindelse med medlemsstaternes flerårige programmer. 3. 5. Finansiel støtte 3. 5. 1. Fællesskabsudgifter Europa-Parlamentet har udtrykt ønske om yderligere "grønne" poster på EU- budgettet. Kommissionen deler denne bekymring og ønsker ligeledes at forbedre mekanismerne for passende hensyntagen til miljøvirkningerne af Fællesskabets udgifter. I forbindelse med Agenda 2000 har Kommissionen anført de brede rammer, inden for hvilke miljø- og beskæftigelsesinitiativer skal specificeres i forslagene til nye forordninger for fondene. Gennem strukturfondene og en lang række fællesskabsinitiativer anvendes en stor del af EU-budgettet allerede til miljørelaterede projekter såsom: spildevandsbehandling, affaldsbehandling, jordrensning, luftforureningsbegrænsning, støtte til ren teknologi, renere produktion og genbrug Samhørighedsfonden anvender halvdelen af sine midler på miljøinfrastrukturer og halvdelen på transportinfrastrukturer, nogle gange i forbindelse med offentlig transport. Der er blevet skabt arbejdspladser inden for byggesektoren, produktion af maskiner og andet udstyr gennem kapitalinvesteringer og senere i drift og vedligeholdelse. Endvidere kræves der vurdering af virkningerne pa miljøet, når strukturfondene overvejer finansiering af større projekter. samt miljøforvaltning. industriaffald af FAST for eksempel. Se boks 2 i bilag 3 for medlemsstaternes arbejdsmarkedsforanstaltninger. Se også Det Europæiske Observationsorgan for Beskæftigelse, "Tableau de Bord" 1966. Se boks 5 i bilag 2. Europa-Parlamentets beslutning om retningslinjer for 1997-budgettet, 28. marts 1996, slk. 28. Omkring 6 mia. ECU ud af EU's samlede budget. Meddelelse "Cohesion Policy and the Environment", KOM (95) 509. Meddelelse om strukturelle interventioner og beskæftigelse, 1996. Et eksempel: Regionalfondenes programmer for udvikling af jernbanerne i Italien og Grækenland skabte eller bevarede 64 000 jobs. 16- Den fælles landbrugspolitik har ligeledes bidraget til opretholdelsen af arbejdspladser i landdistrikter og i nogle henseender til beskyttelse af miljøet I sidstnævnte forbindelse har ledsageforanstaltninger (agro-miljafornnsialtniiigoi. skovicjsmny. p. i landbrugsarealer) været af særlig betydning, og disse støtter beskyttelsen af miljøet og landskabet. Andre foranstaltninger er ekstensivering af afgrøder og økologisk landbrug, ekstensivering af husdyravl, opdræt af truede arter, vedligeholdelse af forladt jord og langsigtet braklægning samt uddannelse. Endvidere er de midler, der stilles til rådighed gennem fællesskabsprogrammerne for forskning, teknologi og udvikling, til dels blevet afsat til FTU i tilknytning til miljøet. Tilgængeligheden af finansiering til miljøinvesteringer har helt klart haft en positiv virkning på jobskabelsen. Mange EU-programmer og initiativer har været instrumentale: "Vækst og miljø" pilotprojektet (med lånegarantier til SMV), Den Europæiske Investeringsfond (EIF), URBAN, LEADER, den foreslåede EU- lånegarantiordning for beskæftigelsesskabende investeringer (ELISE) LIFE. Disse og andre erfaringer må indarbejdes i den operationelle opfølgning af Agenda 2000. 3. 5. 2. Den Europæiske Investeringsbank Den Europæiske Investeringsbank, der allerede investerer omkring en tredjedel af sine aktiver i miljøprojekter, planlægger som opfølgning til Amsterdam-topmødet at spille en større rolle i støtten til miljøprojekter gennem: • udvidelse af dens aktiviteter miljøbeskyttelse, • styrkelse af dens aktiviteter inden for TEN og SMV, idet den tillader en midlertidig stigning i finansieringsloftet til 75% af omkostningerne til TEN og miljøprojekter, • anvendelse af en del af overskuddet fra 1996 til finansielle instrumenter (herunder risikovillig kapital) til innovative SMV. inden for uddannelse, sundhed, bymiljø og Kommissionen ser frem til EIB's bestyrelses rettidige vedtagelse af disse planer, så der kan gøres en øget indsats til fordel for miljøprojekter. 3. 5. 