title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet -Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
VAT
competition
fiscal policy
single market
tax harmonisation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 12. 1997 K()M(97) (>54 slutlig. TRANSEUROPEISKA NAT RAPPORT FOR 1997 Från kommissionen till Europeiska rådet TRANSEUROPEISKA NÄT RAPPORT FÖR 1997 1. INLEDNING Som en del av sina slutsatser om tillväxt, konkurrens och sysselsättning bad Europeiska rådet vid sitt möte i december 1993 kommissionen att varje år i december lägga fram en utvecklingsrapport angående transeuropeiska nät (TEN). Denna uppgift har resulterat i föreliggande rapport. I enlighet med artikel 16 i finansförordningen för transeuropeiska nät kommer en mer utförlig årsrapport att offentliggöras i början av 1998, så snart resultatsiffrorna finns tillgängliga. Den föreliggande rapporten ger en allmän överblick över utvecklingen hittills, pekar på de huvudsakliga områden där man har stött på problem och redogör i korthet för framtida utmaningar, bl. a utvidgningen av unionen. 2. UTVECKLING OCH PROBLEM De viktigaste utvecklingsdragen i fråga om transeuropeiska nät under 1997 var följande: 2. 1 Utveckling inom särskilda projekt I flera medlemsstater ges en fortsatt hög prioritet åt TEN-projekt och under året har konkreta och hoppingivande framsteg gjorts inom åtskilliga projekt i hela unionen. När det gäller de 14 Essen- transportprojekten är resultaten något varierande (se tabell 1). Anläggningsarbetet har påbörjats för 11 av projekten och av dessa är fyra projekt helt eller delvis avslutade. För fem av de projekt där det uppstod förseningar av teknisk eller administrativ art har problemen nu lösts, men finansieringen kan fortfarande komma att bli ett problem för några av dem. Minst fyra av projekten har alltjämt finansieringsmässiga, tekniska och administrativa problem. Nedan följer några exempel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Den 1 juni påbörjades det faktiska anläggningsarbetet på Betuwe-linjen mellan Rotterdam och Ruhr-området. Den 3 oktober godkände undersökningsprogram (55 miljoner ecu) om höghastighetståg mellan Lyon och Trieste. Italiens och Frankrikes regeringar ett treårigt Officiell invigning av järnvägsförbindelsen "Enterprise" mellan Dublin och Belfast den 21 oktober, vilket innebär att restiden förkortas till 1 timma och 55 minuter. Den 14 december kommer en ny sträcka för höghastighetståg i Belgien att tas i bruk, vilket innebär att restiden mellan Bryssel och Paris och London förkortas med ytterligare 20 minuter. De flesta av de 28 Euro-ISDN-projekt som finansierades under 1995 och 1996 fortskrider på ett tillfredsställande sätt och 10 av dessa beräknas vara avslutade före utgången av 1997. Det mesta av arbetet inom Essen-gasprojekten - införande av naturgas i Grekland, Spanien och Portugal samt gasledningen mellan Algeriet och Europeiska Unionen - har redan slutförts. (7) Framsteg har gjorts i arbetet med sammanlänkningen av elnäten mellan Italien och Grekland. 2. 2 Juridiska aspekter: (1) (2) (3) (4) (5) Ändring av artikel 129 C i Amsterdamfördraget för att underlätta privat finansiering av projekten, samt utvidgning av medbeslutandeförfarandet till att omfatta all lagstiftning angående transeuropeiska nät. Antagande av riktlinjerna för telekommunikationer1. Uppdatering av förteckningen över TEN-energiprojekt av gemensamt intresse och av deras specifikationer2. Kommissionen har för avsikt att innan årets slut lägga fram förslag till ändring av TEN- riktlinjerna för transport vad gäller hamnar och knutpunkter. Framsteg har gjorts i arbetet med en europeisk företagsstadga efter Davignon-gruppens rapport. Om stadgan antas kommer det att bli lättare att skapa lämpliga former för juridiska personer som grund för projektutarbetning och -ledning, särskilt för gränsöverskridande projekt. 2. 3 Finansiering (1) I tabell 2 ges en överblick över gemenskapens finansiering av TEN-projekt sedan 1993. Siffrorna för 1997 omfattar endast årets första tio månader. (a) (b) (c) De vägledande finansieringsbeloppen för TEN-budgetposterna fastställdes till 2 345 miljoner ecu för perioden 1995-1999, och hittills har 1 388 miljoner utdelats. Vad gäller de 14 "Essen-projekten" inom transportsektorn har 783,5 miljoner ecu utdelats, varav 211 miljoner ecu under 1997. De övriga finansieringsorganen inom unionen har fortsatt att ge betydande bidrag under 1997: 1 901 miljoner ecu från Sammanhållningsfonden och 436,2 miljoner ecu från Europeiska regionala utvecklingsfonden hittills. EIB har hittills beviljat lån på 4 344 miljoner ecu, varav 2 665 miljoner ecu till transportsektorn, och av detta går 1 401 miljoner ecu till de 14 "Essen-projekten". EIF har hittills beviljat lånegarantier på 273,75 miljoner ecu. (2) Offentlig-privata partnerskap (PPP) (a) Högnivågruppen för finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät (TEN) från offentlig-privata partnerskap (PPP), som består av representanter för transportministrarna och inflytelserika personer från den privata sektorn, offentliggjorde i juni sina rekommendationer om hur offentlig-privata partnerskap 1 2 Beslut 1336/97 av den 17 juni 1997, EGT L 183, s. 12. Beslut 1047/97 av den 29 maj 1997, EGT L 152, s. 12 och EGT L 225,15. 8. 1997. skulle kunna medverka till ett snabbare genomförande av transportprojekt inom transeuropeiska nät3. I september offentliggjordes två meddelanden från kommissionen - i det ena förklarade kommissionen hur den ämnade genomföra de rekommendationer som den tagit emot4 och i den andra klargjorde kommissionen sina rekommendationer om tillämpning av konkurrensreglerna på nya transportprojekt5. Vid rådets (transport) möte i oktober gav det sitt fulla stöd till kommissionen i dess arbete. Efter Europeiska rådets möte i Amsterdam har EIB upprättat särskilt handlingsprogram (Amsterdam). För TEN-projekt har EIB nu möjlighet att höja lånetaket från 50 % av projektkostnaden till 75 %, om det är nödvändigt. EIB kommer också att bidra ekonomiskt till genomförbarhetsstudier och andra undersökningar för att göra det lättare att inleda TEN-projekt och kommer att förbättra anpassningen av sina lån till deras cash-flow. I detta avseende undersöker banken möjligheterna att tillhandahålla långfristiga lån som är lämpade för en högre riskprofil, i enlighet med rekommendationerna i rapporten från högnivågruppen för finansiering av TEN- transportprojekt från offentlig-privata partnerskap. ett I kommissionens rapport "Agenda 2000"6 bekräftades att finansiering av transeuropeiska nät i EU 15 skall prioriteras under nästa finansieringsperiod, jämte anslutning av ansökarländerna till dessa nät. 2. 4 Utvidgning och yttre förbindelser (1) (2) (3) "Agenda 2000" understryker hur viktiga de transeuropeiska näten är när det gäller att skapa nya förbindelser med de central- och östeuropeiska kandidatländerna som ett led i en strategi för förberedandet av anslutningen av nya stater, och för att främja utvidgningen av den inre marknaden. Vid den tredje pancuropciska transportkonfcrcnsen i Helsingfors i juni bekräftades den inställning i fråga om investeringar i infrastruktur som bygger på multimodala transportkorridorer. Man godkände även en ny korridor och diskuterade begreppet transportområden. Bedömningen av behovet av transportinfrastruktur (TINA), med hjälp av vilken man skall bestämma vilka investeringar som skall prioriteras i vad som kommer att bli ett utvidgat transeuropeiskt nät för transport, är i full gång och en preliminär rapport kommer att tillhandahållas i början av 1998. (4) Kommissionen skickade två meddelanden till Europaparlamentet och rådet om anslutning av grannländer till unionens transport- och energinät7. 3 Slutlig rapport från Högnivågruppen för finansiering av transportprojekt inom transeuropeiska nät (TEN) från offentlig-privata partnerskap (PPP) (VE/321/97). EGT C 298, 30 september 1997. Europeiska unionens Bulletin, tillägg 5/97. 4 KOM (97) 453. 5 6 7 KOM (97) 125,26 mars 1997 KOM (97) 172,23 april 1997. (5) Under energinätskonferensen i Berlin i december framhävdes vikten av att utveckla nät inte endast för gemenskapens energiförsörjning utan också för internationellt samarbete och utveckling i största allmänhet. 2. 5 Problem och föreslagna lösningar De särskilda projekten har visat sig vara mindre framgångsrika än vad man ursprungligen räknade med. Detta gäller särskilt för några av Essen-transportprojekten, som kräver betydande stöd från den offentliga sektorn. En ständig tvistefråga är huruvida förseningar i projekten beror på bristande finanser eller administrativa problem. För många projekt råder det en verklig brist på offentliga medel för att överbrygga klyftan mellan ekonomisk och finansiell livskraftighet - en klyfta som måste överbryggas för att EIB eller den privata sektorn skall bidra till finansieringen. En strikt och trovärdig finansieringsstruktur är dessutom en förutsättning för att råda bot på de administrativa och tekniska problem som ohjälpligt uppstår inom många projekt. rekommenderat8 att berörda medlemsstater i samarbete med Kommissionen har därför kommissionen skall fastställa en strikt tids- och finansieringsplan för varje enskilt "Essen-projekt", för att visa sin politiska vilja i fråga om genomförande och därmed uppbåda den drivkraft som krävs för konkreta insatser inom de enskilda projekten och för att skapa ett förtroende för att näten kommer att innebära fördelar. Detta har godkänts på Europeiska rådets särskilda möte i Luxemburg om sysselsättningen. j Arbetet med offentlig-privata partnerskap, som behandlas nedan, syftar också till att erhålla ytterligare finansiering och minska behovet av stöd från den offentliga sektorn genom att höja kvaliteten på projekten. Tyngdpunkten ligger nu på att utveckla nyskapande förhållningssätt som innefattar offentlig-privata partnerskap och på så sätt skynda på genomförandet av lämpliga prioriterade projekt. Dessutom är flera viktiga elnätsprojekt tills vidare uppskjutna på grund av administrativa problem, vilka huvudsakligen beror på förseningar i samband med beviljande av anläggningstillstånd. Sådana problem orsakas i regel av lokalt motstånd. 3. SYSSELSÄTTNINGSMÖJLIGHETER INOM TEN Som framgår av kommissionens meddelande "En europeisk politik i sysselsättningens tjänst"9 spelar transeuropeiska nät en viktig roll när det gäller att upprätta en sysselsättningsstrategi på medellång sikt, eftersom effektiva infrastrukturer för transport, telekommunikationer och energi är absolut nödvändiga för EU:s konkurrenskraft, och därmed för den långsiktiga tillväxten och skapandet av varaktiga jobb. EU:s industri behöver ha tillgång till effektiva transportsystem och telekommunikationsnät samt effektiv energiförsörjning, både för att hålla kostnaderna nere och för att kunna tillhandahålla bättre service. Trots att det är deras inflytande på konkurrensen på medellång sikt som är avgörande när det gäller skapande av arbetstillfällen, skapar de också en betydande mängd tillfälliga arbeten under anläggningsfasen. När det gäller informationssamhället finns det ett behov av varaktiga insatser från den privata och den offentliga sektorn för att utvidga 8 9 SEK (97)2168,s. 12. SEK (97) 2168. marknaden, särskilt på områden som är av intresse för allmänheten. Det är också viktigt att förbättra kvaliteten på Intcrnet-bascradc allmänna tjänster, särskilt till stöd för utvecklingen av multimedia-satellittjänster. 