3. Brugerafgifter Da de offentlige midler finansieret over den generelle beskatning bliver mindre, har der udviklet sig finansieringsordninger såsom afgifter på miljøtjenesteydelser. Disse ordninger nedbringer ikke blot miljøudgifternes belastning af de offentlige budgetter, men indebærer også muligheder for at øge den generelle økonomiske effektivitet gennem en mere generel anvendelse af "forureneren betaler"-princippet. Endelig Arbejdsnoter om den fælles landbrugspolitik, "Landbrug og miljø", 1997. For eksempel havde det 4. rammeprogram med et budget på 12,3 mia. ECU delprogrammer for rene og effektive teknologier, miljø og klima samt socioøkonomisk forskning. Se boks 6 i bilag 2. - 17- resulterer brugerafgifter i indtægter for offentlige eller private virksomheder og letter dermed finansieringen gennem banksystemet. 4. Vejen frem - Centrale aktioner Udviklingen et bæredygtigt Europa kræver nye teknologier og nye investeringer Dette kræver brug af forskellige politiske instrumenter og samarbejde mellem alle parter på EU-plan, medlemsstatsplan, virksomhedsplan og lokalt plan, herunder den private sektor, offentlige myndigheder og NGO'er. Kommissionen vil støtte og fremme initiativer til fremme af dataindsamling og analyse rettet mod udvikling af medlemsstaternes langsigtede strategier. Kommissionen foreslår følgende centrale aktioner: 4. 1. Miljømæssig og social benchmarking Udviklingen af miljømæssig og/eller social benchmarking for industrisektorer kan medvirke til at lede investeringerne over i renere og energieffektive produkter og processer. Europa-Kommissionen vil tage initiativer til at fremme fastsættelsen af referencekriterier og til indsamling af den nødvendige information i partnerskab med alle berørte aktører og særlig medlemsstaterne og industrisektorerne. 4. 2. Vurdering og udvikling af teknologi Kommissionen vil udvide de eksisterende screeningsordninger for bedste tilgængelige teknologier ved at inddrage beskæftigelsesvirkningerne og en mere detaljeret vurdering af energi- og ressourceanvendelsen. Passende initiativer vil blive truffet for at udvide den til at omfatte nyfremkommende teknologier. liste af sektorer, der i øjeblikket vurderes, 4. 3. Agenda 2000 som grundlag for videreudvikling Der må gøres en fortsat og voksende indsats for at sikre, at de europæiske finansielle instrumenter (strukturfondene, Samhørighedsfonden, fællesskabsinitiativer) samtidigt fremmer økonomisk vækst, beskæftigelse og bæredygtig udvikling. De forslag, der fremsættes i Agenda 2000, er et første skridt i den retning. De må udvikles yderligere gennem et aktivt partnerskab med medlemsstaterne f. eks. gennem identificering af passende kriterier. Regionale/lokale aktører bør foreslå programmer og projekter, der lægger stor vægt på beskæftigelse og miljø, og til at sikre deres aktions succes ved at opbygge partnerskaber, der ikke blot omfatter offentlige myndigheder, men også alle andre interesserede parter. initiativ til at tage I denne forbindelse er byfornyelsesprojekter og -programmer og projekter og programmer inden for udvikling af landdistrikter af Særlig betydning: Medlemsstaterne bør styrke forbindelsen mellem byudvikling, miljøbeskyttelse og jobskabelse gennem udvikling af byfornyelsesplaner, der fokuserer på områder med et særligt potentiale for miljømæssig beskæftigelse. Regionale/lokale aktører bør træffe konkrete foranstaltninger til gennemførelse af disse planer inden for en fastsat - 1 8- tidsramme. Europa-Kommissionen vil støtte denne aktion i sin opfølgning til meddelelsen om byspørgsmål og i sin forberedelse af "Byforummet" 1998, og den vil sikre, at dens indsats støtter denne orientering. Europa-Kommissionen fastslog i sit forslag til Agenda 2000, at gennemgangen af den fælles landbrugspolitik må fortsættes for at opnå en bedre balance mellem landbrugsproduktion, miljøbeskyttelse og jobskabelse. Ved at reagere på miljøkrav kan landdistrikterne drage fordel af nye aktiviteter. En fortsat fremme af en produktion af høj kvalitet frembyder nye markedsperspektiver for de europæiske landmænd. Fremme af landbrugssystemer med lav tilførsel udefra og målrettede agro miljøforanstaltninger vil i stigende grad udgøre nye beskæftigelsesmuligheder, samtidig med at miljøkvaliteten forbedres i landdistrikterne. tjenesteydelser fremme af nye Gennem forvaltning af naturressourcer, vil landdistrikterne finde nye beskæftigelsesmuligheder i tilknytning til jorden. Derudover vil strukturfondene fremme økonomisk diversificering generelt i de støtteberettigede landdistrikter, og skabe yderligere incitamenter for folk til at blive på landet og dermed imødegå tendensen til at opgivelse af jorden. turisme og såsom 4. 4. Beskatning og prissætning imod øgede skattebyrder på arbejdskraften må vendes Tendensen hen Kommissionens forslag om beskatning af energiprodukter skal ses som et første skridt hen imod integrering af traktatens nye målsætninger i skattepolitikken. Kommissionen vil som en del af dens overordnede politik, der går ud på at anvende en kombination af omkostningseffektive instrumenter i miljøpolitikken, fortsat forfølge en korrektion af de eksisterende forvridninger i det nuværende skattesystem og prioritere anvendelsen af markedsbaserede instrumenter, herunder instrumenter af skattemæssig karakter, højt. 4. 5. Miljøundervisning og -uddannelse Der er behov for at udvikle specifikke faglige kvalifikationer, der svarer til nye og ajourførte jobprofiler. Kommissionen har til hensigt at fremlægge specifikke retningslinjer for miljøundervisning og -uddannelse. Forberedelse af de menneskelige ressourcer på "grønnere" produktionsmetoder vil afhænge af aktive arbejdsmarkedspolitikker, der er rettet mod hele arbejdsstyrken, og som yderligere fokuserer på genintegrering af arbejdsløse. Medlemsstaterne vil forfølge en sådan arbejdsmarkedspolitik inden for rammerne af retningslinjerne for beskæftigelse lige muligheder), og de vil regelmæssigt aflægge rapport herom. tilpasningsdygtighed, (foretagsomhed, ansættelighed og Fremskridt i brugen af politikker såsom, beskatning og undervisning/uddannelse med henblik på en gensidig styrkelse af miljø og beskæftigelse vil blive indarbejdet i den fælles beskæftigelsesrapport 1998. 00000 19 BILAG 1- Økovirksomheder i EU, 1994 (29%); luftforureningsbekæmpclsc Øko-industricrncs vigtigste aktiviteter er: vand- og spildcvandsbchandling (42% af del samlede \ÅI (19%); stoj- og output); affaldsforvaltning og genbrug vibrationsbekæmpelse; afhjælpende foranstaltninger i forbindelse med forurenet jord og vand; miljøforskning og -udvikling samt miljøtjencstcydclscr/-rådgivning. Omkring 20 000 til 30 000 sin. i og store virksomheder beskæftiger en million mennesker, mens en anden halv million er beskæftiget med tilknyttede aktiviteter. Outputtet havde en værdi på 90 mia. ECU i 1994, og dette omfatter både offentlige og private købere. De største markeder for disse nye aktiviteter og job er: Tyskland (35% af EU's output), efterfulgt af Frankrig (20%), Det Forende Kongerige (12%), Italien (10%), Nederlandene (8%) og Østrig (4%). I nationale tal er økovirksomhederne mest omfattende i Østrig (industriens omsætning svarer til 2,3% af BNP), Nederlandene (2. 3%), Tyskland (2%), Frankrig (1,5%) og Sverige (1,5%). En bredere definition på miljørelaterede arbejdspladser giver et samlet tal, der nænner sig 3. 5 mio. hvis man medtager vedvarende energi, genbrug, natur- og landskabsbeskyttelse samt økorcnovcring af byområder. Kilder: "Et skøn over øko-industrierne i Den Europæiske Union 1994", Ecotcc/ BIPE/ IFO for GD XI og Eurostat, 1997 og Eurostat for EU beskæftigelsesrapporten 1997. 