4. FINANSIERING AV TEN 4. 1 Offentlig-privata partnerskap Som ovan nämnts offentliggjorde högnivågruppen för offentlig-privata partnerskap inom TEN:s transportprojekt sin rapport i juni. Enligt rådets (transport) möte i oktober är det viktigast för medlemsstaterna att finna projekt som passar offentlig-privata partnerskap. Kommissionen, Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden har åtagit sig att upprätta offentlig-privata partnerskap så snart som möjligt för att påskynda förfärdigandet av de transeuropeiska nätverken. 4. 2 EIB:s och EIF:s roll EIB och EIF spelar avgörande roller vid finansieringen av TEN. Därför välkomnar kommissionen att Amsterdammötet rekommenderade EIB att öka sin utlåning till TEN-projekt. Kommissionen välkomnar de åtgärder som planeras av EIB i detta avseende, i synnerhet vad gäller lån på mycket lång sikt, minskat beroende av trepartsgarantier och innovativa finansiella instrument, bl. a. för högteknologiska lösningar till små och medelstora företag, utbildning, hälsa och miljö. 4. 3 Tätare samordning av TEN:s finansiella instrument Det är vida erkänt att en tätare samordning behövs mellan unionens olika källor till ekonomiskt stöd för TEN. Detta kräver samordningsinsatser på såväl gemenskapsnivå som nationell och regional nivå. Vad gäller gemenskapsnivån har en samordningsgrupp för TEN bildats, där personal från kommissionen, EIB och EIF ingår. Frågan om samordning måste också tas i beaktande när de olika finansiella instrumenten granskas under loppet av år 1998. 5. FRAMTIDSUTSIKTER: AGENDA 2000 5. 1 EU 15 Det finns ett behov av fortlöpande och dessutom ökande finansiellt stöd från unionen till TEN- projekt både i nuvarande och framtida medlemsstater, vilket också betonas i Agenda 2000. För EU 15 kommer nästa finansiella period att innebära att många nyckelprojekt går in i sin viktigaste byggnadsfas. Detta kommer att medföra högre totala utgifter än under perioden 1994-99, då gemenskapen huvudsakligen finansierade förberedelsearbeten. Det kommer också att krävas finansiellt stöd på sådana områden som system för kombinerade transporter och intelligenta transportsystem. Mer långtgående engagemang från EIB, utveckling av offentlig-privat finansiering samt anlitande av andra stödformer än bidrag är alla saker som är mycket viktiga. Sådana instrument kan minska men inte undanröja behovet av offentligt stöd. Således bekräftas det i Agenda 2000 att extra finansieringsformer måste hittas vid sidan av nuvarande anslag. Förutom finansieringsbeslut måste också ramen för TEN-politiken revideras. Vad gäller TEN planeras detta till år 1999 och kommissionen anser att det finns anledning att koncentrera stödet till felande länkar och projekt som griper över gränserna, grundat på en striktare bedömning av vilka transeuropeiska fördelar som vissa projekt medför. Strategier för miljöbedömning av TEN kommer också att ytterligare utvecklas. Det är mycket troligt att ytterligare en revision av TEN:s energiförteckning över projekt av allmänt intresse också måste genomföras under nästa år. 5. 2 Utvidgning TEN har en viktig roll att spela när det gäller att skapa en framgångsrik utvidgning. Under tiden före inträdet kommer det att vara av yttersta vikt att göra framsteg i utvecklingen och främjandet av tillgången till den infrastruktur som kommer att bli den utvidgade formen av TEN. Det faktum att den strategi som används före inträdet omfattar alla tio ansökarländer är viktigt ur TEN:s synvinkel, eftersom det vid planeringen av en integrerad marknad med stöd i integrerade nätverk endast är meningsfullt att betrakta transport, telekommunikation och energisystem i ett alleuropeiskt perspektiv. Det strukturstöd som föreslås under tiden före inträdet och de stora infrastrukturella resurserna inom det omformade PHARE-programmet kommer att spela en avgörande roll i detta avseende. Akuta behov av utveckling och uppgradering av transportinfrastrukturen syns redan tydligt i ansökarländerna och de kommer med nödvändighet att öka med den förväntade ökningen av flöden. Detta ses som en av de stora utmaningarna för en framgångsrik utvecklingsprocess. Utan sådana investeringar kommer troligen allvarliga problem med trafikstockningar att torna upp sig, vilket påverkar hela unionens trafikpolitik. En avsevärd, men mindre, brist på investeringar i telekommunikation i ansökarländerna kommer antagligen att generera krav på finansiering från unionen, för att det skall bli kontinuitet i nätverken och tjänsterna skall kunna moderniseras. Därför avser kommissionen att upprätta en förteckning över projekt som skulle kunna hjälpa ansökarländerna att nå TEN: s telekommunikationsmål. Inom energisektorn kommer det att finnas ett visst behov av stöd som finansieras av unionen för att variera energitillförseln, särskilt naturgas, och göra den så säker som möjligt. I alla dessa fall kommer det att vara viktigt att se till att gemenskapens ekonomiska stöd endast görs tillgängligt när projekt inte kan finansieras med andra medel på grund av brist på ekonomisk styrka. Tabell 1: 14 Essen-projekt TILLSTAND/ TEKNISK SITUATION FINANSIERING STADIUM KOMMENTARER PROJEKT LÄNGD (km) 1) transporter Snabbspår/kombinerade 930 nord-syd KOSTNAD (milj. ecu) 20 000 2) Amsterdam-London (PBKAL) Paris-Bryssel-Köln/Frankfurt- 830 1 7 0 00 studier Byggnadslov utfärdas stegvis för varje sektion. Tekniska för skall bastunneln i Brenner. Vissa förseningar: arbetet pågår nu på alla sträckor genomföras 3) Snabbspàr syd 1 450 1 3 0 00 4) Snabbspàr Paris östra sydvästra Tyskland (TGV Est) Frankrike 617 5 5 00 5) Betuwe-linjen 6) transporter - Snabbspår/kombinerade Lyon-Turin-Trieste 160 785 3 8 00 1 6 0 00 7) Grekiska motorvägar 1 640 6 4 00 o? Förbindelse 8) kombinerade Spain - Europe transportsätt för olika Portugal- 3 8 00 för vissa sträckor. Förfarandena är klara Tekniska studier genomförs för andra. Slutfasen av de tekniska studierna skall sättas igång för den franska delen. Tillstånd finns för den tyska delen. Administrativa förfaranden återstår på ett långt framskridet stadium Långt framskridna tekniska studier om Lyon- Montmélian, Torino-Venezia. Administrativa tillståndsförfaranden har inletts. Arbetet pågår på flera sträckor. Byggnadslov har och tekniska anbudsförfarande pågår för andra. Förfarandena är klara för vissa delprojekt. Tekniska studier pågår om andra. utfärdats, studier säkrad, men svårigheter Delvis vissa återstår säkrad, men Delvis vissa svårigheter återstår. PPP möjligt för den nederländska sträckan Delvis säkrad men vissa svårigheter återstår. Svårigheter med den franska delen. återstår PPP-program övervägs Delvis säkrad men vissa svårigheter återstår. Tre PPP-program PATHE för Avsevärt stöd fr. ERUF och sammanhållnings fonden väntas. Vissa svårigheter återstår Vissa svårigheter återstår på den nord- irländska sträckan Finansieringen är klar Finansieringen är klar Berlin-Leipzig: arbetet är långt kommet. Leipzig-Nurnberg: arbetet har påbörjats på vissa delar. Byggarbetet är långt kommet på de belgiska och tyska sträckorna, det är påbörjat på den nederl. sträckan och påbörjas på den brittiska under 1998. Brennertunnein: studiestadiet fortfarande på Vissa förseningar, men de flesta icke finansiella lösta. problemen Snabbspåret Bryssel-Paris är nästan klart. är slutliga Byggarbetet har kommit igång på två delprojekt på sträckan Madrid-Barcelona. De är tekniska försenade för den franska delen (återstår att genomföras). Det preliminära arbetet har påbörjats på järnvägsförbindelsen till hamnen Studier studierna Det inledande arbetet pågår med tre för PATHE och vissa PPP-program andra Arbetet på sträckorna Linha do Norte (järnväg) och Lissabon-Valladolid (väg) pågår. Studier om vidare projekt. Den internationella sträckan studeras. Vissa delsträckor är stoppade. Väntan på politiska beslut om nästa stadium av tekniska studier tidigt byggnadsskede efter Mycket förseningar Fransk-italienska mötet den 3 oktober inledde nästa studie- program för den intemat, sträckan Avsevärt sammanhållningsfonden från ERUF stöd och Stor mängd separata delprojekt, av vilka åtskilliga befinner sig på studiestadiet. Sträckan Cork-Dublin-Berfast är klar. Återstoden blir klar till år 2000. Till stora delar klar tack vare stöd från ERUF och sammanhållningsfonden Byggnadsarbetet är långt kommet. Öppnas 1998 (första fasen) Byggnadsarbetet pågår på större delen av projektet I tid. Klart år 2000 Cork- 502 238 Helt klart 1 050 3 700 Klart Klart 60 9) Vanlig järnvägsförbindelse Dublin-Belfast-Lame-Stranraer 10) Flygplatsen i Malpensa väg/järnvägsförbindelse triangeln korridor transportsätt 11) Fast över Öresund 12) Nordiska olika kombinerade 13) Vägförbindelse: kungariket Benelux 14) kungarikets Stambana västkust för 1 700 9 0 00 Byggnadslov har utfärdats för en sträcka. Tekniska studier pågår om andra. Delvis säkrad. Vissa svårigheter återstår. Arbetet pågår på E 18 och E 6 och större järnvägssträckor i Finland och Sverige. Stort antal separata delprojekt Irland-Förenade 1 455 3 0 00 Förseningar Tekniska studier om olika delsträckor pågår tillståndsgivningen är i lösta. på Förenade 850 2 2 00 Studier pågår Osäkerheter kvarstår Byggnadsarbete sträckan. Studier om övriga sträckor. den på skotska Finansieringen säkrad är Byggnadsarbete har påbörjats modernisera linjen. för att Beslut om att bygga sträckan Newry- Dundalk fattas snart. privat Partnerskap infrastruktur och tjänsteföretag med offentligt stöd mellan Tabell 2: GEMENSKAPSFINANSIERING AV TEN ÅR 1997 (miljoner ecu) Sektor Typ»v»t6d Instrument 1993-1994 10 1995 l0 1996 ,0 1997 l°11 TOTALT hittills TRANSPORT Lån Linegarantier Stöd Stöd, räntesubventioner, linegarantier och samfinansiering av studier ENERGI Lin Garantier Stöd E I B1 2 13 (varav 14 specifika projekt) EIF1 2 13 ERUF " 14 Samnunhillningsfonden TEN budgetpost B5-700 (varav 14 specifika projekt) EIB1 2 13 EIF1 2 13 ERUF13 M Samfinansiering av studier TEN budgetpost B5-710 ^ TELEKOMMUNIKATION Lin Garantier Stöd Samfinansiering genomförbarhetsstudier utvärderingar EIB1 2 13 EIF I 2 13 ERUF 13 M TEN budgetpost B5-720 av och 4 0 28 2 959 75,9 884,0 1 887,0 385 180 1077 207,7 675,7 0 3 787,8 156,1 294,7 21,9 3 310 1603 85,2 115,0 1 108 240 181,5 745 11,90 87,8 12,2 506,6 19,40 0 22,6 3 021 1189 303 2 639 1088 280 211 1176 270 1265 8,9 1626 9 173 16,1 2 665 1401 0 436,2 1901 352 211 497 3,75 ? 24 1 182 270 ? 25,4 13 024 7152 464,1 3 638 5 984 1257 783,5 3 495 493,35 2 028,5 45,1 1 7 102,4 fl 454,5 S 467,7 B 86 8 TELEMATIKNÄT Stöd TEN budgetpost B5-721 71,8 47,36 44 25,4 188,5 | 10 11 12 13 14 Pengarna ar utbetalda. Januari - oktober 1997. Undertecknade kontrakt TEN och TEN-relaterade projekt Omfattar vanligen anslag som beviljats för perioden 1996-1999. ISSN 1024-4506 KOM(97) 654 slutlig DOKUMENT SV 01 11 07 10 Katalognummer : CB-CO-97-669-SV-C ISBN 92-78-28462-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg io