2 0- BILAG 2- Eksempler på god virksomhedspraksis BOKS 1- Affaldsmininienngsprojckt i Aire and Calder regionen- UK Målet med Aire and Calder projektet var at vise, at omkostningsbesparelser opnået gennem affaldsminimeringsinitiativcr kan medføre en lang række fordele for de berørte virksomheder. Disse omfatter øget rentabilitet og konkurrencefordel, forbedret overholdelse af lovgivningen og en nedbringelse af virksomhedens risici. Aire and Calder fungerede som et demonstrationsprojekt for andre virksomheder og industrisektorer i UK. Hensigten var at formidle resultaterne af projektet bredt med det formål at udbrede fordelene ved affaldsminimering. Ordningen sigtede på at vise, at uanset hvor lille virksomheden er, vil en grundlæggende anderledes indfaldsvinkel til fonireningsbckæmpelse give fordele på lang sigt. Formålene med projektet var: * Tilskyndelse til en systematisk indfaldsvinkel til affaldsminimering, der kan anvendes af store ou små virksomheder uden bistand fra konsulenter eller andre kontorer. * Identifikation og kvantificering af affaldsminimeringsmuligheder og -metoder. En vurdering ;if omkostninger, tilbagebetalingsperioder og affaldsreduktionspotentialet. * Ændring i affaldsforvaltningshierarkiet minimering. * Skabelse af et partnerskab mellem industrien, lovgiverne og støttekontorer, som kan behandle spørgsmål i forbindelse med affaldsminimering. Resultaterne: Ordningen lob i 18 måneder. Ved udløbet af denne periode havde de 11 deltagende virksomheder sparet 2,5 mio. ECU om året som folge af 542 forskellige aktioner, der var identificeret med henblik på at forbedre effektiviteten. Et år efter projektets afslutning, i september 1994. var besparelserne steget til 4,1 mio. ECU om året som følge af 671 effektivitetsforanstaltninger Ti procent af de gennemførte foranstaltninger var omkostningsneutrale, mens yderligere 60% havde tilbagebetalingsperioder på under 1 år. De identificerede besparelser beløb sig til i alt 0,3% af de deltagende virksomheders omsætning. Disse besparelser har hjulpet de berørte virksomheder til at blive mere konkurrencedygtige og effektive. Som følge heraf er disse virksomheders langsigtede beskæftigelseskapacitet blevet forbedret. Miljøbesparelserne var ligeledes betydelige, i september 1994 var der: * en reduktion på 600 OOOm3 om året i spildevandsudledningerne til kloaksystemet * en årlig reduktion på 36 OOOm3 i udledningerne til floder * et fald på 15% i forbruget afvand. Kilde: Ecotec (for Europa-Kommissionen): Opmuntrende bæredygtig udvikling gennem mål 2 programmer: Vejledning for programledere, Endelig rapport, Bruxelles 1997. indsamling og bortskaffelse til forebyggelse ou fra 21 BOKS 2- Indførelse af en renere teknologi i et nederlandsk garveri Virksomheden: Et garveri, der producerer læder til møbler og til bilindustrien, som beskæftiger 107 mennesker og havde en omsætning på 40 mio. fl i 1993, står over for øget konkurrencemæssigt pres. Investeringerne: Tvlellem PI985 og 1993 investerede virksomheden 5 mio. fl. i udviklingen og indførelsen af en ny, ren hårfjerningsteknologi, der kostede 1,5 mio. i 1990-1991, hvilket svarede til virksomhedens nettoresultat i 1990. Virksomheden modtog en støtte på 300 000 fl. fra et teknologiprogram gennemført af regeringen. Fordelene: * forbedrede omgivelser i omegnen takket være en reduceret brug af kemikalier til fjernelse af hår, mindre produktion af affald og bedre spildevandskvalitet, * for virksomheden: mindre miljøudgifter (fra 3,5% til 2% af omsætningen), lavere udgifter til kemikalier, overskud fra salg af det hår, der fjernes fra huderne, forbedret image, mindre fravær, del interne afkast af investeringerne er beregnet til 40%, * beskæftigelsesvirkninger: der blev udpeget en miljøkoordinator, der var behov for et højere kvalifikationsniveau hos personalet (ingeniører, kemikere), der var behov for færre ansatte med lavere kvalifikationer (op til 30% mindre!). Sidstnævnte er ikke blevet fyret, da der forventes en stigning i produktionen. * Sociale virkninger: bedre luftkvalitet for ansatte og naboer. Kilde: "Case study Three: Cleaner Technology", Arthur D. Little for Forward Studies Unit, Europa- Kommissionen, 1995. BOKS 3- Genforarbejdning af drivaksler i Frankrig En fransk producent af drivaksler til bilindustrien startede i 1976 en parallel produktion af genforarbejdede drivaksler. Denne produktionslinje beskæftiger nu 100 ansatte (80 på fuld tid). På 10 år steg produktionen fra 50 000 enheder til over 427 000, og antallet af modeller steg fra 50 til 275. Salget i 1996 beløb sig til i alt 18 mio. ECU. Til sammenligning producerer virksomheden ligeledes 3,5 mio. nye drivaksler om året. Konkurrencedygtighed: de genforarbejdede drivaksler er af høj kvalitet og er 50% billigere end nye Produktionsomkostningeme er lavere end for nye drivaksler (henholdsvis 18,5 og 38), og produktionen giver overskud. Genforarbejdning er, skønt den er marginal i forhold til produktionen af nye drivaksler, godt for virksomhedens image. Miljø: Miljøpåvirkningerne fra genforarbejdning er mindre end for nye drivaksler: mindre ressourceforbrug og 24% mindre energiforbrug. Selv om affaldsproduktionen per enhed er lavere, er udgifterne til bortskaffelse af affald 6 gange højere end for nye drivaksler og er vokset med en faktor 5 siden 1994. Udgifterne til bortskaffelse af fast affald (skrotmetal, fedtstoffer og affald fra sandblæsning) per enhed er 26 gange højere. Arbejdskraft: Genforarbejdning er dobbelt så arbejdskraftintensiv som ny fremstilling, og jobbene ligger på et højere kvalifikationsniveau. Resultater: God for konkurrenceevnen, beskæftigelsen og miljøet; i nogen grad svækket af de høje omkostninger til affaldsbehandling. Kilde: "Case Study Six: Effect of Extending Product Service Life on Competitiveness, Employment and Environment", Arthur D. Little for Forward Studies Unit, Europa-Kommissionen, 1997. 22 - BOKS 4- Eksempler på jobskabelse i forbindelse med energibesparelse og vedvarende energiformer: * Anvendelse af 26 BATS (bedste tilgængelige teknikker) til energibesparelse og energieffektivitet nettoomkostning = 19 mia. ECU for EU-12, skaber 690 000 jobs. (Kilde: Ecotec for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkåreme, 1994). * Udskiftning af alle enkeltglasvinduer i hele EU's boligmasse til højtydende dobbelte glas. Resultater: Investeringer på 84 mia. ECU (over 10 år) og skabelse af 127 000 jobs i 10 år. (Kilde: Industries du Verre og GD XVII- Thermie, 1995) * Anvendelse af alle de bedste støttepolitikker til vedvarende energiformer fra de enkelte lande i alle de andre EU-lande fører til: en ekstra investering på 180 mia. ECU inden 2020 og 500 000 ekstra jobs. (Kilde: Teres 11/ Altener, GD XVII, 1966). * Omkring 3,4 mio. job-år kunne skabes direkte gennem installering af energibesparende udstyr og materialer. I de indledende faser vil størstedelen af jobbene komme fra distribution og installering (frem for fremstilling) af varer og tjenesteydelser. Kilde: EuroACE. BOKS S- Eksempler på succesfulde miljøprojekter i storbyer * Med nye arbejdsløse: (i) Berlin, hvor der blev gennemført et projekt omfattende byplanlægning. byfornyelse, skabelse af grønne områder i byen, indførelse af rene teknologier i SMV og vandbesparelsesforanstaltninger, og (ii) Tampere, Finland, hvor unge inddrages i en lang række aktiviteter: genbrug, renovering af biler, affaldsforvaltning). * Med flere generationer af arbejdsløse: Glasgow, Skotland, hvor midlertidige jobs og uddannelse. nogle i forbindelse med miljøet, afhjælper de arbejdsløses sociale problem, uden at der er egentlig udsigt til førsteklasses jobs). * Med unge arbejdsløse: (i) Baix Llobregat, Spanien, hvor unge arbejder med at genvinde og fremme den kunstneriske natur- og kulturarv, genvinding af byomgivelser eller miljøet, og (ii) Strasbourg, Frankrig, hvor der er blevet oprettet virksomheder for at beskæftige unge (med sociale problemer) med indsamling og genbrug af husholdningsvarer). * Med højt kvalificerede arbejdsløse: Stockholm, Sverige, hvor mennesker med en miljørelateret kvalifikation hjælpes til at finde jobs i virksomheder). * Med socialt handicappede arbejdsløse: Graz, Østrig, hvor der er blevet etableret projekter inden for genbrug i partnerskab med lokale industrier og kommunale renovationstjenester, med en hoj overførselssats til det egentlige arbejdsmarked). Kilde: "Job Creation in the Environmental Sector", Det Europæiske Akademi for Bymiljø for GD V, 1997. BOKS 6- Beskæftigelsesvirkningerne af LIFE-Nature projekterne De 63 projekter under LJJFE-Nature i 1996 havde en værdi på 45 mio. ECU og skabte omkring 500 fuldtidsækvivalente stillinger (omfattende 1 300 arbejdstagere), hvoraf 300 er det direkte resultat af EU-midler og 200 knyttet til medlemsstaternes finanser. Da projekterne har en gennemsnitlig varighed på 3,3 år, blev der skabt omkring 1 500 fuldtidsækvivalenter med 1996 LIFE midlerne. EU's udgifter til et fuldtidsjob per år er omkring 30 000 ECU. Kilde: "Life-Nature 1996 & L'Emploi", Ecosphère for GD XI, 1997. 