title: Comunicación de la Comisión - Nombramiento de los miembros del Comité científico, técnico y económico de la pesca

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
appointment of staff
fishing industry
scientific committee (EU)
technical committee (EU)

formats: html pdfa1b print


title: 98/157/EF: Kommissionens beslutning af 5. november 1997 om en støtte, som Spanien påtænker at yde Astilleros Zamacona SA til fem slæbebåde (Kun den spanske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
control of State aid
infringement of EU law
shipbuilding

formats: html pdf print

text: L 50/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 5. november 1997 om en støtte, som Spanien p(cid:134)tænker at yde Astilleros Zamacona SA til fem slæbeb(cid:134)de (Kun den spanske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (98/157/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 90/684/EØF af 21. december 1990 om støtte til skibsbygningsindustrien (1), ændret ved direktiv 94/73/EF (2), særlig artikel 4, stk. 3, efter at have givet de berørte parter en frist til at frem- sætte deres bemærkninger, jf. artikel 93, stk. 2, under henvisning til disse bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I Den 20. november 1996 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, for at undersøge en anmodning fra de spanske myndigheder om forlængelse af den tre(cid:134)rige leveringsfrist i artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/684/EØF for fem slæbeb(cid:134)de, som et i Bilbao, Astilleros Zamacona SA (i det lille værft følgende benævnt »Zamacona«), indgik kontrakt om i december 1991. Hvis denne anmodning blev efter- kommet, ville værftet kunne modtage støtte p(cid:134) 9 % pr. kontrakt i forbindelse med de p(cid:134)gældende skibe (dvs. op til den gældende maksimumsgrænse i 1991). Efter artikel 4, stk. 3, i direktivet om støtte til skibsbyg- ningsindustrien er maksimumsgrænsen for en kontrakt den, der er gældende p(cid:134) datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt, undtagen n(cid:134)r skibet leveres senere end tre (cid:134)r efter undertegnelsen af den endelige kontrakt. I s(cid:134)danne tilfælde er maksimumsgrænsen for den p(cid:134)gæl- dende kontrakt den, der var gældende tre (cid:134)r før datoen for skibets levering. Da skibene i det foreliggende tilfælde ikke blev leveret før 1995/96, ville den gældende maksi- mumsgrænse for støtten derfor normalt være 4,5 %. Efter artikel 4, stk. 3, andet afsnit, kan Kommissionen dog forlænge den tre(cid:134)rige leveringsfrist, n(cid:134)r dette er berettiget p(cid:134) grund af det p(cid:134)gældende skibsbygningspro- jekts komplicerede tekniske karakter eller p(cid:134) grund af forsinkelser som følge af uventede og betydelige, undskyl- dende forstyrrelser, skibsværfts arbejdsprogram. som indvirker p(cid:134) et Da Kommissionen ikke var sikker p(cid:134), at disse betingelser var opfyldt, besluttede den at indlede proceduren. Beslutningen om at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2, blev meddelt den spanske regering ved Kommis- sionens skrivelse SG(96) D/10713 af 6. december 1996. Skrivelsen blev desuden offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) med en opfordring til de øvrige medlemsstater og andre interesserede parter til at frem- sætte deres bemærkninger. (1) EFT L 380 af 31. 12. 1990, s. 27. (2) EFT L 351 af 31. 12. 1994, s. 10. (3) EFT C 58 af 25. 2. 1997, s. 8. 20. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 50/39 II vægge i maskinrummene, ny udformning af brændstof- tanke, kraftigere hjælpemotorer, bedre brandslukningsud- styr og ændringer i skorstene og broer for at forbedre synsvidden. Som led i proceduren fremsendte de spanske myndig- heder deres bemærkninger ved skrivelse af 24. januar 1997. Disse bemærkninger blev suppleret med yderligere oplysninger p(cid:134) to uformelle møder mellem Kommissio- nens tjenestegrene og repræsentanter for værftet den 10. april 1997 og den 28. maj 1997 samt gennem senere bilaterale kontakter. Som led i proceduren modtog Kommissionen desuden bemærkninger fra to medlemsstaters regeringer (Dan- mark og Det Forenede Kongerige), som begge, i lighed med Kommissionen, fandt det tvivlsomt, om den fore- sl(cid:134)ede forlængelse af leveringsfristen var forenelig med direktiv 90/684/EØF. Den britiske regering p(cid:134)pegede især, at en række værfter i følsomme regioner i Det Forenede Kongerige byggede slæbeb(cid:134)de i direkte konkur- s(cid:134)som Zamacona. rence med Kommissionen videregav den spanske regering ved skrivelse af 21. april 1997 og opfor- drede den til at fremsætte sine bemærkninger dertil. Disse bemærkninger indgik ved skrivelse af 12. maj 1997. bemærkningerne spanske værfter, til III De spanske myndigheder gentog i denne forbindelse, at man p(cid:134) grundlag af de tidligere fremsendte oplysninger m(cid:134)tte betragte Zamaconas problemer som »uventede og betydelige undskyldende forstyrrelser, som indvirker p(cid:134) et skibsværfts arbejdsprogram«. For at underbygge denne p(cid:134)stand fremsatte de en række argumenter, der er sammenfattet i det følgende. a) Ændringer i havnelovgivningen Lov 27/1992 af 24. november 1992 om statshavnene og handelsfl(cid:134)den, som medførte nye ændrede regler for havnetjenester, herunder lodsning, var ikke forudset, da kontrakterne om de fem slæbeb(cid:134)de blev undertegnet i december 1991. Ifølge de spanske myndigheder medførte lovens ikraft- træden en betydelig, undskyldende forstyrrelse i værftets arbejdsprogram. b) Anlæg af en ny udrustningskaj ingen nøjagtige tidsfrister Ifølge de spanske myndigheder medførte det en uventet forstyrrelse i Zamaconas arbejdsprogram, at havnemyn- dighederne i Bilbao (der ejer det landomr(cid:134)de, hvor Zama- cona driver sin virksomhed) anlagde en ny kaj. Værftets aftale med havnemyndigheden af 10. oktober 1991 inde- for afslutningen af holder arbejdet eller udførlige oplysninger om arbejdets art, men værftet hævder, at det modtog mundtlige forsikringer om, at arbejdet ville være afsluttet inden den 30. april 1992. Alligevel blev det først p(cid:134)begyndt den 19. maj 1992 og afsluttet den 4. maj 1993. Desuden var den nye kaj ikke parat til at blive taget i brug fuldt ud før juni 1994, efter at værftet havde gennemført yderligere arbejder og instal- leret de nødvendige faciliteter (kraft, vand, brændstof- tanke, kraner, brandslukningsudstyr, værksteder osv. ). værftets tidligere udrustningsomr(cid:134)de Med hensyn til arbejdets indvirkning p(cid:134) Zamaconas program, medførte arbejdet opførelse af spunsvægge omkring et omr(cid:134)de, der stødte op til Zamaconas anlæg, derefter opfyldning af omr(cid:134)det, nedrivning af en mole samt omkring opførelse af den nye kaj. Opførelsen af spunsvæggene og opfyldningen betød, at 40-50 lastbiler dagligt skulle gennem værftet, værftsarbejdet. hvilket Desuden skulle den gamle udrustningskaj og hovedbed- dingen bemandes, indtil den nye kaj var opført, fordi de gav adgang til og udgjorde en del af byggepladsen. Ifølge Zamacona betød dette, at to skibe, der var ved at blive bygget, m(cid:134)tte færdiggøres under vanskelige forhold, og at de øvrige skibe m(cid:134)tte bygges p(cid:134) land i reparationshallen. forsinkede Den nye lov betød, at de kommercielle beslutninger, rederne havde truffet et (cid:134)r før dens ikrafttræden, blev tilsidesat. Dette medførte ændringer i ejerforholdene for fire af skibene, fælles driftsordninger osv. Da lovgiv- ningen lagde vægt p(cid:134) sikkerhed, blev der desuden fore- følgende ændringer i specifikationerne: dobbelte taget Den negative indvirkning p(cid:134) Zamaconas produktivitet kan ifølge de spanske myndigheder p(cid:134)vises ved en analyse af Zamaconas aktiviteter i hovedtræk siden 1988, som det fremg(cid:134)r af følgende tabel: L 50/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 98 Tidligere periode 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Kontrakter, der tr(cid:134)dte i kraft 6 4 3 18 5 14 6 16 5 14 I alt 5 11 15 4 4 4 4 4 4 5 9 6 10 5 9 I alt I alt I alt Køllægning Søsætning Leveringer Arbejdsstyrke Omsætning (mia. ESP) Omsætning pr. person (mia. ESP) 15 33 6 20 4 20 3 17 54 3 36 4 24 5 25 7 24 50 1 37 5 29 6 31 4 28 74 11 48 8 37 6 37 7 35 76 8 56 12 49 11 48 12 47 82 1 695 2 176 2 013 2 840 3 941 31,39 43,52 27,20 37,37 48,06 Disse tal viser ifølge de spanske myndigheder, at: (cid:190) antallet af kontrakter var lavest i 1993 (cid:190) arbejdet ifølge ordrebøgerne for 1992 og 1993 ikke kunne afsluttes p(cid:134) tilfredsstillende m(cid:134)de, idet køllæg- ning og levering faldt b(cid:134)de absolut og relativt set (cid:190) produktionen steg til et tilfredsstillende niveau i 1994, s(cid:134) snart arbejdet var afsluttet. Tallene for omsætning, arbejdsstyrke og omsætning pr. person skulle tilsvarende vise, at væksten aftog i 1993 i forhold til 1991 og 1992 (til trods for overtagelsen af Ardeag-værftet (cid:190) se litra c)), men tog til igen i 1994. c) Overtagelse af Ardeag-værftet De spanske myndigheder har forklaret, at Zamaconas handlingsprogram fra 1991-1993 blev godkendt af indu- striministeriet den 18. marts 1992. Inden for rammerne af en mere omfattende omstrukturering af den spanske skibsbygningsindustri overtog Zamacona Ardeag-værftet, inklusive dets ordrebog og arbejdsstyrke, fra den 1. januar 1993. Som følge heraf fremlagde Zamacona en revideret plan i december 1992, der blev godkendt af ministeriet den 10. marts 1993. De spanske myndigheder erkender, at overtagelsen ikke i sig selv begrunder den forsinkede levering af de fem slæbeb(cid:134)de, men fastholder, at den sammen med de øvrige forhold p(cid:134) det p(cid:134)gældende tidspunkt førte til en uventet og betydelig, undskyldende forstyrrelse. Forstyrrelsen var uventet, fordi overtagelsen ikke var planlagt, da kontrak- terne om de fem slæbeb(cid:134)de blev undertegnet, og undskyldende, fordi overtagelsen medførte en nedskæring i to værfters nettokapacitet og dermed bidrog til den nødvendige strukturtilpasning inden for denne sektor. De spanske myndigheder mener desuden, at forstyrrelsen var betydelig, fordi overdragelsen af Ardeags ordrebog, herunder det igangværende arbejde, medførte ekstraar- bejde, som skabte forsinkelser i Zamaconas oprindelige var produktionsprogram. Zamacona hævder, forpligtet til at prioritere Ardeags kontrakter højest og ansl(cid:134)r den ekstra arbejdsbyrde i denne forbindelse til i alt 78 846 mandtimer (to skibe, der skulle færdiggøres, to nybygninger og diverse reparations- og ombygningsar- bejder, der skulle gennemføres i 1993 og 1994), hvilket Zamacona havde beregnet ti m(cid:134)neders arbejde p(cid:134) grundlag af m(cid:134)nedsgennemsnittet af effektive mandtimer i perioden 1993-1995. lidt over at det til At overtagelsen var en frivillig beslutning, er ifølge de spanske myndigheder irrelevant for afgørelsen af, om der tale om en uventet og betydelig, undskyldende var forstyrrelse i Zamaconas arbejdsprogram, da det ikke er fastsat i direktiv 90/ 684/EØF, at forstyrrelsen skal skyldes udefra kommende forhold. i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, 20. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 50/41 IV tilfælde p(cid:134) grund af et enkelt komplicerede tekniske karakter. skibsbygningsprojekts Det skal erindres, at det i artikel 4, stk. 3, første afsnit, i direktiv 90/684/EØF er fastsat, at maksimumsgrænsen for en kontrakt er den, der er gældende p(cid:134) datoen for under- tegnelsen af den endelige kontrakt. Denne regel finder dog ikke anvendelse p(cid:134) et skib, der leveres senere end tre (cid:134)r efter datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. I s(cid:134) fald er maksimumsgrænsen for den p(cid:134)gæl- dende kontrakt den, der var gældende tre (cid:134)r før datoen for skibets levering. Form(cid:134)let med sidstnævnte bestem- melse er at forhindre værfterne i at omg(cid:134) den gradvise sænkning af maksimumsgrænsen for støtte ved at accep- tere ordrer ved kalender(cid:134)rets udgang, lige før der sker en ny sænkning af maksimumsgrænsen, uden at det er rea- listisk, at skibene færdiggøres inden for en rimelig frist. I det foreliggende tilfælde havde skibene en kontrakt- værdi p(cid:134) under 10 mio. ECU. I december 1991, hvor kontrakterne blev undertegnet, var maksimumsgrænsen for støtte 9 %. Men som anført nedenfor blev skibene først leveret i andet halv(cid:134)r 1995/begyndelsen af 1996, og den tre(cid:134)rige leveringsfrist blev dermed overskredet med perioder p(cid:134) mellem syv og 14 m(cid:134)neder. Maksimums- grænsen for støtte til disse kontrakter bør derfor være den, der gjaldt tre (cid:134)r før leveringen af slæbeb(cid:134)dene, dvs. de 4,5 %, der gjaldt i 1992-1993. komplicerede skibsbygningsprojekts I direktivets artikel 4, stk. 3, andet afsnit, er det dog fastsat, at Kommissionen kan forlænge den tre(cid:134)rige leve- ringsfrist, n(cid:134)r dette er berettiget p(cid:134) grund af det p(cid:134)gæl- tekniske dende karakter eller p(cid:134) grund af forsinkelser som følge af uven- tede og betydelige, undskyldende forstyrrelser, som indvirker p(cid:134) et skibsværfts arbejdsprogram. De spanske myndigheders anmodning er baseret p(cid:134) sidstnævnte begrundelse, og de fastholder, at det ikke vil skade konkurrencevilk(cid:134)rene inden for skibsbygningsindustrien, hvis anmodningen efterkommes. Det vil dog give Zama- cona mulighed for at f(cid:134) udbetalt større støtte, end værftet ellers er berettiget til, hvorved det vil opn(cid:134) en fordel frem for andre værfter. Hvis anmodningen efterkommes, vil det desuden danne præcedens, idet Kommissionen hidtil har fortolket direktivets artikel 4, stk. 3, andet afsnit, snævert og kun har godkendt en forlængelse af fristen i et V P(cid:134) baggrund af en analyse af oplysningerne om kontrak- terne er der i praksis sket følgende i denne sag: de fem kontrakter blev undertegnet i december 1991 (sammen med elleve andre kontrakter, hvoraf kun (cid:130)n tr(cid:134)dte i kraft). Fristen for ikrafttrædelsen (kontrakternes punkt 18) blev udsat til forskellige datoer mellem den 30. april 1992 og den 30. december 1992 og var betinget af en udbetaling fra rederens side. Det var nærmere angivet i kontrak- ternes punkt 10, at byggeperioden ville være 14 m(cid:134)neder fra kontraktens (undtagen i forbindelse med kontrakt 300, hvor fristen var 14-16 m(cid:134)neder), medmindre værftet underrettede rederne om, at disse frister ikke kunne overholdes af (cid:134)rsager, der l(cid:134) uden for Zamaconas kontrol (dvs. force majeure). Ifølge punkt 18 i alle kontrakter, bortset fra kontrakt 300, ville kontrakterne være ugyldige, hvis ikke de var tr(cid:134)dt i kraft inden den fastsatte frist. ikrafttrædelsestidspunkt skibenes specifikationer Den 25. november 1992 blev to kontrakter (318 og 319) ændret, og fristen for ikrafttrædelse blev forlænget til senest den 31. juli 1994 (dvs. en forlængelse af den oprin- delige frist med 19 m(cid:134)neder). I forbindelse med kontrakt 318 og 319 blev der den 20. december 1993 og den 5. marts 1994 undertegnet tillæg om henholdsvis ændring af i begge tilfælde medførte et mindre fald i kontraktprisen) og kontrak- ternes ikrafttrædelse. Med hensyn til kontrakt 300 og 301 blev der undertegnet tillæg den 10. maj 1994 om ændring af skibsspecifikationerne (hvilket medførte en forhøjelse af kontraktprisen p(cid:134) næsten 30 %) og om kontrakternes ikrafttrædelse. (Et yderligere tillæg til kontrakt 301 blev tilsyneladende undertegnet den 28. april 1995, men der foreligger ingen nærmere oplysninger herom). (hvilket Et tillæg til kontrakt 320 blev undertegnet den 20. marts 1994 om ændring af skibsspecifikationerne (hvilket betød en mindre forhøjelse af kontraktprisen) og om kontrak- tens ikrafttrædelse. Endelig blev fire af de fem kontrakter overdraget til andre redere i 1994, efter at de var tr(cid:134)dt i kraft. Denne udvikling kan sammenfattes i følgende tabel: Nr. Kontrakt- dato Oprindeligt ikrafttræ- delsestidspunkt Ændring af kontrakten Tillæg nr. 1 Nyt ikrafttræ- delsestidspunkt Tillæg nr. 2 Faktiske ikrafttrædel- sestidspunkt Overdra- gelse af kontrakten Frist for skibs- bygning Faktiske leverings- tidspunkt 300 16. 12. 91 30. 4. 92, betinget af rederiets udbetaling 10. 5. 94 10. 2. 94 10. 5. 94 12. 5. 94 14 - 16 m(cid:134)neder 19. 10. 95 L 50/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 98 Nr. Kontrakt- dato Oprindeligt ikrafttræ- delsestidspunkt Ændring af kontrakten Tillæg nr. 1 Nyt ikrafttræ- delsestidspunkt Tillæg nr. 2 Faktiske ikrafttrædel- sestidspunkt Overdra- gelse af kontrakten Frist for skibs- bygning Faktiske leverings- tidspunkt 301 30. 12. 91 30. 11. 92, betinget af rederiets udbetaling og skriftlige bekræf- telse 10. 5. 94 10. 2. 94 28. 4. 95 10. 5. 94 22. 12. 94 14 m(cid:134)neder 14. 5. 96 318 27. 12. 91 30. 12. 92, betinget af rederiets udbetaling og skriftlige bekræf- telse 25. 11. 92 20. 12. 93 31. 7. 94, betinget af rederiets udbetaling og skriftlige bekræf- telse 5. 3. 94 5. 3. 94 14 m(cid:134)neder 11. 7. 95 319 27. 12. 91 30. 12. 92, betinget af rederiets udbetaling og skriftlige bekræf- telse 320 27. 12. 91 30. 12. 92, betinget af rederiets udbetaling og skriftlige bekræf- telse 25. 11. 92 20. 12. 93 31. 07. 94 5. 3. 94 5. 3. 94, med tillæg nr. 2 6. 3. 94 14 m(cid:134)neder 26. 7. 95 20. 3. 94 20. 3. 94, med be- taling ved tillæg- gets undertegnelse 20. 3. 94 12. 4. 94 14 m(cid:134)neder 19. 10. 95 Det fremg(cid:134)r heraf, at den tre(cid:134)rige leveringsfrist, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/684/EØF, blev overskredet med perioder p(cid:134) mellem syv m(cid:134)neder og 14 m(cid:134)neder; desuden blev de oprindeligt planlagte leverings- tidspunkter i henhold til kontrakterne overskredet s(cid:134)ledes: en forlængelse af leveringsfristen efter direktivets artikel 4, stk. 3, ikke er opfyldt. (cid:190) kontrakt nr. 300: 2 (cid:134)r og 2 m(cid:134)neder (cid:190) kontrakt nr. 301: 2 (cid:134)r og 4 m(cid:134)neder (cid:190) kontrakt nr. 318: 1 (cid:134)r og 4 m(cid:134)neder (cid:190) kontrakt nr. 319: 1 (cid:134)r og 5 m(cid:134)neder (cid:190) kontrakt nr. 320: 1 (cid:134)r og 7 m(cid:134)neder. I betragtning af forsinkelserne i ikrafttrædelsestidspunk- terne og de andre væsentlige ændringer, er det højst tvivl- somt, om nogen af 1991-kontrakterne kan anses for defi- nitive og dermed anses for endelige kontrakter som omhandlet i direktivets artikel 4, stk. 3, første afsnit, der fastsætter maksimumsgrænsen til den, »der er gældende p(cid:134) datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt« (understregning tilføjet). Denne tvivl gælder især kontrakt 301 og 320, der tilsyneladende ville være blevet ugyldige i henhold til bestemmelserne i de oprindelige kontrakter, da rederne ikke opfyldte deres forpligtelser efter punkt 18 vedrørende ikrafttrædelsen, og kontrakt 300 og 301, hvor prisen steg betydeligt. Ovennævnte tilstrækkeligt grundlag for at konkludere, at de relevante betingelser for forhold giver sig selv i VI Hvad ang(cid:134)r de spanske myndigheders argumenter for den ønskede forlængelse, skal Kommissionen i henhold til i direktiv 90/684/EØF artikel 4, stk. 3, andet afsnit, afgøre, om den forsinkede levering af de p(cid:134)gældende skibe skyldtes en uventet og betydelig, undskyldende forstyrrelse i værftets arbejdsprogram. Ingen af de spanske myndigheders argumenter viser, at denne betingelse er opfyldt. Ændringerne i havnelovgivningen var tilsyneladende en uventet begivenhed, der ikke var forudset, da kontrak- terne blev undertegnet i december 1991. Der er dog ikke fremlagt beviser for, at denne uventede begivenhed medførte en forstyrrelse i Zamaconas arbejdsprogram, der forsinkede skibenes levering. Den nye lovgivning skabte kun usikkerhed hos rederierne og fik dem til at udsætte kontrakternes ikrafttrædelse. Rederierne besluttede ogs(cid:134) at foretage betydelige ændringer i skibenes udformning og specifikationer. Dette skyldtes ikke alene de nye lovbestemmelser, men ogs(cid:134) (som bemærket, da proce- duren blev indledt) pesetaens devaluering (der havde forøget omkostningerne, f. eks. til de oprindeligt planlagte tyske drivmotorer, der blev erstattet af billigere motorer), 20. 2. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 50/43 hvilket sammen med behovet for at sikre den nødvendige finansiering fik rederierne til at udsætte kontrakternes ikrafttrædelse. Det er indlysende, at dette, og ikke en forstyrrelse i Zamaconas arbejdsprogram, var (cid:134)rsag til den forsinkede levering af skibene. i december 1991, Opførelsen af den nye udrustningskaj ser ikke ud til at have været en uventet begivenhed p(cid:134) det tidspunkt, hvor kontrakterne blev undertegnet for Bilbaos havn havde tilsyneladende inden dette tidspunkt godkendt et ombygningsprojekt, der ville have betydet nedlæggelse af Zamaconas kajanlæg, som blev anvendt til udrustning og reparation af skibe. Dette rejste i høj grad tvivl om værftets eksistens, indtil Bilbaos havnemyn- digheder og Zamacona i oktober samme (cid:134)r indgik en aftale om, at den nedlagte kaj skulle erstattes af en ny. (der ansl(cid:134)r, at dette svarede til omkring ti m(cid:134)neders arbejde for værftet. Det er dog vanskeligt at følge disse be- regninger, da de er i uoverensstemmelse med oplysnin- gerne om virkningerne af opførelsen af den nye udrust- tilsyneladende omfatter oplysninger om ningskaj Ardeags tidligere arbejdsstyrke og kontrakter og viser, at der kun blev gennemført en enkelt nybygningskontrakt i 1993). Selv om det ansl(cid:134)ede tal p(cid:134) ti m(cid:134)neders ekstra arbejde accepteres, ville det ikke gøre forsinkelsen p(cid:134) langt over ti m(cid:134)neder i de oprindelige leveringstids- punkter for de p(cid:134)gældende skibe berettiget. Som med den nye udrustningskaj foreligger der heller ikke her nogen beviser, der kan underbygge Zamaconas p(cid:134)stande om, at den forstyrrelse, som overtagelsen medførte, var (cid:134)rsag til den forsinkede levering af de p(cid:134)gældende skibe. Dette understreger, at den forsinkede levering af skibene skyldtes rederiernes beslutning om at udsætte kontrak- ternes ikrafttrædelse. Med hensyn til forstyrrelsens omfang havde arbejdet klart negativ indvirkning p(cid:134) Zamaconas aktiviteter i 1992 og indtil maj 1993, selv om det skal bemærkes, at antallet af køllægninger, søsætninger og leveringer ikke synes at have været væsentligt lavere end tidligere, p(cid:134) trods af at værftet hævder det modsatte. Der foreligger dog ikke noget bevis for, at forstyrrelsen medførte en forsinkelse i leveringen af slæbeb(cid:134)dene. Især foreligger der ingen beviser p(cid:134), at Zamacona f. eks. i overensstemmelse med punkt 10 i kontrakterne meddelte rederierne, at leveringen af skibene ville blive forsinket p(cid:134) grund af forstyrrelsen i værftets arbejdsprogram. Dette er ikke overraskende, idet kontrakterne først tr(cid:134)dte i kraft i marts/maj 1994, dvs. næsten et (cid:134)r efter, at arbejdet var afsluttet, og umiddelbart før Zamacona havde udstyret den nye kaj med de nødvendige faciliteter. Overtagelsen af Ardeag-værftet pr. 1. januar 1993 var ikke forudset, da kontrakterne blev undertegnet i december 1991, og var derfor en uventet begivenhed. Den fik ogs(cid:134) betydelige virkninger for Zamacona, der skulle overtage den ekstra arbejdsstyrke og Ardeags ordrebog. P(cid:134) trods af de spanske argumenter var overtagelsen dog en kommer- ciel beslutning, truffet af værftet selv (hvorved det ogs(cid:134) fik mulighed for at modtage investeringsstøtte p(cid:134) i alt 559 mio. ESP); konsekvenserne i form af en forøgelse, og eventuelt en forstyrrelse, af Zamaconas eksisterende arbejdsprogram kunne s(cid:134)ledes ikke være uventede under disse omstændigheder. De spanske myndigheder erkender tilsyneladende selv, at virkningerne ikke var s(cid:134) betydelige, at det gjorde den forsinkede levering af de fem slæbeb(cid:134)de berettiget. Ifølge værftet medførte overtagelsen ekstra arbejde p(cid:134) 78 846 mandtimer to nybygninger udgjorde over 41 000 timer, dvs. over 50 %). Zamacona arbejdet p(cid:134) de (hvoraf VII P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende m(cid:134) det konkluderes, at det er særdeles tvivlsomt, om kontrakt 300, 301, 318, 319 og 320, der blev undertegnet i december 1991, var endelige kontrakter. Det m(cid:134) ogs(cid:134) konkluderes, at den forsinkede levering af de fem slæbeb(cid:134)de i henhold til disse kontrakter ikke skyldtes en uventet og betydelig, undskyl- dende forstyrrelse i Zamaconas arbejdsprogram. Betingel- i direktiv 90/ serne i artikel 4, stk. 3, andet afsnit, 648/EØF er derfor ikke opfyldt, og støtten til disse fem slæbeb(cid:134)de m(cid:134) derfor ikke overstige den maksimums- grænse for støtte, der gjaldt tre (cid:134)r før skibenes faktiske levering, dvs. 4,5 %. En anden beslutning ville skabe præcedens med alvorlige følger for kontrollen med stats- støtten til skibsbygningsindustrien. Da de spanske myndigheder har forsikret, at der ikke er ydet støtte p(cid:134) over 4,5 % til de p(cid:134)gældende kontrakter, er det ikke nødvendigt at kræve støtten tilbagebetalt (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 De spanske planer om at yde støtte til Astilleros Zama- cona SA i form af et direkte tilskud p(cid:134) op til 9 % af kontraktprisen før støtte til fem kontrakter om slæbeb(cid:134)de (kontrakt 300, 301, 318, 319 og 320), der blev undertegnet i december 1991, er uforenelige med fællesmarkedet, da støtten ikke opfylder betingelserne i artikel 4, stk. 3, i direktiv 90/684/EØF. L 50/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 2. 98 Artikel 2 Spanien skal nedbringe den planlagte støtte til de fem kontrakter, s(cid:134)ledes at det sikres, at støtteniveauet i forbindelse med hvert enkelt skib ikke overstiger 4,5 % af kontraktprisen før støtte i overensstemmelse med den fælles maksimumsgrænse for 1992 og 1993, som Kommissionen har fastsat i henhold til artikel 4, stk. 2, 3, og 4, i direktiv 90/684/EØF. Spanien underretter inden to m(cid:134)neder efter meddelelsen af denne beslutning Kommis- sionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 1997. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


title: Information sur la date d'entrée en vigueur de l'accord concernant les relations en matière de pêche entre la Communauté européenne et la république de Lituanie et du protocole fixant les conditions applicables aux associations temporaires d'entreprises et aux sociétés mixtes prévues par l'accord concernant les relations en matière de pêche entre la Communauté européenne et la république de Lituanie

eurovoc_concepts:
Lithuania
agreement (EU)
conservation of resources
cooperation agreement
fisheries policy
inter-company cooperation
protocol to an agreement
sea fish
sea fishing


title: Rozhodnutí Komise ze dne 5. listopadu 1997 o schválení mechanismu podpory malých a středních podniků při zakládání nadnárodních společných podniků v rámci Společenství

eurovoc_concepts:
EU aid
business start-up
eligibility criteria
inter-company cooperation
small and medium-sized enterprises
transnational corporation

text: 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 257 31997D0761 L 310/28 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 13. 11. 1997 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 5. listopadu 1997 o schválení mechanismu podpory malých a středních podniků při zakládání nadnárodních společných podniků v rámci Společenství (Text s významem pro EHP) (97/761/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na rozhodnutí Rady 97/15/ES ze dne 9. prosince 1996 o třetím víceletém programu pro malé a střední podniky (1997 až 2000) (1), a zejména na článek 3 v Evropské unii uvedeného rozhodnutí, (1) (2) (3) (4) (5) vzhledem k tomu, že Komise ve sdělení ze dne 10. července 1996 o integrovaném programu na pod- poru malých a středních podniků (2) zdůraznila neexi- finančního nástroje, který by pomáhal malým stenci a středním podnikům usilujícím o nadnárodní investice; vzhledem k tomu, že Hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 31. října 1996 uvedl (3), že jen velmi omezený počet malých a středních podniků inve- stuje na nadnárodní úrovni a má přístup na nové trhy jiných členských států a že tato skutečnost je způsobena neexistencí vhodného finančního nástroje; ve tomu, že Rada vzhledem k svém usnesení k integrovanému programu ze dne 9. prosince 1996 (4) požádala Komisi, aby povzbudila malé a střední podniky v jejich úsilí zahájit nebo rozvíjet činnost v jiných členských státech odstraňováním překážek, které brání přeshraničním investicím a zakládání společných pod- niků v rámci Evropské unie; vzhledem k tomu, že Rada v přijatém rozhodnutí 97/15/ES dospěla k závěru, že malým a středním pod- nikům, jejichž činnost přesahuje hranice jednoho státu, by měla být poskytnuta pomoc při překonávání všech strukturálních nedostatků; vzhledem k tomu, že závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Amsterodamu ve dnech 16. a 17. června 1997 zdůraznily významnou roli, kterou malé a střední podniky hrají v rámci společného trhu tím, že podporují hospodářský růst a zaměstnanost ve Spole- čenství, a vyzvaly Komisi k předložení iniciativ týkajících se možnosti vytváření pracovních míst; (1) Úř. věst. L 6, 10. 1. 1997, s. 25. (2) KOM(96) 329 konečné znění. (3) Úř. věst. C 56, 24. 2. 1997, s. 7. (4) Úř. věst. C 18, 17. 1. 1997, s. 1. (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) vzhledem k tomu, že Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. května 1996 o Evropské agentuře pro sledování malých a středních podniků (5) vyzývá Komisi, aby prováděla co nejvhodnější opatření za úče- lem posílení spolupráce malých a středních podniků v nadnárodním měřítku; vzhledem k tomu, že státy Evropského hospodářského prostoru vyjádřily o tuto iniciativu zájem; vzhledem k tomu, že malé a střední podniky dostatečně nevyužívají příležitostí, které jim nabízí vnitřní trh, a že se při střetu s globalizací obchodu zmenšují tradiční trhy malých a středních podniků; vzhledem k tomu, že rozvoj společných podniků mezi malými a středními podniky v rámci Společenství umož- ňuje lépe využívat příležitostí vnitřního trhu a zvyšovat objem investic a obchodu a má příznivý dopad na zaměstnanost a hospodářský růst; vzhledem k tomu, že se malé a střední podniky často finančního krytí od setkávají s potížemi při získávání bank určeného na rozvoj nadnárodních společných pod- niků, neboť představují pro finanční instituce zvýšené riziko; vzhledem k tomu, že nadnárodní podporují přenos schopnost účastníků; společné podniky technologií a zvyšují konkurence- vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v článku 4 rozhodnutí 97/15/ES, ROZHODLA TAKTO: Článek 1 Popis iniciativy Iniciativa, která je obsažena v tomto rozhodnutí, se týká společného evropského podnikání (Joint European Venture, dále jen „JEV“) a představuje podporu úsilí malých a středních podniků o zakládání nadnárodních společných podniků v rámci Společenství. (5) Úř. věst. C 166, 10. 6. 1996, s. 238. 258 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 Článek 2 Nejvyšší povolená částka připadající na jeden projekt a výdaje, které lze hradit Účelem příspěvku Společenství spojených se založením společného podniku. je úhrada některých výdajů Nejvyšší povolená částka příspěvku připadající na jeden projekt se stanoví na 100 000 ECU a pokrývá: a) až 50 % výdajů, které lze hradit, tj. nejvýše do částky 50 000 ECU; b) až 10 % celkové výše vynaložené investice. Hradit lze pro účely uvedené v písmenu a) výdaje týkající se vytváření a založení nadnárodního společného podniku tvoře- ného evropskými malými a středními podniky, přičemž nad- národní společný podnik je definován v příloze II a malé a střední podniky jsou definovány v příloze I. Hradit lze zejména výdaje vymezené v příloze III a všechny další výdaje, které mají zásadní význam pro založení společného podniku. Článek 3 Řízení nebo podnik, střední požádat 1. Malý o příspěvek na základě této iniciativy, podá žádost jednomu z finančních zprostředkovatelů sítě JEV uvedené v článku 4. Tento zprostředkovatel žádost posoudí a v případě příznivého stanoviska ji předá Komisi. hodlá který Příspěvek Společenství se vyplatí danému malému nebo 2. střednímu podniku prostřednictvím finančního zprostředkova- tele za podmínek stanovených v odstavcích 3 a 4. Pokud se jedná o uvedených 50 % přípustných výdajů 3. (do nejvyšší možné částky 50 000 ECU), vyplatí se vratná záloha ve výši 50 % (do nejvyšší možné částky 25 000 ECU) ihned po schválení žádosti Komisí. Úhrada zbylých 50 % (do nejvyšší možné částky 25 000 ECU) se provede po předložení doplňujících dokladů o všech vy- naložených výdajích a na základě podrobné závěrečné hodno- tící zprávy, která umožní posoudit proveditelnost společného podniku a předpokládané investice. Poté, co Komise tyto do- klady obdrží, přemění se vratná záloha na dotaci. S ohledem na vynaloženou investici se platba příspěvku 4. omezeného do výše 10 % investované částky provede po vynaložení investice a po prokázání zahájení nové činnosti. třetí Každý malý nebo střední podnik, který obdrží 5. platbu (10 % investice), se musí zavázat, že po dobu pěti let bude Komisi informovat o činnosti vzniklého společného pod- niku, a zejména o počtu vytvořených pracovních míst. Komise vypracuje výroční zprávu na základě předložených informací a v případě potřeby rovněž na základě šetření na místě samém. Článek 4 Výběrové řízení Žádosti se zasílají Komisi prostřednictvím sítě finančních zpro- středkovatelů, kterou tvoří instituce zaměřené na financování investic. Síť se vytvoří na základě výzvy k vyjádření zájmu zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství. Komise posoudí účelnost jednotlivých žádostí s přihlédnutím k cílům programu, zejména jeho dopadu na zaměstnanost. Aby iniciativa uvedená v článku 1 byla účinná co nejdříve, využije se v počáteční fázi sítě finančních zprostředkovatelů programu JOP (1) a Jednotky technické pomoci JOP zaměřené na sledování projektů. Částka odpovídající nejvýše 5 % roz- počtu bude vyčleněna na úhradu nákladů spojených s externím řízením této iniciativy. V Bruselu dne 5. listopadu 1997. Za Komisi Christos PAPOUTSIS člen Komise (1) Úř. věst. C 46, 22. 2. 1991, s. 11. 13/sv. 19 CS Úřední věstník Evropské unie 259 PŘÍLOHA I Definice malého a středního podniku Definicí malého a středního podniku se pro účely této iniciativy rozumí definice uvedená v příloze k doporučení Komise 96/280/ES (1) a malé a střední podniky jsou tedy podniky, které — mají méně než 250 zaměstnanců, — jejich roční obrat buď nepřesahuje částku 40 milionů ECU, anebo jejich konečná roční rozvaha nepřesahuje 27 ECU milionů a — splňují kritérium samostatnosti. Kritérium způsobilosti k výběru se vztahuje na každého ze společníků tvořících společný podnik. Skutečnost, že jeden ze společníků tvořících malý nebo střední podnik toto kritérium nesplňuje, postačuje k tomu, aby projekt nebyl schválen. PŘÍLOHA II Definice společného podniku Pojem „společného podniku“ je nutné vykládat v širším slova smyslu jako jakoukoli formu konsorcia, partnerství nebo společného podniku v užším slova smyslu, přičemž takovým podnikem může být průmyslový podnik, podnik poskytující služby, obchodní podnik nebo podnik provozující řemesla. Musí však být splněny tři podmínky: — cílem projektu je tvorba nových hospodářských činností, včetně investiční činnosti, a vytváření pracovních pří- ležitostí v rámci Společenství. Nezohledňují se přesuny již existujících hospodářských činností ani případy koupě existujících podniků, — všichni společníci musí být aktivní součástí společného podniku a musí nést odpovídající díl odpovědnosti. Nezohledňuje se žádný společný podnik, v němž má jeden ze společníků podíl vyšší než 75 %. Jakákoli změna vlastnictví ve společném podniku v průběhu tří let po podpisu smlouvy s Komisí musí být předložena Komisi za účelem přezkoumání její finanční účasti ve společném podniku, — musí se jednat o nový společný podnik založený alespoň dvěma malými nebo středními podniky ze dvou různých členských států. (1) Úř. věst. L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 260 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 19 PŘÍLOHA III Výdaje, které lze hradit 1. Hradit lze výdaje, které souvisejí s vytvářením a založením společného podniku: — výdaje vzniklé jako součást studie (průzkumy trhu, příprava právního rámce, posouzení dopadů na životní prostředí, technické normy, podnikatelský záměr atd. ), — výdaje na externí odborníky (právníky, poradce, účetní): odměny na základě skutečných nákladů (omezené do 650 ECU denně), dopravné, resp. cestovné, výdaje na ubytování a stravování (v souladu s opatřeními stanove- nými v rámci veřejných zakázek na služby uzavřených s Komisí), — výdaje na interní odborníky (týkající se jejich zahraničních cest): denní diety (200 ECU denně), cestovné a výdaje na ubytování a stravování (v souladu s opatřeními stanovenými v rámci veřejných zakázek na služby uzavřených s Komisí). Finanční náklady a výdaje na vyhledávání společníků jsou nepřípustné. 2. Pokud jde o dotaci pokrývající až 10 % vynaložené investice, rozumí se investicí tvorba hmotných či nehmotných aktiv, zaúčtuje-li se do rozvahy společného podniku jako základní investice, jejíž hodnota se stanoví v souladu s obecně přijatými účetními normami. jakýkoli nákup nebo jakákoli jmění, resp


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil portant application de l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE) n° 1256/96 du Conseil relatifs aux schémas pluriannuels de préférences tarifaires généralisées pour certains produits industriels et agricoles originaires de pays en développement, prévoyant l'exclusion des pays bénéficiaires les plus avancés du bénéfice des préférences tarifaires généralisées

eurovoc_concepts:
agricultural product
developing countries
generalised preferences
industrial product
originating product

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 05. 11. 1997 COM(97)533 final 97/ 0299 (CNS) Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant application de l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE ) n° 1256/96 du Conseil relatifs aux schémas pluriannuels de préférences tarifaires généralisées pour certains produits industriels et agricoles originaires de pays en développement, prévoyant l'exclusion des pays bénéficiaires les plus avancés du bénéfice des préférences tarifaires généralisées (présentée par la Commission) Exposé des motifs La présente proposition de retrait de la Corée du Sud, de Hong Kong et de Singapour de la liste des pays bénéficiaires des préférences tarifaires généralisées est fondée sur l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 (CE) n° 1256/96 du Conseil. Cette disposition envisage l'exclusion des pays les plus avancés à compter du 1er janvier 1998 sur base de critères objectifs et clairement définis. Cette proposition prévoit que les pays bénéficiaires du SPG en sont exclus s'ils disposent d'un revenu par habitant supérieur à 8 210 dollars des Etats-Unis1, à condition que leur index de développement soit supérieur à -1, selon la formule et sur base des données figurant à l'annexe Iî partie 2 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE) n° 1256/96 précités. La Corée du sud, Hong Kong et Singapour remplissent ces critères. L'option retenue repose sur deux principes essentiels : une approche objective et non discriminatoire, d'une part, une approche globale d'autre part incluant dans l'analyse les implications de toutes les autres mesures prises ou à prendre dans le cadre du SPG au 1. 1. 1998. En ce qui concerne l'objectivité de l'approche, il est apparu que le niveau-seuil du revenu par habitant de l'Etat membre ayant celui le plus bas constituait l'indicateur le moins contestable, le plus objectif et le plus actuel de la situation des pays bénéficiaires. Toutefois, l'objectif du SPG étant également d'assurer îa diversification des exportations des pays bénéficiaires, il convenait d'assurer que les pays bénéficiaires n'ayant pas atteint un développement suffisant de leurs exportations de produits manufacturés, tout en disposant de revenus substantiels de leurs exportations de matières premières, puissent continuer d'être encouragés par le SPG dans îa voie d'un développement industriel plus diversifié. En ce qui concerne l'approche globale, les effets modérés de la solution retenue permettent de penser que le principe de neutralité de l'offre SPG sera respecté dans la mesure où l'exclusion des trois pays concernés pourra être contrebalancé par les 1 Chiffres de la Banque Mondiale pour l'année 199S concessions spécifiques en faveur des pays les moins avancés (PMA) prévues dans les conclusions du Conseil affaires générales du 2 juin 1997 et devant entrer en vigueur le 1. 1. 1998. Le retrait des trois pays entraînera l'accroissement, en termes relatifs, de la marge préférentielle des pays non exclus malgré l'inévitable décalage dans le temps des effets bénéfiques de l'exclusion sur les autres pays. Dans cette même approche globale, il doit également être tenu compte de l'entrée en vigueur le 1. 1. 1998 des nouveaux régimes d'encouragement social et environnemental dont les effets positifs doivent aller au-delà du niveau d'offre reflétant le principe de neutralité. Les effets bénéfiques mentionnés ci-dessus, et notamment le rééquilibrage à terme de l'offre SPG sur les pays moins développés, ne devraient pas, bien entendu, être contrecarrés par des effets pervers de certaines des exclusions retenues sur les avantages dont bénéficient d'autres pays dans le cadre des mécanismes du cumul régional. Il convient donc de prévoir le maintien de ces avantages, lorsqu'ils constituent un acquis de longue date, en autorisant les pays exclus à continuer d'approvisionner leurs voisins membres des mêmes groupements régionaux en demi- produits ou en matières de base. Tel est l'objet de la présente proposition sur laquelle le Conseil est invité à se prononcer dans un délai permettant une information suffisamment anticipée des opérateurs concernés avant son entrée en vigueur. Proposition de Règlement (CE) n° 191 du du 1997 portant application de l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE ) n° 1256/96 du Conseil relatifs aux schémas pluriannuels de préférences tarifaires généralisées pour certains produits industriels et agricoles originaires de pays en développement, prévoyant l'exclusion des pays bénéficiaires les plus avancés du bénéfice des préférences tarifaires généralisées LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) n° 3281/94 du Conseil, du 19 décembre 1994, portant application d'un schéma pluriannuel de préférences tarifaires généralisées pour la période 1995- 1998 à certains produits industriels originaires de pays en développement1, et notamment son article 6, vu le règlement (CE) n° 1256/96 du Conseil, du 20 juin 1996, portant application pour la période 1er juillet 1996 au 30 juin 1999 d'un schéma pluriannuel de préférences tarifaires généralisées à certains produits agricoles originaires de pays en développement2, et notamment son article 6, vu la proposition de la Commission, vu l'avis du Parlement européen3, vu l'avis du Comité économique et social4, considérant que les règlements précités prévoient, à l'article 6, que les pays bénéficiaires les plus avancés sont exclus du bénéfice des règlements en question à compter du 1er janvier 1998 sur la base de critères objectifs et clairement définis; considérant qu'il paraît approprié de retenir comme seuil de référence pour l'exclusion des pays les plus avancés le niveau de revenu par habitant de l'Etat membre ayant celui le plus bas, étant entendu qu'il y a lieu de corriger ce seuil, afin de tenir compte de la nécessité pour certains pays de développer davantage leurs exportations de produits 1 JOn°L 348 du 31. 12. 1994, p. 1. 2 JOn°L 160 du 29. 6. 1996, p. 1. 3 JOn°C du 4 JOn°C du ,p. ,p. manufacturés, par une référence complémentaire à l'index de développement repris à l'Annexe II partie 2 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE) n° 1256/96 du Conseil; considérant que cette approche est objective et claire dans la mesure où elle inclut l'indicateur le moins contestable et le plus actuel de la situation des pays bénéficiaires, tout en permettant de maintenir un des objectifs du SPG qui est d'assurer également la diversification des exportations des pays bénéficiaires; considérant que l'exclusion de pays du bénéfice des préférences tarifaires généralisées ne doit pas conduire à priver les pays membres de groupements régionaux, dont des pays exclus seraient également membres, des avantages qu'ils ont tiré par le passé de l'utilisation dans leurs propres fabrications, dans le cadre du cumul régional, de produits originaires desdits pays exclus; que l'interruption de cette facilité irait à l'encontre de l'objectif de l'article 6 des règlements précités, qui est d'opérer une redistribution des avantages du schéma vers les pays moins développés; A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT: Article premier Les critères visés à l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE) n° 1256/96 du Conseil sont les suivants: - produit national brut par habitant supérieur à 8 210 dollars des Etats-Unis pour l'année 1995 selon les données les plus récentes de la Banque mondiale; - index de développement, calculé selon la formule et sur base des données figurant à l'annexe II, partie 2, des règlements (CE) n° 3281/94 (CE) n° 1256/96 du Conseil, supérieur à-1. Ces critères sont applicables cumulativement. Article 2 Le retrait d'un pays ou territoire de la liste des pays ou territoires bénéficiaires des préférences généralisées en vertu des critères visés à l'article premier n'affecte pas la possibilité d'utiliser des produits originaires de ce pays dans le cadre du mécanisme de cumul régional applicable aux groupements régionaux visés à l'article 72 paragraphe 3 du règlement (CE) n° 2454/93 de la Commission modifié par les règlements (CE) nos 3254/94 et 12/97 de la Commission, pour autant que ce pays ait été membre de ce groupement régional depuis l'entrée en vigueur du schéma pluriannuel de préférences applicable au produit en cause et que ledit pays ne soit pas considéré comme le pays d'origine du produit final au sens de l'article 72 bis du règlement (CE) n° 2454/93 précité. Article 3 En vertu des critères visés à l'article 1, les pays et territoire suivants sont retirés de la liste des pays et territoires bénéficiaires des préférences généralisées figurant à l'annexe III des règlements (CE) n° 3281/94 et (CE) n° 1256/96 du Conseil: Corée du Sud Hong Kong Singapour. Article 4 Le présent règlement entre en vigueur le 1er janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat Membre. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil, Le président Fiche financière Intitulé de l'action Projet de proposition de règlement portant application de l'article 6 des règlements (CE) n° 3281/94 du Conseil du 19 décembre 1994 et (CE) n° 1256/96 du Conseil du 20 juin 1996 relatifs aux schémas pluriannuels de préférences tarifaires généralisées pour certains produits industriels et agricoles originaires de pays en développement, prévoyant l'exclusion des pays bénéficiaires les plus avancés du bénéfice des préférences tarifaires généralisées. Base juridique Article 113 du traité Objectif de l'action Ce projet de proposition de règlement a pour objet d'exclure les pays plus avancés des bénéfices tarifaires du SPG, sur base de critères objectifs et clairement définis. Estimation des recettes douanières Sur la base de l'offre SPG calculée par rapport aux importations totales de produits éligibles au SPG en provenance de Hong Kong, Corée du sud et Singapour en 1995 et de l'utilisation moyenne par ces pays du schéma SPG (tous produits confondus), le gain total de recettes douanières résultant de l'exclusion du SPG de ces pays peut être estimé à 40,3 millions d'écus. Importations en 1995 de produits éligibles au SPG en 1997 Perles de recettes douanières estimées pour 1997 Taux moyen d'utilisation du SPG en 1995 1. 100. 380 40. 095 62. 40% Estimation des pertes de recettes douanières qui seront récupérées (droit de douane applicable en 1997) L5. 019 42. 488 30. 434 27,80% 11,40% 3. 142. 389 j J i M il 11. 812 3. 469 40. 300 Corée du Sud Singapour Hong Kong Totales ISSN 0254-1491 COM(97) 533 final DOCUMENTS FR 11 03 10 02 N° de catalogue : CB-C0-97-578-FR-C ISBN 92-78-26726-0 Office des publications officielles des Communautés européennes 1. -2985 Luxembourg


title: Förslag till rådets beslut om godkännande på gemenskapens vägnar av Parcom-beslut 91/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin

eurovoc_concepts:
dangerous substance
industrial pollution
marketing restriction
metallurgical industry
non-ferrous metal

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den, 05. 11. 1997 KOM(97) 540 slutlig 97/0297 (CNS) Förslag till RÂPETS BESLUT OM GODKÄNNANDE PÅ GEMENSKAPENS VÄGNAR AV PARCOM- BESLUT 96/1 OM SUCCESSIV AVVECKLING AV ANVÄNDNINGEN AV HEXAKLORETAN IICKE-JÄRNMETALLINDUSTRIN (framlagt av kommissionen) MOTIVERING INLEDNING 1. Det dokument som härmed läggs fram inför rådet är ett förslag till rådets beslut om att godkänna ett beslut som på gemenskapens vägnar har fattats av Parcom (Parcom-beslut 96/1). Parcom-beslutet avser begränsning av saluföring och användning av hexakloretan och har fattats inom ramen för konventionen om förhindrande av havsföroreningar (1974 års från Pariskonvention). landbaserade källor 2. Gemenskapen är enligt rådets beslut 75/437/EEG av den 3 mars 19751 part till Pariskonventionen. Enligt samma beslut skall Europeiska kommissionen dvs. representera Pariskommissionen fram gemenskapens ståndpunkt i enlighet med direktiv från rådet. förvaltningsorgan, lägga (Parcom), och kommissionen konventionens gemenskapen skall där i 3. Varje år diskuterar Parcom åtgärder för bekämpande av föroreningar, åtgärder som i form av Parcom- den sedan med tre fjärdedelars majoritet kan anta rekommendationer och Parcom-beslut. BAKGRUND saluföringen och användningen av hexakloretan 4. 1992 och 1993 fattade Parcom två beslut - Parcom-besluten 92/4 och 93/1 - i syfte att begränsa icke- järnmetallindustrin. Eftersom inte alla medlemsstater är fördragsslutande parter till Parcom, skulle detta leda till en uppsplittring av den inre marknaden. Även om gemenskapen har befogenheter inom detta område, hade gemenskapen av nedan angivna skäl inte förhandlingsmandat för dessa beslut, och den var heller inte med om att fatta dem. i 5. Enligt artikel 130r. 4 i EG-fördraget har gemenskapen befogenhet att samarbeta med tredje land i miljöfrågor. Vidare har gemenskapen enligt artikel 100a och rådets direktiv 76/769/EEG befogenheter att begränsa saluföring och användning av farliga ämnen och beredningar. EGTL 194,25. 7. 1975, s. 5. Parcom-beslut 92/4 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i sekundäraluminiumindustrin och i primäraluminium industrin med integrerade gjuterier; Parcom-beslut 93/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke- järnmetallindustrin. EGTL262, 27. 9. 1976, s. 201. Z tillnärmning av Rådets direktiv 76/769/EEG är ett medlemsstaternas lagar och andra författningar som rör begränsning av saluföringen och användningen av vissa farliga ämnen. Direktivet kan genom ändring utvidgas till att omfatta fler farliga ämnen eller beredningar. ramdirektiv om 6. I december 1994 lade kommissionen fram ett förslag till rådet om ändring av direktiv 76/769/EEG i syfte att införliva Parcom-besluten 92/4 och 93/1 med gemenskapsrätten. Europaparlamentet föreslog i sitt yttrande av den 20 september 1994 två ändringar av det föreslagna direktivet. Enligt det första ändringsförslaget skulle ytterligare ett undantag från förbudet ges till aluminiumgjuterier som använder mycket små mängder hexakloretan. Det andra ändringsförslaget gällde direktivets ikraftträdande. Det första ändringsförslagets extra undantag skulle i praktiken inte ha någon effekt på miljön, eftersom det bara rör 2 % av användningen av hexakloretan. Däremot skulle det rädda över 100 små och medelstora företag med flera tusen anställda från undergång. Kommissionen gick med på båda ändringsförslagen och anpassade sitt förslag därefter. 7. Gemenskapen bör emellertid inte godta bristande överensstämmelse mellan internationella åtaganden. Därför var det viktigt att se till att de befintliga Parcom- besluten ändrades. Kommissionen överlämnade sålunda en rekommendation om ett beslut av rådet som gav kommissionen rätt att föreslå en ändring av Parcom- besluten 92/4 och 93/1 och att i samband därmed förhandla på gemenskapens vägnar. 8. Rådet gav förhandlingsmandaten den 4 mars 1996. Kommissionen inledde förhandlingar i Parcom i enlighet med rådets förhandlingsdirektiv. I juni 1996 fattade Parcom så beslut 96/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin. I detta beslut hade de begärda ändringarna tagits med. 9. Parallellt med detta har rådet antagit direktiv 97/16/EG6, som är den femtonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar), och därigenom har hexakloretan infogats i bilaga I till rådets direktiv 76/769/EEG. Därigenom står Parcom-beslut berörda gemenskapslagstiftningen. överensstämmelse med 96/1 den nu i EGTC382, 31. 12. 1994, s. 35. EGTC269, 16. 10. 1995, s. 63. EGTL 116, 6. 5. 1997, s. 31. 1 förslag till RÅDETS BESLUT OM GODKÄNNANDE PÅ GEMENSKAPENS VÄGNAR AV PARCOM- BESLUT 96/1 OM SUCCESSIV AVVECKLING AV ANVÄNDNINGEN AV HEXAKLORETAN IICKE-JÄRNMETALLINDUSTRIN EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i förening med artikel 228. 2 första meningen och 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Europaparlamentets yttrande , och med beaktande av följande: Den 3 mars 1975 anslöt sig gemenskapen till konventionen om förhindrande av havsföroreningar från landbaserade källor (Pariskonvention)3 och blev därigenom havsföroreningar från landbaserade källoi fördragsslutande part till denna konvention. Pariskonventionens förvaltningsorgan - Pariskommissionen (Parcom) - kan vidta åtgärder för bekämpande av föroreningar och har sålunda fattat Parcom-beslut 96/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin. Kommissionen har deltagit i antagandet av Parcom-beslutet 96/1 i överensstämmelse med det tillstånd som utfärdats av rådet och med de förhandlingsdirektiv som fastställts i detta sammanhang. Hänvisning till Europaparlamentets yttrande. EGTL 194,25. 7. 1975, s. 5. V I rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) , senast ändrat genom direktiv 97/16/EG' av den 10 april 1997 förs hexakloretan upp på förteckningen över farliga ämnen i bilaga I till direktiv 76/769/EEG. Bestämmelserna i Parcom-beslut 96/1 överensstämmer med direktiv 76/769/EEG. Det är därför önskvärt att gemenskapen godkänner Parcom-beslut 96/1. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. Parcom-beslutet 96/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin godkänns härmed på gemenskapens vägnar. Texten till nämnda beslut är bifogad detta beslut. 2. Kommissionen bemyndigas härmed att anmäla detta godkännande till Paris kommissionen. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 4 5 EGTL 262, 27. 9. 1976, s. 201. EGTL 116, 6. 5. 1997, s. 31. S XI/482/97/SV - Part 2 Annex 1 OSLO- OCH PARISKONVENTIONERNA FÖR FÖRHINDRANDE AV HAVSFÖRORENINGAR OSLO- OCH PARISKOMMISSIONERNAS GEMENSAMMA MÖTE OSLO 17-21 JUNI 1996 Parcom-beslut 96/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin Med hänvisning till Parcom-beslut 92/4 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i sekundäraluminiumindustrin och i primäraluminiumindustrin med integrerade gjuterier, med hänvisning till Parcom-beslut 93/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke-järnmetallindustrin, och med beaktande av följande: toxiska, beständiga och biologiskt Organiska halogenföreningar svårnedbrytbara förorsakar havsföroreningar för vilka behovet av åtgärder är angeläget. som är Dessa föreningar är upptagna i Pariskonventionens förteckning över ämnen med prioritet i fråga om åtgärder. Hexakloretan har hittills använts i icke-järnmetallindustrin, huvudsakligen för avgasning i magnesium- och koppargjuterier. Det finns redan andra system och alternativa ämnen som kan ge likvärdig eller till och med bättre teknisk verkan och kapacitet, och vissa av de alternativa metoderna innebär mindre miljörisker. Begränsade undantag krävs för vissa tillämpningar inom framställning av magnesium- och aluminiumlegeringar för att ge de små och medelstora gjuterierna en rimlig tidsfrist för omställning. fördragsslutande parterna De havsföroreningar från landbaserade källor har fattat detta beslut: till konventionen för förhindrande av 1. Program och åtgärder G 1. 1 All användning av hexakloretan i aluminiumindustrin (inbegripet integrerade och icke-integrerade aluminiumgjuterier) skall så långt det är möjligt vara avvecklad senast den 31 december 1996 och allra senast den 31 december 1997. 1. 2 All användning av hexakloretan i andra icke-järnmetallindustrier skall vara avvecklad senast den 31 december 1997. 1. 3 Som undantag från detta beslut far hexakloretan användas a) för kornraffinering av magnesiumlegeringarna AZ 81, AZ 91 och AZ92, b) i icke-integrerade aluminiumgjuterier som framställer specialgjutgods för användningsområden där det fordras hög kvalitet och höga säkerhetsnormer och där förbrukningen är mindre än 1,5 kg hexakloretan per dag i genomsnitt. Behovet av dessa undantag kommer att ses över 1998. 1. 4 De ansvariga myndigheterna skall bedöma riskerna och fördelarna med de alternativa metoder som är möjliga. 2. Ikraftträdande 2. 1 Detta beslut ersätter Parcom-besluten 92/4 och 93/1 med verkan från det datum då sekretariatet har mottagit bekräftelse från fördragsslutande parter, vilka representerar minst tre fjärdedelar av det sammanlagda antalet röster i Pariskommissionen, om att de är i stånd att godkänna beslutet. 2. 2 Detta ersättande beslut kommer att gälla för respektive fördragsslutande part från och med det senaste av följande datum: a) b) det datum som nämns i punkt 2. 1, eller det datum när den fördragsslutande parten lämnar nämnda bekräftelse till sekretariatet. 3. Rapporter om genomförandet 3. 1 Rapporter om genomförandet av detta beslut skall lämnas till det berörda möte med OSPAR-arbetsgruppen föregå OSPAR-mötet 1999. Rapporterna skall så långt det är möjligt följa mallen i bilagan. skall som * Bilaga Mall för rapportering om genomförandet av Parcom-beslut 96/1 om successiv avveckling av användningen av hexakloretan i icke- järnmetallindustrin Fördrags slutande part Förbehåll Ej tillämpligt4 Lag SÄTT FÖR GENOMFÖRANDE1^ Frivillig Förvaltnings åtgärd överens kommelse Belgien Danmark Finland3 Frankrike Tyskland Island Irland Neder länderna Norge Portugal Spanien Sverige Förenade kungariket EG Luxemburg0 Schweiz3 Uppge vilka särskilda åtgärder som vidtagits för att genomföra beslutet. Uppge om det uppstått några särskilda problem, t. ex. av praktisk eller juridisk natur, vid genomförandet av beslutet. Om beslutet inte har genomförts fullt ut skall skälen tydligt anges och planerna för fullständigt genomförande beskrivas. Uppge varför beslutet inte är tillämpligt. Fördragsslutande part till OSPAR-konventionen. Har undertecknat Pariskonventionen och OSPAR-konventionen. ISSN 1024-4506 KOM(97) 540 slutlig DOKUMENT SV 10 14 15 Katalognummer : CB-CO-97-562-SV-C ISBN 92-78-26204-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas oificiella publikationer L-2985 Luxemburg °>