23 - BILAG 3- Eksempler på medlemsstaternes aktioner BOKS 1- Medlemsstaternes direkte og indirekte støtte til miljøjobs - Foranstaltninger til formidling af information, så markederne kan fungere bedre: information om de bedste tilgængelige teknologier gennem databaser, hjælpelinjer, vejledninger, faktablade, udstillinger, konferencer, infocentre, "observationsorganer". Også information om eksportmarkeder, om produkter (økomærkning) og om virksomheder (øko-revisionsordning, retningslinjer for miljøindberetning). - Frivillige aftaler med visse sektorer (producenter af farligt affald, om genbrug af produkter), samarbejdsaftaler mellem forskellige niveauer af offentlig administration om miljøinfrastrukturer, samarbejde mellem regioner om udveksling af til networking/partnerskaber/klubber mellem virksomheder. - Finansiel støtte til investeringer, teknologier eller energibesparelse (ofte gennem et teknologistøtteprogram og nogle gange gennem pilotprojekter), bistand fra veje, midlertidig ansættelse af miljørevisorerV-rådgivere, gennem økorenoveringsprogrammer i byer osv. ) - Fiskale foranstaltninger såsom tilladelse af fremskyndede afskrivningssatser for miljøinvesteringer eller miljøopførelser, skattelettelser for renter, der indhøstes fra investeringer i "grønne fonde", lavere moms på vedvarende kilder. Afgifter for affaldsproduktion og vandforbrug og den kul-/energiskat, der findes i flere EU medlemsstater, bør ligeledes betragtes som incitamenter til investering i renere produktion og energibesparelse. - Støtte til F&U og innovation. (til naturbevarelsesprojekter, støjnedbringelse information om miljøprojekter, støtte til miljøjobskabelsesordninger indførelse eller uddannelse i renere BOKS 2- Eksempler på medlemsstaternes arbejdsmarkedsaktioner: - Forbedring af nærmiljøet gennem subsidier, der beløber sig til 50% af de lønomkostninger, som private husholdninger eller ejere af lejligheder skal betale for reparationsarbejder (virkning: der blev skabt omkring 5 000 jobs); vedtagelse i 1993 af et lov om affaldsbortskaffelse og genbnjg, der indebærer subsidier til projekter osv. (Danmark). - Skole-workshopper (Programa de Escuelas-Taller), et program, der tilbyder "sandwichuddannelse" til unge arbejdsløse; både teoretisk uddannelse og erhvervserfaring vedrørende beskyttelse af kulturarven (Spanien). - Finansiel støtte til arbejdsløshedsorganisationer; der er voksende opmærksomhed på miljøspørgsmål i forbindelse med alle aktiviteter i samfundet og i virksomheder i tilknytning til udvikling af den nødvendige knowhow og teknologi (Finland). - Beboelsesejendomsprogram (renovation); Lov nr. 451/94 indførte nye bestemmelser om arbejde i den almene interesse på områder såsom kulturarv, miljøbeskyttelse, byfornyelse og støtte til SMV (Italien). - System af incitamenter for unge iværksættere bl. a. til projekter, der sigter på at beskytte miljøet (Portugal). - Subsidier til byfornyelse og fornyelse af landdistrikter gennem Single Regeneration Budget (SRB). Partnerskaber i industriområder bidrager til at fremme jobskabelse og investering ved at rydde og benytte uopdyrket land og ledige steder (UK). - Skabelse af nye, permanente jobs inden for affaldsforvaltning og miljørådgivning (Østrig). - 2 4- ISSN 0254-1459 KOM(97) 592 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 04 05 Katalognummer : CB-CO-97-642-DA-C ISBN 92-78-28045-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg