title: Nariadenie Rady (ES) č. 2320/97 zo 17. novembra 1997, ktorým sa zavádzajú konečné antidampingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku, Českej republike, Rumunsku a Slovenskej republike a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 1189/93 a zastavuje konanie v súvislosti s týmito dovozmi s pôvodom v Chorvátskej republike

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 329 31997R2320 L 322/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 25. 11. 1997 NARIADENIE RADY (ES) č. 2320/97 zo 17. novembra 1997, ktorým sa zavádzajú konečné antidampingové clá na dovoz určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku, Českej republike, Rumunsku a Slovenskej republike a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 1189/93 a zastavuje konanie v súvislosti s týmito dovozmi s pôvodom v Chorvátskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decem- bra 1995 o ochrane pred dampingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho člá- nok 9 ods. 4, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s Poradným výborom, keďže: (1) (2) A. POSTUP Nariadením (EHS) č. 1189/93 (2) Rada zaviedla konečné antidampingové clá na dovozy určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku a Chorvátskej republike. Colná sadzba bola stanovená na 21,7 % pre Maďarsko, 10,8 % pre Poľ- sko a 17,4 % pre Chorvátsku republiku. Komisia popritom uznala záväzky (3) ponúknuté maďarskými, poľskými a chorvátskymi vývozcami. Dňa 31. augusta 1996 Komisia uverejnila v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (4) oznámenie o začatí pred- bežného preskúmania nariadenia (EHS) č. 1189/93 v súvi- slosti s dovozmi určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Maďarsku, Poľsku (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 2331/96 (Ú. v. ES L 317, 6. 12. 1996, s. 1). (2) Ú. v. ES L 120, 15. 5. 1993, s. 34. (3) Ú. v. ES L 120, 15. 5. 1993, s. 42. (4) Ú. v. ES C 253, 31. 8. 1996, s. 25. a Chorvátskej republike a začala vyšetrovanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 384/96 (ďalej len „základné nariadenie“). republiky, Rumunska a Slovenskej Toto predbežné preverovacie vyšetrovanie bolo začaté súbežne s vyšetrovaním, ktoré sa začalo v rovnaký deň (5) v súvislosti s takýmito dovozmi pochádzajúcimi z Ruska, republiky Českej na základe sťažnosti, podanej Obranným výborom výrob- ného odvetvia oceľových bezšvových rúr Európskej únie (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union). Nariadením (ES) č. 981/97 (6) (ďalej len „dočasné nariade- nie“) Komisia zaviedla dočasné antidampingové clo z dovozu predmetného výrobku pochádzajúceho z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky do Spoločenstva. (3) (4) (5) Po zavedení dočasných antidampingových opatrení nie- ktoré dotknuté strany predložili písomné stanoviská. Týmto stranám bola na ich žiadosť poskytnutá možnosť byť vypočuté Komisiou. Komisia pokračovala vo vyhľadávaní a overovaní všetkých informácií, ktoré pokladala za potrebné pre svoje konečné závery. (6) Dňa 22. mája 1997 boli Asociačné rady, zriadené podľa dohôd medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Českou republikou, Rumunskom a Slovenskou republikou na druhej strane, informované listom o úmysle Komisie zaviesť dočasné opatrenia. (5) Ú. v. ES C 253, 31. 8. 1996, s. 26. (6) Ú. v. ES L 141, 31. 5. 1997, s. 36. 330 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 České, rumunské a slovenské orgány namietali, že Komi- sia konala v rozpore s Európskou dohodou (a najmä s jej článkom 34 ods. 2), keď zanedbala konzultácie pred zača- tím konania, bezprostredne jeho začatí, ale ani pred zave- dením dočasných ciel. Je potrebné pripomenúť, že Komisia musí v prípade prija- tia sťažnosti vyšetriť tvrdenia, ktoré táto sťažnosť obsahu- je. Ak Komisia dôjde k záveru, že sťažovateľ predložil dostatok dôkazov, ktoré zdôvodnia oprávnenosť vyšetro- vania, je povinná podľa ustanovení svojich vlastných anti- dampingových právnych predpisov začať konanie. Pokiaľ ide o právne záväzky Spoločenstva podľa Európskych dohôd, uznáva sa, že sú splnené bezo zvyšku. Tieto dohody stanovujú, že Asociačné rady musia byť o každom prípade dampingu informované hneď, ako orgány dovážajúcej kra- jiny začnú vyšetrovanie. Túto požiadavku Komisia splnila. Európske dohody okrem toho stanovujú, že ak sa uspoko- jivé riešenie nedosiahne do 30 dní od postúpenia záležito- sti Asociačnej rade, dovážajúca strana môže prijať vhodné opatrenia. Keďže v požadovanej lehote sa nenašlo riešenie, Komisia bola oprávnená prijať zodpovedajúce opatrenia; urobila tak 31. mája 1977. Skutočné rozhodnutie o zave- dení dočasných ciel sa prijalo až 21. mája, teda iba krátko pred uplynutím zákonnej lehoty. Komisia však ihneď infor- movala Asociačnú radu a poskytla jej údaje, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie. Konzultácie, najprv samotnými s vývozcami/výrobcami, sa začali o niekoľko dní a pokračo- vali počas celého vyšetrovania, s cieľom dosiahnuť vzá- jomne prijateľné riešenie. Spoločenstvo preto celkom spl- nilo požiadavky Európskych dohôd, a najmä ich článku 34 ods. 2 a ods. 3 písm. b). potom so orgánmi krajiny a (7) V rámci dočasného preverovacieho vyšetrovania Komisia úradne informovala maďarských, poľských a chorvátskych výrobcov/vývozcov a dovozcov, o ktorých bolo známe, že budú dotknutí, zástupcov vyvážajúcich krajín a sťažovateľa a priamo zainteresovaným stranám dala možnosť vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá možnosť byť vypo- čuté Komisiou. Tieto strany predložili svoje písomné sta- noviská, v ktorých vyjadrili svoje názory k záverom vyše- trovania. (8) Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že budú zainteresované, a dostala odpovede od výrobcov zo Spoločenstva, ktorí podali sťažnosť, od piatich spoločností z Českej republiky, od siedmich z Rumunska, od jednej zo Slovenskej republiky, od šiestich z Ruska, od jednej z Maďarska, od šiestich z Poľska a od jednej z Chorvátskej republiky. Komisia dostala odpovede aj od štyroch nezávislých dovozcov v Spoločenstve, od dovozcu pochádzajúceho zo Spoločenstva, obchodne spo- jeného s jednou českou spoločnosťou, a od dvoch dovoz- cov, obchodne spojených so slovenským výrobcom, z kto- rých jeden bol usadený v Spoločenstve a druhý vo Švajčiarsku. Overovacie návštevy, týkajúce sa oboch vyšetrovaní, sa vykonali v týchto spoločnostiach: Výrobcovia v Spoločenstve — Voest Alpine, Kindberg, Rakúsko, — Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Francúz- sko, — Benteler AG, Paderborn, Nemecko, — Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Nemecko, — Dalmine S. p. A. , Dalmine, Taliansko, — Productos Tubulares S. A. , Valle de Trapaga, Španielsko, — Tubos Reunidos S. A. , Amurrio, Španielsko, — Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Švédsko, — ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Nemecko, — Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach- Rosenberg, Nemecko. Dovozcovia, ktorí nie sú obchodne spojení s vývoz- cami — Jannone ARM S. p. A. , Neapol, Taliansko, — Geminvest S. R. L. , Limbiate, Taliansko, — Starval, Marly La Ville, Francúzsko, — Voest Alpine Stahlhandel AG, Linec, Rakúsko. Vývozcovia a dovozcovia/obchodné spoločnosti, ktoré podliehajú novému vyšetrovaniu Dovozca, ktorý je obchodne spojený s dvoma českými výrobcami: — Topham Eisen und Stahlhandelges. m. b. H. , Viedeň, Rakúsko. Dovozcovia, ktorí sú obchodne spojení so slovenským výrobcom: — Pipex International AG, Nidau, Švajčiarsko, — Pipex Italia S. p. A. , Milano, Taliansko (dcérska spoloč- nosť vyššie uvedenej spoločnosti). 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 331 Vývozcovia v Českej republike — Vítkovice a. s. a Vítkovice Export a. s. , Ostrava, — Nová Huť a. s. , Ostrava, — Válcovny trub Dioss and Dioss Trading, Chomutov a. s. , — Ferromet Long Products Ltd, Praha (obchodná spoloč- nosť obchodne spojená so spoločnosťou Nová Huť), — Incos s. r. o. , Praha (nezávislá obchodná spoločnosť). sa týkalo obdobia od januára 1992 do konca obdobia vyšetrovania. (10) Všetky zainteresované strany boli informované o podstat- ných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých vzni- kol zámer odporúčať zavedenie konečných opatrení alebo pozmenenie existujúcich konečných opatrení. Bola im tak- tiež poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli následne po týchto informáciách vyjadriť svoje stanoviská a/alebo ponúknuť záväzky. Vývozcovia v Rumunsku B. VÝROBOK, KTORÝ JE PREDMETOM VYŠETROVANIA — Artrom SA, — Silcotub SA, — Petrotub SA, — Republica SA, — Intertube Ltd. , Bukurešť (obchodník obchodne spojený s SC Republica SA), — SC Metalexportimport vývozca/obchodník), SA, Bukurešť (nezávislý — Sota Company, vývozca/obchodník). Bukurešť (samostatný Vývozcovia v Slovenskej republike — Železiarne Podbrezová a. s. , Podbrezová. Vývozcovia, ktorí podliehajú preverovaciemu vyše- trovaniu Vývozca v Maďarsku — Csepel Tubes Co. Ltd, Budapest. Vývozcovia v Poľsku — Huta Andrzej SA, Zawadzkie, — Huta Batory SA, Chorzów, — Stalexport SA (obchodne spojený obchodník), Katowi- ce. Vývozca v Chorvátskej republike — Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak. V priebehu vyšetrovania chorvátsky vývozca informoval Komisiu, že táto spoločnosť zmenila svoj názov na Zelje- zara Sisak – Sisak Tubemills Ltd. Komisia dospela k záve- ru, že táto zmena v názve nemala žiaden vplyv na nálezy preukázané vyšetrovaním. 1. Príslušný výrobok (11) Výrobky, ktoré sú predmetom obidvoch vyšetrovaní, sú tieto: a) druh bezšvových rúr, zo železa alebo nelegovanej ocele, ktorý je používaný pre ropovody alebo plyno- vody, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm; b) bezšvové rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, iné ako presné rúrky; a c) ostatné rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, iné ako so závitmi alebo vhodné na rezanie závitov, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm súčasnosti znaky KN zatriediteľné pod číselné v 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. V súlade s postojom, ktoré Rada zaujala v nariadení (EHS) č. 1189/93 a ktoré bolo potvrdené v 10 bode odôvodne- nia dočasného nariadenia, všetky bezšvové rúry a rúrky, ktoré patria pod uvedené číselné znaky KN, sa pokladajú za jeden výrobok (ďalej ako „príslušný výrobok“) na účely jed- nak nového vyšetrovania, a jednak preverovacieho vyšet- rovania. 2. Podobný výrobok (12) Všetky bezšvové rúry a rúrky, ktoré sú predmetom oboch vyšetrovaní, boli uznané za podobné vo svojich základ- ných fyzikálnych a technických charakteristických vlastno- stí a vo svojom konečnom použití, bez ohľadu na to, či sa vyrábajú v Spoločenstve, alebo v krajinách, ktoré podlie- hajú vyšetrovaniam. (9) V rámci obidvoch vyšetrovaní bol skúmaný damping za obdobie od 1. septembra 1995 do 31 augusta 1996, ďalej len „obdobie vyšetrovania“. Skúmanie ujmy a pravdepo- dobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy Niektorí vývozcovia tvrdili, že ich výrobky by sa nemali pokladať za podobné výrobkom výrobcov zo Spoločenstva alebo výrobkom ostatných vyvážajúcich výrobcov, pretože existujú kvalitatívne a technické rozdiely a rozdiely v dis- tribučných cestách, v použití a rozdiely vo vnímaní na trhu. 332 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 Zistilo sa však, že príslušný výrobok sa distribuuje podob- nými cestami. Základné používanie a celkové použitie sú podobné. Medzi všetkými dovážanými výrobkami, ktoré podliehajú obidvom vyšetrovaniam a výrobkami, ktoré vyrábajú výrobcovia zo Spoločenstva, je vysoký stupeň vzájomnej zameniteľnosti a následne konkurencie. Taktiež sa uviedli zistenia, že základné technické a fyzikálne vlast- nosti všetkých týchto dovážaných výrobkov sú, až na malé rozdiely, totožné s uvedenými vlastnosťami výrobkov, vyrábanými výrobcami v Spoločenstve, alebo sa im veľmi podobali. Nakoniec, výrobky pochádzajúce z rôznych krajín, na ktoré sa vzťahuje vyšetrovanie, a výrobky vyrábané a predávané v Spoločenstve, sa pokladajú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. na dotazník, obsahovali niekoľko stoviek domácich a vývozných transakcií, ktoré sa nikdy neuskutočnili. Táto skutočnosť bola nielen veľmi klamná, ale viedlo to tiež k tomu, že Komisia nemohla s nijakým stupňom určitosti stanoviť vierohodnú bežnú cenu, ani vierohodnú vývoznú cenu. Bez ohľadu na dôvody takéhoto postupu (a v tejto súvislosti Komisia poukazuje na to, že vysvetlenie, ktoré spoločnosť pôvodne poskytla, nebolo vôbec uspokojivé a bolo celkom odlišné od vysvetlenia, ktoré bolo písomne predložené neskôr) nemožno povedať, že by tento postoj bol v súlade so všeobecne uznávanými zásadami účtovníc- tva. Za daných okolností Komisia nemohla urobiť nič iné ako zamietnuť odpoveď a uplatniť článok 18 základného nariadenia, pretože postupovať iným spôsobom by zname- nalo diskriminovať ostatné spoločnosti, ktoré plne spolu- pracujú pri vyšetrovaní. C. DAMPING PREŠETRENIE ANTIDAMPINGU Pokiaľ ide o otázku zmeny vlastníctva, pretože sa uskutoč- nila po skončení vyšetrovacieho obdobia, nejde o faktor, ktorý je možné pre tento postup pokladať za rozhodujúci (pozri článok 6 ods. 1 základného nariadenia). 1. Česká republika b) Bežná cena a) Spolupráca (13) Spoločnosť, ktorá bola pokladaná za nespolupracujúcu, následne písomne predložila Komisii námietky proti tomuto zaobchádzaniu s odôvodnením, že ustanovenia článku 18 základného nariadenia nie sú na ňu uplatniteľné. Zdôraznila, že nemala v úmysle klamať a tvrdila, že konala podľa svojich najlepších možností; to znamená, že aj keď sa pripustilo, že zoznamy domáceho predaja a predaja na vývoz, dobropisov, údaje o obrate podľa zákazníkov a informácie o výrobných nákladoch zďaleka nie sú doko- nalé, Komisia nemala tieto skutočnosti ignorovať. Spoloč- nosť kritizovala Komisiu taktiež za to, že nevzala dosta- točne do úvahy ťažkosti, ktoré spoločnosť mala v súvislosti s privatizáciou a osobitné problémy Českej republiky pri prechode na trhové hospodárstvo. Nakoniec vyslovila argument, že v apríli 1997 došlo v spoločnosti k zmene vlastníctva (po zastavení výroby v predchádzajúcom mesiaci), a preto by bolo nespravodlivé zaviesť sankcie proti novému vlastníkovi. Dôvody, ktoré viedli Komisiu k tomu, že pokladala jednu z českých spoločností za nespolupracujúcu pri vyšetrovaní, sú uvedené v bode 14 odôvodnenia dočasného nariadenia. Oplatí sa tu pripomenúť, že pri overovaní sa zistilo, že zoz- namy, predložené Komisii ako odpoveď spoločnosti (14) Jeden z českých výrobcov spochybnil metodiku, ktorú používa Komisia na stanovenie bežnej ceny pre jednu sku- pinu výrobkov (pozri bod 16 odôvodnenia dočasného nariadenia); tvrdil najmä to, že nič v základnom nariadení neospravedlňuje postup, keď Komisia vypočítava bežnú cenu iba na základe ziskových predajov, a nie na základe priemeru všetkých predajov v danej skupine výrobkov. Rovnaký výrobca mal námietky proti tomu, že Komisia pri konštrukcii bežnej ceny pre určité skupiny výrobkov pou- žíva ziskové rozpätie, dosiahnuté zo ziskových domácich predajov v iných skupinách výrobkov. Túto požiadavku nebolo možné prijať, pretože je v roz- pore jednak so základným nariadením a jednak s konzi- stentnou praxou inštitúcií Spoločenstva. Pokiaľ ide o prvý bod, ak objem domácich predajov pod jednotkovými nákladmi predstavuje viac ako 20 % predaja, bežná cena je založená iba na ziskových predajoch, v súlade s článkom 2 ods. 4 tretí pododsek základného nariadenia. Pokiaľ ide o druhý bod, Komisia postupovala v súlade s článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, keď uplatňovala ziskové roz- pätie na predaje „podobného výrobku, uskutočnené v rámci bežného obchodného styku vývozcom alebo pre- šetrovaným výrobcom“. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 333 Jeden výrobca mal taktiež námietky proti tomu, že jeho vlastné predajné, všeobecné a administratívne (ďalej len „PVA“) výdavky boli nahradené výdavkami inej, s ním spo- jenej spoločnosti (pozri bod 16 odôvodnenia dočasného nariadenia), so zdôvodnením, že takého výdavky by mali vychádzať zo „skutočných údajov“, ktoré sa týkajú preše- trovaného výrobcu, v súlade s článkom 2 ods. 6 základ- ného nariadenia. Komisia dospela k názoru, že príslušné účtovné doklady, predložené výrobcom, nedostatočne potvrdzujú údaje, ktoré sú uvedené v odpovedi na uvedený dotazník. Spoločnosť potom, čo bola informovaná o záme- roch Komisie, poskytla ďalšie vysvetlenia a tabuľky, ktoré však predstavovali dodatočne neoveriteľné informácie, a preto sa nemohli zohľadniť. Obaja spolupracujúci výrobcovia požiadali o vysvetlenie v súvislosti s vyradením vzájomných predajov zo zozna- mov transakcií, a to z dôvodu, že nie sú vzájomne obchodne spojení a že, aj keby boli, Komisia nepreukázala, že takýto vzťah mal vplyv na ceny. Tento argument nie je možné uznať. Keďže obidve spoloč- nosti majú spoločného akcionára (pozri bod 22 odôvod- nenia dočasného nariadenia a bod 17 odôvodnenia ďalej), sú obchodne spojené. Okrem toho v článku 2 ods. 1 základného nariadenia sa jasne uvádza, že „ceny medzi stranami, ktoré sa javia ako vzájomne obchodne spojené (……), sa nemôžu pokladať za ceny dosiahnuté v bežnom obchodnom styku ( ………), iba ak sa preukáže, že tento vzťah nemá na tieto ceny vplyv“. Keďže to preukázané nebolo, sporné transakcie neboli do zoznamu znovu zara- dené. V súvislosti s bežnou cenou neboli odovzdané ďalšie pri- pomienky a Rada preto potvrdzuje nálezy, uvedené v dočasnom nariadení. c) Vývozná cena (15) Pokiaľ ide o určenie vývoznej ceny, neboli odovzdané žiadne pripomienky. Po preskúmaní ziskových rozpätí, dosiahnutých obchodne nespojenými dovozcami počas prebiehajúceho vyšetrovania sa však vykonala malá úprava ziskového rozpätia zníženého u obchodne spojeného rakúskeho dovozcu (pozri bod 18 odôvodnenia dočasného nariadenia). d) Porovnanie (16) K tomuto bodu neboli odovzdané pripomienky a závery Komisie sa týmto potvrdzujú. (18) e) Dampingové rozpätie (17) Spolupracujúce spoločnosti namietali proti rozhodnutiu Komisie zaviesť dampingové rozpätie na základe porovna- nia váženého priemeru bežných cien s individuálnymi priemeru (namiesto vývoznými váženého cenami vývozných cien), s odôvodnením, že Komisia svoj postup v bode 21 odôvodnenia dočasného nariadenia dostatočne nezdôvodnila. Komisia v uvedenom nariadení konštatovala, že oprávne- nosť jej postupu je preukázaná potrebou vyjadriť celú mieru v praxi používaného dampingu a existenciou štruk- túry vývozných cien, ktoré sa výrazne líšia podľa jednotli- vých členských štátov a období. Komisia preskúmala svoje výpočty a došla k záveru, že rozdiely medzi krajinami v súvislosti s kolísaním vývozných cien nemajú dostatočne zreteľnú štruktúru. Komisia však trvá na svojom zistení, že existovala štruktúra vývozných cien, ktoré sa líšia podľa období a ktorá viedla k výraznému nárastu dampingu (so zreteľnou štruktúrou) po skončení platnosti množstvových obmedzení dňa 31. decembra 1995, a preto sa postup, pri- jatý v dočasnom nariadení, týmto potvrdzuje. Proti rozhodnutiu Komisie zaobchádzať s oboma spolu- pracujúcimi výrobcami ako obchodne spojenými a proti následnému zavedeniu jednotného dampingového rozpä- tia pre týchto výrobcov boli podané dôrazné námietky na základe argumentácie, že obidve spoločnosti majú oddelené vedenie a rozdielnu štruktúru nákladov a ceno- tvorby. Ďalej boli uvedené argumenty, že väčšinový akcio- nár (Fond národného majetku) koná iba ako zverenecký správca a nemá žiaden vplyv na obchodné vedenie spoloč- ností. Komisia zastáva názor, že v krajine s trhovým hospodár- stvom rozhoduje väčšinový akcionár, v akej právnej forme bude organizovať svoje obchodné záujmy vo vyvážajúcej krajine. Jeho kontrola alebo potenciálna kontrola takých záujmov zvyčajne nezávisí na tom, či sa tieto záujmy usku- točňujú v rámci jednej právnickej osoby, alebo v rámci rôznych právnických osôb. Presnejšie, zavedenie dampin- gových rozpätí pre obchodne spojené spoločnosti obsa- huje v sebe riziko, že vývoz sa môže uskutočňovať pro- s najnižším dampingovým stredníctvom spoločnosti rozpätím. Z toho vyplynul záver, že s rozdielnymi výrob- cami vo vyvážajúcej krajine sa, na účely tohto konania, musí zaobchádzať ako s jediným subjektom, ak kontrola nad všetkými týmito spoločnosťami je v rukách tohto istého akcionára. na základe predbežných nálezov Komisie, opísaných v bodoch 14 až 23 odôvodnenia ustanovenia dočasného nariadenia, a berúc do úvahy úpravu, opísanú v bode 15 odôvodnenia vyššie, boli konečné dampingové rozpätia, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, pre dve spolupracujúce spoločnosti stano- vené takto: – Nová huť a. s. : – Vítkovice a. s. : 5,1 % 5,1 % 334 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 Výpočet zvyškového dampingového rozpätia bol revido- vaný. Namiesto použitia najvyšších bežných cien, ziste- ných pre týchto dvoch českých výrobcov, sa pri konečnom rozhodovaní použili vážené priemery bežných cien. Na tomto základe je teraz zvyškové dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, pre dve spolupracujúce spoločnosti 28,6 %. 2. Rumunsko a) Bežná cena (19) Jedna spoločnosť požadovala, aby rezervy, zahrnuté do PVA nákladov spoločnosti sa nebrali do úvahy s ohľadom na skutočnosť, že nevyužité rezervy sa na konci roka zru- šujú. Ak boli tieto rezervy skutočne zrušené a neboli nahra- dené inými nákladmi, a v miere, v ktorej zreteľne vyply- nulo z informácií obsiahnutých v odpovedi na dotazník alebo poskytnutých pri overení na mieste, že tieto rezervy nepredstavujú skutočné náklady, bol výpočet PVA nákla- dov upravený. Dve spoločnosti argumentovali, že podľa Európskej dohody by Komisia mala pri stanovovaní bežnej ceny vždy vyberať metódu, ktorá je pre spoločnosti najvýhodnejšia, citujúc článok 34 ods. 2 uvedenej dohody. Tento argument bol zamietnutý z toho dôvodu, že článok 34 ods. 2 uve- denej dohody sa týka iba výberu opatrení, ktoré má Komi- sia prijať potom, čo sa uviedli zistenia o existencii dampin- gu, ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, a nie skutočných metód výpočtu, používaných pri zisťovaní. Jedna spoločnosť tvrdila až vo veľmi neskorom štádiu konania (pri vypočutí pripomienok po oznámení prechod- ných záverov), že predaj zo zásob by sa pri výpočte bežnej ceny nemal brať do úvahy, pretože príslušný tovar nemá osvedčenie o kvalite, a preto nepredstavuje podobný výro- bok, a že všetky predaje, ktoré využívajú zápočet ako pro- striedok platby, by rovnako nemali byť zohľadňované, pre- tože sa neuskutočňujú v rámci bežného obchodného styku. Tieto tvrdenia neboli predložené vhodným spôso- bom, to znamená ani ako odpoveď na dotazník, ani na mie- ste, ani v nasledujúcom štádiu konania, keď bola spoloč- nosť vyzvaná na predloženie pripomienok. V žiadnom dokumente, predloženom uvedenou spoločnosťou, Komi- sia nebola schopná rozlíšiť predaje zo zásob od iných pred- ajov, ani predaje s osvedčením o kvalite od predajov bez nich. Popritom sa v priebehu vyšetrovania zistilo, že pred- aje, uskutočnené s využitím zápočtu, sa naozaj uskutočnili v rámci bežného obchodného styku. Z týchto dôvodov boli obidve tvrdenia zamietnuté. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky. Pri zohľad- není uvedených zmien sa potvrdzujú závery, týkajúce sa bežnej ceny, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení. b) Vývozná cena Jedna spoločnosť požadovala úpravu výrobných nákladov, ktorá by odrážala neexistenciu predajných nákladov, najmä na balenie, u predajov, uskutočnených na domácom trhu. Tvrdilo sa, že pokiaľ ide o tieto predajné náklady, ktoré Komisia zahrnula do výpočtu bežnej ceny, zákazníci ich v skutočnosti spoločnosti uhradili. Komisia to prijala, a preto sa vykonala príslušná revízia výpočtu výrobných nákladov tejto spoločnosti. (20) Neboli vykonané žiadne zmeny metodiky, používané pri výpočte vývozných cien. Závery, ktoré sa týkajú vývoz- ných cien, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzujú. c) Porovnanie Jedna spoločnosť tvrdila, že keď Komisia stanovuje bežnú cenu, mala by použiť všetky predaje, vrátane predajov, ktoré neboli vykonané v rámci bežného obchodného sty- ku, t. j. predajov uskutočnených so stratou. Komisia zastá- vala na základe článku 2 ods. 4 základného nariadenia ten názor, že predaje, uskutočnené so stratou, sa musia vylúčiť zo stanovenia bežnej ceny v prípade, že tieto predaje tvo- ria viac než 20 % všetkých domácich predajov. Žiadosť tejto spoločnosti preto nie je možné prijať, vzhľadom na podmienky základného nariadenia a k bežnej praxi orgánov Spoločenstva pri stanovovaní bežnej ceny. (21) V rámci dočasných záverov Komisia zamietla žiadosť dvoch rumunských spoločností o úpravu bežnej ceny pre úverové podmienky. Obe spoločnosti svoju žiadosť zopa- kovali. Pri vyšetrovaní sa však zistilo, že vo veľkej väčšine prípadov v Rumunsku pri vyrovnaní transakcií nedochá- dza k prevodu hotovosti. Platba sa totiž zvyčajne uskutoč- ňuje „zápočtom“, čo je buď barterový obchod alebo výmena obchodných zmeniek. Článok 2 ods. 10 písm. g) základného nariadenia bližšie určuje, že sa musí vykonať úprava o úver, ak ide o faktor, ktorý sa berie do úvahy pri určovaní účtovaných cien. Vyšetrovanie preukázalo, že 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 335 tieto náklady neboli faktorom, ktorý sa berie do úvahy pri určovaní účtovaných cien. V prípade platby formou zápočtu v skutočnosti nedošlo k prevodu peňazí, a teda to neovplyvnilo finančnú situáciu spoločností. Vyšetrovanie navyše preukázalo, že pri akýchkoľvek spôsoboch platby sa zvyčajne nedodržiava dátum splatnosti. Žiadosti o úpravu z dôvodu úveru sa preto opäť zamietli. Jedna spoločnosť tvrdila, že pre vývozné predaje, uskutoč- nené pre určitých zákazníkov v Spoločenstve, nebola vyplatená provízia a že vývozné ceny, účtované týmto zákazníkom, by sa nemali upravovať. Komisia svoje výpočty príslušným spôsobom upravila. Jedna spoločnosť žiadala úpravu bežnej ceny o rozdiely v úrovni obchodu. Pretože taká žiadosť nebola predložená v žiadnom okamihu v priebehu vyšetrovania pred pripo- mienkami spoločnosti k predbežným záverom Komisie, nebolo možné pokladať ju za platnú. Navyše nebola dolo- žená žiadnymi dôkazmi a bola v rozpore s informáciami, ktoré spoločnosť oznámila ako odpoveď na dotazník a ktoré poskytla pri overení na mieste. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky s ohľadom na porovnanie. Predbežné závery sa preto potvrdzujú. d) Dampingové rozpätie (22) Jedna spoločnosť tvrdila, že výpočet dampingového roz- pätia by sa nemal vykonávať na základe porovnania váže- ného priemeru bežných cien s upravenými vývoznými cenami pre každú zodpovedajúcu skupinu v jednotlivých transakciách, ale na základe porovnania váženého prie- meru bežných cien a váženého priemeru vývozných cien. Toto tvrdenie bolo zamietnuté potom, čo sa prehodnotila metodika, použitá pre všetky rumunské spoločnosti, a zis- tilo sa, že: skutočnosť, Všetci spolupracujúci rumunskí výrobcovia/vývozcovia spochybňovali zaviedla – na základe spoločného väčšinového podielu – jednotné dampingové rozpätie, a požadovali individuálne zaobchá- dzanie. Z dôvodov uvedených v bode 17 odôvodnenia nemohla byť táto žiadosť uznaná. že Komisia Dve spoločnosti tvrdili, že Komisia im mala oznámiť všetky prvky dampingového výpočtu pre všetky spoločnosti, pre- tože boli použité pre stanovenie globálneho dampingo- vého rozpätia; Komisia tým, že tak neurobila, porušila ich práva na obhajobu. Komisia v súlade s článkom 20 ods. 1 základného nariadenia podrobne vysvetlila každej spoloč- nosti základné fakty a úvahy, podľa ktorých vypočítala individuálne dampingové rozpätie danej spoločnosti, a ďalej vysvetlila metodiku, použitú na stanovenie jednot- ného dampingového rozpätia. Pretože všetky spoločnosti majú rovnakého väčšinového akcionára, môžu si prostred- níctvom neho ľahko vymieňať všetky informácie, a tak plne využiť svoje práva na obhajobu. Neboli odovzdané žiadne ďalšie pripomienky. Závery, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzu- jú. (23) Dampingové rozpätia váženého priemeru, vyjadrené v per- centách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, boli pre štyroch spolupracujúcich výrobcov konečne sta- novené takto: – SC Artrom SA: – SC Petrotub SA: – SC Republica SA Trade Company – SC Silcotub SA: 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % Zostatkové dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, zostáva nezmenené vo výške 38,2 %. — u jednej spoločnosti nebol žiaden rozdiel v dampingo- vom rozpätí podľa obidvoch metód, pretože všetky vývozné transakcie sa uskutočnili za dampingové ceny, 3. Slovenská republika — u troch spoločností sa zistila štruktúra vývozných cien, ktorá sa výrazne líšila podľa miesta určenia alebo obdo- bia. a) Bežná cena S prihliadnutím na vyššie uvedené a v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia metóda, porovnávajúca vážený priemer bežných cien podľa období s jednotlivými upravenými vývoznými cenami v jednotlivých transak- ciách, bola na účely konečného určenia ponechaná. (24) Slovenský výrobca spochybnil metodiku, ktorú Komisia použila na určenie bežnej ceny pre dve skupiny výrobkov (pozri bod 31 odôvodnenia dočasného nariadenia); najmä tvrdil, že Komisia sa mýlila, keď počítala bežnú cenu na základe priemeru iba ziskových predajov, a nie prie- meru všetkých predajov v skupinách. Ako dôvod uviedol, že skupiny boli celkovo ziskové, takže počas vyšetrovania boli všetky náklady pokryté na základe váženého 336 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 priemeru. Okrem toho argumentoval, citujúc článok 34 ods. 2 Európskej dohody, že Komisia mala podľa svojho uváženia použiť metódu, ktorá „najmenej narúša fungova- nie dohody“. na domácom trhu priamo obchodníkom, kým na trhu Spoločenstva predávala prostredníctvom svojej talianskej a švajčiarskej spoločnosti; tvrdila taktiež, že táto úprava je nevyhnutná, aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie s vypočítanou vývoznou cenou. Obidva tieto argumenty boli zamietnuté z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v bode 19 odôvodnení vyššie. Pokiaľ ide o bežnú cenu, neboli odovzdané ďalšie pripo- mienky, a závery Komisie, ako boli zverejnené v dočasnom nariadení, sa preto potvrdzujú. b) Vývozná cena (25) Spoločnosť namietala proti konštrukcii vývoznej ceny zo strany Komisie (pozri bod 32 odôvodnenia dočasného nariadenia), a najmä proti jej rozhodnutiu odpočítať 4 % ziskové rozpätie od cien, účtovaných talianskou dcérskou spoločnosťou. Argumentovala, že toto rozpätie je nad- merné a že Komisia mala použiť vlastné údaje talianskej spoločnosti. Ďalej tvrdila, že Komisia si nesprávne vyložila údaje o PVA nákladoch, predložených spoločnosťou, v dôsledku čoho bola zvýšená miera týchto nákladov, a teda aj dampingového rozpätia. Naznačila tiež, že korekt- nejšie by bolo konsolidovať PVA výdavky obidvoch spo- ločností a použiť jedinú percentuálnu mieru. Komisia založila 4 % rozpätie na priemere ziskových roz- pätí dosiahnutých štyrmi obchodne nespojenými dovoz- cami vymenovanými v bode 6 písm. c) odôvodnenia dočas- ného nariadenia. Údaje však preskúmala a došla k záveru, že na účely konečného určenia by sa mala použiť upravená hodnota 3,8 %. Hoci bola vznesená námietka, že dvaja zo štyroch dovozcov sú v skutočnosti obchodne spojení s výrobcami v Spoločenstve, Komisia zastávala ten názor, že ziskové rozpätia, zistené pre tieto spoločnosti, odrážali zisk z ich predajov nezávislým zákazníkom v Spoločen- stve. Pokiaľ ide o mieru PVA výdavkov, Komisia údaje pre- skúmala a došla k záveru, že výdavky boli nielen nadsa- dené, ale tiež že by bolo bývalo vhodnejšie konsolidovať údaje švajčiarskej a talianskej obchodnej spoločnosti, pre- tože mali podobný vzťah k slovenskému vývozcovi a pou- žívali väčšinou rovnaké priestory. Preto sa použila globálna miera PVA výdavkov. c) Porovnanie Táto požiadavka je už pokrytá rabatmi a množstvovými zľavami, ktoré boli spoločnosti poskytnuté. článok 2 ods. 10 základného nariadenia výslovne stanovuje, že „je potrebné vyhnúť sa akejkoľvek duplicite úprav, najmä pokiaľ ide o zľavy, rabaty, množstvo a úroveň obchodu“. Pretože bežná hodnota už bola upravená smerom dolu, aby odrážala skutočnosť, že predaje v Spoločenstve sa uskutočňovali prevažne veľkým zákazníkom, nie je poskyt- nutie ďalšej úpravy odôvodnené. Ďalšie pripomienky neboli odovzdané a závery Komisie sa týmto potvrdzujú. d) Dampingové rozpätie (27) Spoločnosť namietala proti rozhodnutiu Komisie zaviesť dampingové rozpätie na základe porovnania váženého priemeru upravených bežných cien s upravenými indivi- duálnymi vývoznými cenami (namiesto váženého prie- meru vývozných cien) s odôvodnením, že Komisia svoj postup v bode 34 odôvodnenia dočasného nariadenia dostatočne nezdôvodnila. Hoci Komisia stojí za svojou argumentáciou, uvedenou v bode 34 odôvodnenia, avšak úpravy, ktoré odvtedy vyko- nala v súvislosti s údajmi, použitými na výpočet dampin- gového rozpätia, vedú k tomu, že rozdiel medzi obidvoma metódami už nie je taký veľký, aby ospravedlnil jej pôvodný postup. Preto na účely konečného určenia sa roz- hodla vrátiť sa k metóde porovnávania váženého priemeru bežných cien s váženým priemerom vývozných cien. Pred- bežné zistenia boli príslušným spôsobom zmenené a dopl- nené. (28) Na základe predchádzajúcich nálezov Komisie, opísaných v bodoch 31 až 35 odôvodnenia dočasného nariadenia a berúc do úvahy zmeny, opísané vyššie, konečné dampin- gové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, určených pre spolupra- cujúceho výrobcu, boli stanovené takto: – Železiarne Podbrezová a. s. : 7,5 % (26) Spoločnosť požadovala úpravu z titulu „distribučnej cesty“, ktorú podľa nej Komisia nevzala do úvahy pri svojom dočasnom určení. Argumentovala, že taká úprava je odô- vodnená, aby odrážala skutočnosť, že spoločnosť predávala Zostatkové dampingové rozpätie sa stanovuje na rovnakej úrovni. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 337 4. Rusko PREVEROVACIE VYŠETROVANIE a) Spolupráca 1. Všeobecná poznámka (29) Päť zo šiestich ruských spoločností písomne oznámilo Komisii námietku proti jej rozhodnutiu zaobchádzať s nimi ako s nespolupracujúcimi. Dôvody pre toto rozhodnutie Komisie sú uvedené v bode 36 odôvodnenia dočasného nariadenia. Tieto spoločnosti tvrdili, že napriek prípadným nedostatkom vo svojich odpovediach boli samé ochotné pri vyšetrovaní spolupracovať a boli pripravené doplniť akékoľvek dodatočné informácie, ktoré Komisia mohla prí- padne požadovať. Niektoré spoločnosti žiadali o individu- álne zaobchádzanie alebo ponúkli individuálny záväzok, alebo žiadali, aby boli vzaté do úvahy ich komparatívne výhody. (31) Výrobcovia/vývozcovia v Poľsku a v Maďarsku neposkytli podrobné informácie o jednotlivých výrobkoch tak, ako ich požadovala Komisia v tabuľke opisu výrobkov, uvede- nej v zaslaných dotazníkoch, ale predložili ich rozdelené na skupiny výrobkov, vzťahujúce sa na určitý rozsah výrobkov, zatriedených spolu podľa určitých kritérií, napr. podľa hrúbky steny. V niektorých prípadoch preto skupiny obsahovali výrobky zatriedené do rôznych položiek čísel- ných znakov KN. Z tohoto dôvodu a pre nemožnosť zís- kať podrobnejšie údaje na mieste mohla Komisia založiť svoje výpočty iba na skupinách výrobkov, nie však na jed- notlivých výrobkoch. Komisia však i naďalej trvá na svojom názore, že neposkyt- nutím informácií presných, úplných a v požadovanej pod- obe stratili ruské spoločnosti právo byť pokladané za strany spolupracujúce pri vyšetrovaní. Hoci niet sporu o tom, že niektoré odpovede boli podrobnejšie než iné, všetky mali jeden základný nedostatok: neumožnili Komisii dospieť k presnému určeniu bežnej ceny ani vývoznej ceny, a to pre spôsob zoskupenia jednotlivých výrobkov a transak- cií. Niektoré spoločnosti predložili ďalšie informácie následne potom, čo ich Komisia informovala o svojom rozhodnutí uplatniť článok 18 základného nariadenia, a niektoré naďalej predkladali nové alebo opravené infor- mácie aj po uverejnení dočasného nariadenia. Zostáva však skutočnosťou, že informácie, ktoré mala Komisia k dispo- zícii v čase uzávierky pre prekladanie odpovedí, boli pokla- dané za nedostatočné v súvislosti so všetkými šiestimi spo- ločnosťami. Bolo by diskrimináciou ostatných dotknutých strán, spolupracujúcich pri vyšetrovaní, keby sa zobrali do úvahy informácie, predložené dni, týždne a niekedy mesiace po uzávierke. Závery Komisie sa preto potvrdzujú. e) Dampingové rozpätie (30) Komisia prepočítala ruské dampingové rozpätie s použi- tím rovnakých bežných cien, ktoré boli použité pri revido- vaní českého zostatkového rozpätia (pozri bod 18 odô- vodnenia). Na tomto základe bolo stanovené dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, vo výške 26,8 %. 2. Maďarsko a) Bežná cena (32) Počas vyšetrovacieho obdobia predával jediný maďarský výrobca/vývozca v Európskom spoločenstve štyri výrob- kové skupiny. Skupiny 1, 2 a 3 patrili celé pod číselný znak KN 7304 39 91, kým skupina 4 zahrnovala zmes mode- lov, z ktorých niektoré patrili pod číselný znak KN 7304 39 91 aniektoré pod číselný znak KN 7304 39 93. Predložené a overené technické informácie neboli dosta- točne podrobné, aby umožnili Komisii rozdeliť výrobkovú skupinu 4 do dvoch podpoložiek KN. Berúc do úvahy, že štatistika Eurostat vykázala za obdobie vyšetrovania značné dovezené množstvá, patriace pod číselný znak KN 7304 39 93, a že iba jeden maďarský výrobca/vývozca predával v rovnakom čase príslušný výrobok do Spoločen- stva, Komisia pokladala výrobkovú skupinu 4 za zatrie- denú úplne pod číselný znak KN 7304 39 93. Na mieste bolo zistené, že podrobné vývozné údaje poskyt- nuté spoločnosťou boli nespoľahlivé, pretože jeden zákaz- ník zo Spoločenstva, na ktorého pripadalo 7 % vykázaných predajov príslušného výrobku do Spoločenstva, bol vyne- chaný a počítačový súbor s vývoznými transakciami obsa- hoval aj v ďalších prípadoch chyby, ktoré spoločnosť nemohla opraviť. Skúška 5 % globálnej reprezentatívnosti bola potom vykonaná porovnaním množstiev, predaných doma, s dovoznými štatistikami Eurostatu, ktoré Komisia súlade zdroj vybrala ako nezávislý informácií v 338 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia. Na tomto základe bolo určené, že domáce predaje sa môžu vo všet- kých prípadoch pokladať za reprezentatívne pre stanove- nie bežnej ceny, ako celkovo, tak aj na úrovni skupiny výrobkov, v súlade s článkom 2 ods. 2 základného naria- denia. Pre každú zo štyroch uvedených skupín sa ďalej určovalo, či sa domáce predaje môžu pokladať za uskutočnené v rámci bežného obchodného styku. Pre skupiny 2 a 3 predstavovali ziskové predaje menej než 10 % domácich predajov v týchto výrobkových skupinách. Pre tieto sku- piny sa preto bežná cena musela vypočítať v súlade s člán- kom 2 ods. 3 základného nariadenia. To sa vykonalo na základe výrobných nákladov, ku ktorým sa pripočítala príslušná čiastka PVA nákladov a zisk. Na tieto účely sa zobrali do úvahy skutočné údaje výrobcu/vývozcu, týka- júce sa výroby a predajov, uskutočnených v rámci bežného obchodného styku. Pokiaľ ide o skupiny 1 a 4, domáce predaje boli ziskové z 10 až 80 %. Preto boli u týchto dvoch skupín v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia stanovené bežné ceny iba na základe ziskových predajov. Pretože štyri výrobkové skupiny, definované spoločnosťou, číselným znakom KN 7304 39 91 a 7304 39 93, Komisia sa rozhodla určiť jednu bežnú cenu pre každý číselný znak KN. Pretože sa zistilo, že zoznam vývozných transakcií je nespoľahlivý a nedá sa použiť ako základ pre váženie prvých troch výrobkových skupín, nebolo možné určiť vážený priemer bežných cien, zistený pre tieto tri skupiny. Preto sa v súvi- slosti so stanovením bežnej ceny pre číselný znak KN 7304 39 91 zobral do úvahy aritmetický priemer bežných cien, vypočítaných pre príslušné tri výrobkové skupiny. Ako už bolo vysvetlené, Komisia pokladala číselný znak KN 7304 39 93 za zodpovedajúci výrobkovej skupine 4. Bežná cena pre číselný znak KN 7304 39 93 sa preto určila ako bežná cena skupiny 4. zodpovedajú b) Vývozná cena na určenie ceny pri vývoze do Spoločenstva a že zistenie, týkajúce sa tejto vývoznej ceny, sa budú musieť zakladať na skutočnostiach, ktoré sú dostupné podľa článku 18 základného nariadenia. Spoločnosti bola súčasne daná možnosť predložiť pripomienky. V tom okamihu bol pred- ložený celkom nový súbor, ktorý mal údajne predstavovať správnu verziu výpisu vývozných transakcií. Tieto údaje Komisia zamietla, pretože nové informácie nebolo možné overiť. Aby určila maďarské vývozné ceny, vybrala Komisia, v súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia, ako nezávislý zdroj informácií úradné dovozné štatistiky, zve- rejnené Eurostatom. Do úvahy sa však zobrali iba množ- stvá, vykazované pre dva číselné znaky KN, ktoré tento výrobca vyváža do Európskeho spoločenstva. c) Porovnanie (34) Na účely spravodlivého porovnania bežnej ceny a vývoz- nej ceny na úrovni cien zo závodu boli primerane zohľad- nené formou úprav rozdiely, o ktorých sa tvrdilo a bolo dokázané, že majú vplyv na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy boli vykonané v súlade s článkom 2 ods. 10 základ- ného nariadenia a týkali sa dopravy, poistenia, manipulá- cie, vedľajších nákladov a nákladov na úvery. Pokiaľ ide o úpravy v súvislosti s: — dovoznými poplatkami a nepriamymi daňami, — zľavami, rabatmi a množstvami, — úrovňou obchodu, — menovej konverzie je potrebné poznamenať toto: (33) Ako už bolo vysvetlené v predchádzajúcom bode odôvod- nenia, počas overovacej návštevy v závode jediného dot- knutého maďarského vývozcu bolo zrejmé, že údaje o vývozoch zaslané v odpovedi na dotazník vykazujú významné odchýlky od vnútorných záznamov spoločno- sti. Dovozné poplatky a nepriame dane Spoločnosť požadovala úpravu vo výške 8 % pre doda- točné clo, zaplatené za dovážané suroviny, v súlade s člán- kom 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia. V priebehu overovania na mieste však úradníci Komisie zistili, že u vyvážaných výrobkov nie je clo refundované. Preto sa táto požiadavka pokladala za neodôvodnenú. Po tejto overovacej návšteve bola spoločnosť písomne informovaná, že vzhľadom na podstatné odchýlky, zistené na mieste, a na nemožnosť riadne určiť skutočné údaje o vývoze, nebolo možné použiť zaslané informácie Zľavy, rabaty a množstvá Spoločnosť požadovala v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. c) základného nariadenia úpravu vo výške 4 % pre rozdiely 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 339 v objeme nakupovanom domácimi zákazníkmi a zákaz- níkmi v Spoločenstve, a tvrdila, že u väčších zákaziek boli platené nižšie ceny. Pretože na podporu tohto tvrdenia neboli predložené žiadne dôkazy, bolo zamietnuté. – Csepel Tubes Co. Ltd: 36,5 % Pretože tento jediný známy výrobca predstavuje takmer celý maďarský vývoz daného výrobku do Spoločenstva, bolo zvyškové dampingové rozpätie stanovené na rovna- kej úrovni. Úroveň obchodu Spoločnosť požadovala v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. d) základného nariadenia úpravu vo výške 12 % pre roz- diely medzi distribučnými cestami v Spoločenstve a na domácom trhu. Tvrdila, že všetci zákazníci v Spoločenstve sú nezávislí obchodníci, kým 49 % domácich zákazníkov sú koneční používatelia. Tento údaj, uvedený v dotazníku v tabuľke opisujúcej distribučné cesty v oddieli tuzemských predajov, nebol v súlade s údajmi obsiahnutými v zoz- name domácich zákazníkov, v ktorom boli všetci domáci zákazníci označení ako „nezávislí obchodníci“, čo zodpo- vedá situácii prevažujúcej na trhu Spoločenstva. Vývozca tvrdil, že tento nesúlad bol zavinený „jazykovou chybou“. Či to skutočne bola „jazyková chyba“, je však nepodstatné, lebo popri nekonzistentnej odpovedi spoločnosti úradníci Komisie taktiež zistili, že domáce ceny, používané spoloč- nosťou, podliehajú rovnakej cenovej politike a/alebo rov- nakému cenníku, bez ohľadu na druh zákazníka. Táto požiadavka sa preto nemohla zobrať do úvahy. Menová konverzia Pokiaľ ide o konverziu vývoznej ceny, vývozca tvrdil, že namiesto ročného kurzu sa mali použiť mesačné výmenné kurzy. Je však potrebné pripomenúť, že určenie vývoznej ceny bolo založené na údajoch Eurostatu, pretože zoznam transakcií, predložený vývozcom, nebolo možné použiť. Pretože údaje Eurostatu neberú do úvahy dátum predaja, ale dátum colnej deklarácie dovozcu, použitie mesačných údajov by neprinieslo lepší odraz predajných podmienok. Požiadavka, ktorú predložil vývozca, preto nemohla byť uznaná. d) Dampingové rozpätie 3. Poľsko a) Spolupráca tri (predložené (36) Odpovede na dotazník Komisie zaslalo šesť spoločností, pričom dvoma odpovede výrobcami/vývozcami a jednou obchodne spojenou obchodnou spoločnosťou) sa pokladali za nedostatočné. Preto bol urobený záver, že tieto tri spoločnosti neposkytli v stanovenej lehote informácie, ktoré boli pokladané na potrebné pre vyšetrovanie, a tieto spoločnosti boli informované o zámere Komisie uplatniť článok 18 ods. 1 základného nariadenia a založiť nálezy na dostupných sku- točnostiach. a (dvaja výrobcovia/vývozcovia Tri ďalšie spoločnosti, ktorých odpovede boli pokladané za jedna dostatočné obchodná spoločnosť, obchodne spojená s jedným výrobcom/vývozcom), boli následne preverované na mie- ste. Z dvoch výrobcov/vývozcov však jeden odmietol poskytnúť úradníkom Komisie odpisy základných doku- mentov, ako sú tuzemské predaje, zoznamy zákazníkov a cenníky, pôvodné faktúry za domáce predaje a zoznam exportných zákazníkov, zodpovedajúci číselným znakom v zozname vývozných predajov. Pri overovaní sa ďalej zis- tilo, že spoločnosť vo svojej odpovedi neoznámila svoje predaje do Spoločenstva počas vyšetrovania, ktoré sa usku- točnili prostredníctvom obchodne spojenej spoločnosti. Vzhľadom na tieto nedostatky a nemožnosť overiť základné súčasti informácií, ktoré spoločnosť poskytla, nemohla Komisia použiť predložené informácie na urče- nie bežnej ceny a vývoznej ceny do Spoločenstva. Preto bola táto spoločnosť následne informovaná, že v dôsledku jej nespolupráce založí Komisia svoje zistenia na dostup- ných skutočnostiach v súlade s článkom 18 základného nariadenia. (35) Porovnanie váženého priemeru bežných cien s váženým priemerom vývozných cien, vykonané na základe čísel- ných znakov KN, preukázalo existenciu dampingu, kde dampingové rozpätie zodpovedalo čiastke, o ktorú bežná cena prevyšovala vývoznú cenu. Dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, bolo pre jedi- ného maďarského výrobcu/vývozcu stanovené takto: b) Bežná cena Spolupracujúce strany (37) Ako je uvedené v bode 36 odôvodnenia, iba jeden poľský výrobca/vývozca a jedna poľská obchodná spoločnosť mohli byť pri tomto preverovacom vyšetrovaní pokladané za spolupracujúce strany. Pretože výpočet individuálneho dampingového rozpätia nemá význam, pokiaľ ide o obchodnú spoločnosť, stanovila sa jedna bežná hodnota pre jediného spolupracujúceho výrobcu/vývozcu. 340 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 Počas obdobia vyšetrovania predával tento jediný spolu- pracujúci výrobca/vývozca šesť skupín výrobkov ako na domácom trhu, tak v Spoločenstve. Skúška globálnej reprezentatívnosti ukázala, že celkové množstvo daného výrobku, predané na domácom trhu, bolo v rovnakom období väčšie než dvojnásobné oproti množstvu vyveze- nému do Spoločenstva. Táto 5 % skúška potom bola vyko- naná podľa výrobkových skupín a vyplynulo z nej, že všet- kých šesť výrobkových skupín sa predávalo na domácom trhu v dostatočnom množstve a môže sa teda pokladať za reprezentatívne pre určenie bežnej ceny v súlade s člán- kom 2 ods. 2 základného nariadenia. Skúška ziskovosti ukázala, že zo šiestich výrobkových sku- pín je možné použiť domáce ceny, platené v rámci bež- ného obchodného styku ako základ pre bežnú cenu u pia- tich z nich, v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia. Zostávajúca skupina výrobkov mala nedosta- točné ziskové predaje a bežná cena bola v súlade s člán- kom 2 ods. 3 základného nariadenia vypočítaná na základe výrobných nákladov, ku ktorým bola pripočítaná príslušná čiastka PVA nákladov a zisk. Na tieto účely sa zobrali do úvahy skutočné údaje výrobcu/vývozcu, týkajúce sa výroby a predajov podobného výrobku na domácom trhu, usku- točnených v rámci bežného obchodného styku. Nespolupracujúce strany Pre štyri nespolupracujúce strany bola v súlade s člán- kom 18 ods. 6 základného nariadenia určená bežná cena na základe výrobkovej skupiny spolupracujúceho výrob- cu, ktorá zodpovedala najvyššej bežnej cene, pretože každá iná voľba by bola odmenou za nespoluprácu. To však bolo zmiernené tým, že všetky výrobky, predávané spolupracu- júcim výrobcom na domácom trhu, patria do skupín výrobkov, dotknutých týmto vyšetrovaním, ktoré majú väčší priemer a sú relatívne lacnejšie než skupiny výrob- kov s menším priemerom, ktoré vyvážajú výhradne nespo- lupracujúce strany. c) Vývozná cena Spolupracujúce strany obchodnej spoločnosti, vývozná cena bola stanovená podľa cien, ktoré tejto spoločnosti skutočne boli alebo mali byť zaplatené. Pretože funkcie obchodne spojeného obchodníka môžu byť pokladané za podobné funkcie obchodníka konajúceho za províziu, bola provízia odhad- nutá na základe obchodnej marže spoločnosti overenej na mieste v jej priestoroch. Tato marža bola odpočítaná od cien, účtovaných obchodne spojenou spoločnosťou nezá- vislým zákazníkom v Spoločenstve. Nespolupracujúce strany Pokiaľ ide o troch nespolupracujúcich výrobcov/vývozcov, Komisia zvolila v súlade s článkom 18 ods. 5 základného nariadenia ako nezávislý zdroj informácií dovozné štatis- tiky Eurostatu pre príslušné číselné znaky KN. Vývozná cena sa potom stanovila na tomto základe po odpočítaní množstva a hodnoty tovaru, predaného spolupracujúcim výrobcom v Spoločenstve, ako priamo, tak aj prostredníc- tvom obchodne spojenej spolupracujúcej spoločnosti, od celkového dovozu. d) Porovnanie (39) Na účely spravodlivého porovnania bežnej ceny a vývoz- nej ceny na úrovni cien zo závodu boli primerane zohľad- nené formou úprav rozdiely, o ktorých sa tvrdilo a bolo dokázané, že majú vplyv na porovnateľnosť cien. Tieto úpravy boli vykonané v súlade s článkom 2 ods. 10 základ- ného nariadenia a týkali sa fyzických charakteristických vlastností, dopravy, poistenia, manipulácie a vedľajších nákladov, provízií a nákladov na úvery. e) Dampingové rozpätie (40) Dampingové rozpätie pre spolupracujúceho výrobcu bolo stanovené podľa výrobkových skupín porovnaním váže- ného priemeru bežnej ceny s váženým priemerom vývoz- ných cien v súlade s článkom 2 ods. 11 základného naria- denia. Dampingové rozpätie, vyjadrené v percentách hodnoty dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, bolo pre jediného spolupracujúceho výrobcu/vývozcu stano- vené takto: – Huta Batory SA: 7,1 % (38) spolupracujúci Počas obdobia vyšetrovania predával výrobca daný výrobok v Spoločenstve ako priamo, tak prostredníctvom obchodne spojeného poľského sprostred- kovateľa. Pri určení vývoznej ceny sa brali do úvahy ako priame transakcie, tak aj transakcie uskutočnené prostred- níctvom obchodne spojených obchodných spoločností. ide o transakcie, uskutočnené prostredníctvom Pokiaľ Pre nespolupracujúce strany bolo zostatkové dampingové rozpätie vypočítané porovnaním bežnej ceny, stanovenej v poslednom odseku bodu 37 odôvodnenia, s vývoznou cenou, určenou v poslednom odseku bodu 38 odôvodne- nia. Zostatkové dampingové rozpätie, vyjadrené v percen- tách ceny dovozov CIF franko hranica Spoločenstva, je vo výške 33,2 %. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 341 4. Chorvátska republika (41) S prihliadnutím na závery o ujme, pokiaľ ide o Chorvátsku republiku (pozri body 51 a 69 odôvodnenia), nepokladalo sa nevyhnutné vo vyšetrovaní dampingu pokračovať. D. VÝROBNÉ ODVETVIE SPOLOČENSTVA (42) Rovnakí výrobcovia zo Spoločenstva spolupracovali pri obidvoch vyšetrovaniach (pozri bod 8 odôvodnenia). Tieto spoločnosti predstavovali viac než 90 % celkovej výroby výrobku, podliehajúceho vyšetrovaniu v Spoločenstve, a teda väčšinu celkovej výroby príslušného výrobku v Spo- ločenstve. (43) Viacerí vývozcovia tvrdili, že ich výrobky nakupujú a dová- žajú určití výrobcovia v Spoločenstve, ktorí podali sťaž- nosť. Tvrdili, že títo výrobcovia by mali byť vylúčení z urče- nia účely posudzovania ujmy v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. Spoločenstva výrobného odvetvia na Nebol predložený žiadny dôkaz, ktorý by toto tvrdenie podporil. Vyšetrovanie, vykonané Komisiou navyše pre- ukázalo, že žiadny výrobca zo Spoločenstva príslušné výrobky nedovážal a že niektorí dovozcovia, obchodne spojení s takými výrobcami v Spoločenstve, dovážali počas obdobia vyšetrovania malé množstvo príslušných výrob- kov. Tieto dovozy znovu predávali na trhu Spoločenstva výhradne títo obchodne spojení dovozcovia, u ktorých sa zistilo, že konali nezávisle a dokonca v konkurencii vo vzťahu odbytovým oddeleniam svojich obchodne spoje- ných výrobcov. Skúmanie uvedených skutočností v kaž- dom prípade ukázalo, že objem týchto dovozov bol pre každého z výrobcov v Spoločenstve menší než 3 % celko- vého objemu predajov týchto výrobkov na trhu Spoločen- stva. Preto sa konštatuje zistenie, že taký nízky objem dovozov nemohol spôsobiť ujmu výrobcom v Spoločenstve, a preto nie je dôvod na vylúčenie týchto výrobcov. Preto budú výrobcovia, uvedení v bode 8 odôvodnenia ďalej označovaní ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“ v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. E. UJMA 1. Úvodná poznámka (44) Je potrebné zmieniť sa o tom, že súčasné platné antidam- pingové opatrenia v súvislosti s Maďarskom, Poľskom a Chorvátskou republikou sú záväzkami kombinujúcimi množstvové stropy a cenové záväzky so zvyškovými sadz- bami ad valorem. Ďalej je treba poznamenať, že dovozy všetkých bezšvových rúr a rúrok (teda vrátane príslušného výrobku), pochádza- júce z Českej republiky a zo Slovenskej republiky, podlie- hali v rokoch 1993 až 1995 systému colných kvót, t. j. boli bez cla v rámci obmedzení množstvových stropov; hneď ako bol strop dosiahnutý, vyberalo sa clo vo výške 30 %. Tento systém sa prestal používať na konci roku 1995. (45) Ďalej je treba pripomenúť, že toto nariadenie kombinuje výsledky dvoch vyšetrovaní, z ktorých jedno viedlo k zve- rejneniu dočasného nariadenia. Všetky závery, týkajúce sa ujmy, príčinnej súvislosti a záujmu Spoločenstva, by sa preto mali chápať súčasne so závermi, ktoré sú opísané v dočasnom nariadení. 2. Spotreba (46) V bode 48 odôvodnenia dočasného nariadenia sa konšta- tuje, že spotreba Spoločenstva v tonách za mesiac bola 89 900 rton voku 1992, 69 700 v roku 1993, 84 070 v roku 1994, 92 730 v roku 1995 a 92 130 počas obdo- bia vyšetrovania. Tieto závery neboli spochybnené a potvrdzujú sa. 3. Dampingové dovozy a) Kumulácia (47) Komisia dospela v dočasnom nariadení k záveru, že dam- pingové dovozy z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky by sa mali na účely analýzy ujmy posudzovať kumulatívne, pretože príslušné výrobky sa dovážali z každej vyvážajúcej krajiny v značnom množ- stve, mali významný podiel na trhu a konkurovali si navzá- jom i výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spolo- čenstva. (48) Niektorí vývozcovia tvrdili, že vzhľadom na rozdiely v objemoch a mierach rastu dovozov a v podmienkach hospodárskej súťaže by sa mal vplyv týchto dovozov do Spoločenstva posudzovať jednotlivo. (49) Komisia v tejto súvislosti pripomína, že sa zistilo, že krité- riá, stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia s cieľom kumulovať dovozy zo všetkých štyroch prísluš- ných krajín, sú splnené, konkrétne: — dampingové rozpätie, stanovené pre každú krajinu a týkajúce sa každej z nich, bolo vyššie než de minimis (t. j. medzi 5,1 % a 38,2 %), — objem dovozov z jednotlivých krajín nebol zanedba- teľný; žiadna z vyvážajúcich krajín nemala podiel na trhu de minimis, t. j. nižší než 1 %, lebo ich podiel na trhu sa pohyboval v rozpätí od 3 % do 8,3 %, 342 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 — pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže ako medzi dovážanými výrobkami navzájom, tak aj výrobkami, predávanými výrobným odvetvím Spoločenstva, bolo zistené, že dovážané výrobky sú vzájomne zameni- teľné, sledujú podobné cenové trendy, majú podobné distribučné cesty a podobnú politiku nízkych cien, ktorá má za následok vysokú mieru ponuky za nižšie ceny (t. j. medzi 17,5 a 43,2 %), sú súčasne ponúkané v rovnakých geografických územiach, a teda konku- rujú si navzájom a výrobkom vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva. Skutočnosť, že dovozy príslušného výrobku pochádzajúce z Českej republiky a zo Slovenskej republiky, podliehali do 31. decembra 1995 systému colných kvót, nemení nič na závere, že tieto dovozy splňujú kritériá, stanovené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V každom prí- pade je potrebné poznamenať, že po skončení platnosti tohto systému sa podiel dotknutých dovozov na trhu zvý- šil zo 6,7 % v roku 1995 na 9,6 % v priebehu prvých ôsmich mesiacov roku 1996, pokiaľ ide o české dovozy, a z 2,1 % na 3,4 % za rovnaké obdobie, pokiaľ ide o slo- venské dovozy. Vyšetrovanie však nepreukázalo, že by tieto dovozy boli skutočne zanedbateľné. Okrem toho sa v súvislosti s obidvoma vyšetrovaniami zis- tilo, že podmienky hospodárskej súťaže ako medzi dová- žanými výrobkami navzájom, tak medzi dovážanými výrobkami a výrobkami Spoločenstva boli podobné, najmä preto, že všetky tieto výrobky boli pokladané za podobné a ponúkali sa za ceny podstatne nižšie v porovnaní s cenami výrobného odvetvia Spoločenstva (t. j. od 17 % do 21,3 % v prípade Poľska, 25,4 % v prípade Maďarska). Skutočnosť, že tieto dovozy podliehali príslušnom období množstvovým záväzkom, nemá vplyv na záver, že sa môžu na účely skúmania ujmy kumulovať s ostatnými dovozmi, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Aj keby samo- zrejme existovalo obmedzenie množstva dovážaného do Spoločenstva a ich cenová úroveň bola o niečo vyššia v porovnaní s cenami vývozcov v krajinách, ktoré sú pred- metom nového vyšetrovania, dovozy pochádzajúce z Maďarska a Poľska sa však aj naďalej uskutočňovali za dampingové ceny, ktoré sú výrazne nižšie v porovnaní s cenami výrobcov zo Spoločenstva. Zo všetkých uvedených dôvodov vyplýva záver, že závery, ku ktorým sa dospelo v bode 49 odôvodnenia dočasného nariadenia, by sa mali zachovať. (53) Uvedené úvahy o kumulácii viedli preto k záveru, že kumu- latívne hodnotenie vplyvu dampingových dovozov z kra- jín, ktoré sú predmetom obidvoch vyšetrovaní (ďalej len „vyvážajúce krajiny“), s výnimkou Chorvátska, bolo opráv- nené. (50) Berúc do úvahy súbežnosť obidvoch vyšetrovaní sa taktiež zisťovalo, či účinky dovozov z Maďarska, Poľska a Chor- vátska by sa mali posudzovať kumulatívne s dovozmi, ktoré podliehajú novému vyšetrovaniu. b) Kumulovaný objem a podiel na trhu dampingových dovozov (51) Pokiaľ ide o dovozy z Chorvátska, zistilo sa, že ich podiel na trhu Spoločenstva sa znížil z 1,8 % v roku 1992 na 0,7 % v čase vyšetrovania. Vzhľadom na nízku a pru- dko klesajúcu úroveň týchto dovozov, čo je opačný prípad, než aký sa zistil u iných dovozov, nepokladalo sa za vhodné, aby sa tieto dovozy analyzovali kumulatívne. Pri- hliadnutím na skutočnosť, že dovozy z Chorvátska podlie- hajú antidampingovým opatreniam, vyplýva z toho tento záver taktiež s ohľadom na závery bodu 70 odôvodnenia nižšie o neexistencii pravdepodobnosti, že znova dôjde k ujme. (54) Predbežné zistenia, podľa ktorých kumulované dovozy klesli z 201 920 ton v roku 1992 na 96 080 ton v roku 1993 a potom vzrástli na 195 220 ton v roku 1994, 230 810 ton v roku 1995 a 268 670 ton v období vyšet- rovania, neboli spochybnené, a preto sa potvrdzujú. To isté platí pre príslušné podiely na trhu, ktoré boli 18,7 % v roku 1992, 11,5 % v roku 1993, 19,4 % v roku 1994, 20,7 % v roku 1995 a 24,3 % v období vyšetrovania. (52) V súvislosti s dovozmi z Maďarska a Poľska sa zistilo, že rovnako ako u dovozov, ktoré sú predmetom nového vyšetrovania, dovážané množstvo a dampingové rozpätie boli významné. c) Ceny dampingových dovozov Tvrdilo sa, že dovozy pochádzajúce z Maďarska sú zaned- bateľné, a preto by sa na účely kumulácie nemali v súlade s článkom 3 ods. 4 základného nariadenia brať do úvahy. (55) Na určenie ponuky za nižšiu cenu vyvážajúcich krajín boli analyzované údaje za obdobie vyšetrovania. Na tento účel sa vykonalo porovnanie váženého priemeru predajných cien príslušných vyvážajúcich krajín s váženým priemerom predajných cien výrobcov zo Spoločenstva pre bezšvové oceľové rúrky príslušných druhov. Porovnanie cien sa 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 343 vykonalo na základe predajov prvému nezávislému zákaz- níkovi v Spoločenstve. Na zabezpečenie porovnateľnosti sa ceny výrobcov zo Spoločenstva a ceny dovážaných výrob- kov podľa potreby upravili v súvislosti s nákladmi na dopravu na úroveň cien zo závodu alebo CIF hranica Spoločenstva. Dovozné ceny sa okrem toho upravili o maržu dovozcu, vrátane nákladov colného odbavenia, manipulačných poplatkov, provízie, nákladov na financo- vanie a zisku na základe dostupných informácií. Výsledky porovnania preukázali miery ponuky za nižšiu cenu pre všetky dotknuté krajiny a vývozcov. Rozpätia váženého priemeru ponuky za nižšiu cenu, vyjadrené v percentách cien výrobcov zo Spoločenstva, boli takéto: – Česká republika: od 21,2 % do 43,2 % – Maďarsko: – Poľsko: – Rumunsko: – Rusko: – Slovenská republika: 25,7 % od 17 % do 21,3 % 25,8 % 41,5 % 17,5 % 4. Stav výrobného odvetvia Spoločenstva (56) Pre jednoduchosť sú výsledky, týkajúce sa situácie výrob- ným odvetvím Spoločenstva, ktoré už boli predložené v dočasnom nariadení, nižšie znova uvedené a potvrdzujú sa na účel konečného rozhodnutia, pretože neboli stra- nami spochybnené. a) Kapacita, výroba a miera využitia (57) Od roku 1992 do obdobia vyšetrovania jedenásť výrob- ných závodov zastavilo výrobu, čo predstavovalo zníženie asi o štvrtinu celkovej výrobnej kapacity bezšvových oce- ľových rúrok, ktoré existovali v Spoločenstve na začiatku tohto obdobia. výrobného Spoločenstva Výroba klesla odvetvia z 1 136 640 ton v roku 1992 na 996 036 ton v roku 1995 a 938 184 ton počas obdobia vyšetrovania. V súlade s týmto podstatným znížením kapacity sa v rovnakom čase zvýšila príslušná miera využitia kapacít zo 63,5 % na 75,9 % a klesla späť na 71,3 %. c) Predajné ceny (59) Priemerné jednotkové ceny príslušného výrobku, predáva- ného výrobcami zo Spoločenstva na trhu Spoločenstva, vyjadrené v ecu za tonu, boli 576 v roku 1992, 578 v roku 1995 a 593 v období vyšetrovania, čo zodpovedá celko- vému nárastu o 3 %. d) Rentabilita (60) V priebehu predmetného obdobia vyšetrovania výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo zo svojich predajov podob- ného výrobku finančné straty. V rokoch 1992 až 1994 boli tieto straty v priemere 8 %. Zlepšenie rentability pred- ajov nasledovalo v roku 1995 (–2,1 %) a v období vyšet- rovania, bez dosiahnutia prahu rentability. Miera rentabi- lity sa vyvíjala takto: 1992 1993 1994 1995 Obdobie vyšetrovania – 7,0 – 12,2 – 7,9 – 2,2 – 0,7 Toto zníženie strát bolo do značné miery umožnené vďaka antidampingovým opatreniam platným v tomto odvetví. Pokiaľ by tieto opatrenia neexistovali, bolo by zníženie finančných strát menšie, ak by k nemu vôbec došlo. Okrem toho nastalo mierne zlepšenie v čase, keď prebiehalo inten- zívne úsilie o reštrukturalizáciu, ktorá viedla okrem iného k už uvedenému zatváraniu závodov. Tento vývoj však nestačil na vytvorenie takej úrovne výnosov, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva potrebovalo, aby pokrylo svoje narastajúce výrobné náklady a vysoké investície do reštrukturalizácie, vytvorilo primeraný zisk, vyrovnalo straty predchádzajúcich rokov a zabezpečilo si dlhodobú životaschopnosť. e) Zamestnanosť (61) Zamestnanosť Spoločenstva vo výrobnom odvetví sústavne klesala a od roku 1992 do konca obdobia vyšet- rovania sa znížila asi o 35 %, čo v absolútnych číslach predstavuje stratu asi 2 800 pracovných miest. 5. Konečné závery o ujme b) Objem predajov a podiel na trhu (58) Tržby výrobcov v Spoločenstve klesli z 781 770 ton v roku 1992 na 775 721 ton v roku 1995 a 722 042 ton v prie- behu obdobia vyšetrovania. (62) Skúmanie hospodárskeho výkonu výrobného odvetvia Spoločenstva v predmetnom období ukázalo, že od roku 1992 do augusta 1996 došlo k zníženiu výroby, objemu tržieb a podielu na trhu i k zníženiu zamestnanosti, a to aj napriek značnému reštrukturalizačnému úsiliu, ktoré bolo zamerané na zníženie výrobných nákladov. Podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa znížil z 75,2 % v roku 1992 na 72,1 % v roku 1995 a klesol o ďalších 4,8 % na 67,3 % v priebehu obdobia vyšetrova- nia. Toto reštrukturalizačné úsilie a platné opatrenia umožnili výrobným odvetvím odvetviu Spoločenstva zvýšiť využitie kapacít a zlepšiť finančné výsledky, ktoré však zostali v priebehu obdobia vyšetrovania záporné (–0,7 %), t. j. pod 344 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 prahom rentability, a neboli dostatočné na to, aby si výrobné odvetvie Spoločenstva zabezpečilo dlhodobú životaschopnosť. Preto sa dospelo k záveru, že v priebehu obdobia vyšetro- vania utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia v podobe zníže- ných tržieb a straty podielu na trhu, zníženia zamestnano- sti a finančných strát. F. PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ 1. Účinok dampingových dovozov a) Kumulovaný účinok dovozov z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky (63) Zatiaľ čo spotreba v Spoločenstve zostávala relatívne sta- bilná, trhový podiel dovozov z Českej republiky, Maďar- ska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky sa zvýšil asi o 5,6 percentného bodu z 18,7 % v roku 1992 na 24,3 % v období vyšetrovania. Oproti tomu sa trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva v rovnakom čase znížil o 7,9 percentného bodu zo 75,2 % na 67,3 %. S ohľadom na skutočnosť, že sa zistila ponuka s výrazne nižšími cenami u každej vyvážajúcej krajiny, a vzhľadom na to, že zvýšenie podielu predmetných dampingových vývozov na trhu sa časovo zhodovalo so zhoršením situ- ácie výrobného odvetvia Spoločenstva, dospelo sa k záve- ru, že dovozy z predmetných šiestich krajín mali celkovo negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Spoločen- stva. b) Vplyv dovozov pochádzajúcich z Chorvátska Dovozy pochádzajúce z Chorvátska sa posudzovali odde- lene a vzhľadom na ich klesajúce objemy a podiel na trhu nemožno ich pokladať za také, ktoré spôsobili vážnu ujmu výrobným odvetviam Spoločenstva. dampingových dovozov, a nič nenasvedčuje tomu, že by dovozy z tretích krajín, ktoré neboli predmetom obidvoch vyšetrovaní, boli dampingové. Dospelo sa preto k záveru, že tieto iné dovozy mali malý alebo žiadny vplyv na situ- áciu výrobného odvetvia Spoločenstva. b) Všeobecná hospodárska situácia (65) Ako bolo uvedené v dočasnom nariadení, spotreba Spolo- čenstva sa v roku 1993 znížila z dôvodu svetovej hospo- dárskej krízy, ktorá postihla najmä odberateľov predmet- ných výrobkov (automobilový priemysel, stavebníctvo atď. ). V uvedenom roku dosiahol objem dovozov a prí- slušný trhový podiel príslušných vyvážajúcich krajín takú nízku úroveň a výrobné odvetvie Spoločenstva zazname- nalo najhoršie výsledky z hľadiska predajov na trhu Spo- ločenstva, cien a ziskovosti. Na základe toho je zrejmé, že zhoršenie na trhu v roku 1993 malo negatívny vplyv na situáciu výrobného odvet- via Spoločenstva. Okrem výnimočnej situácie v roku 1993 však zostávala spotreba v ostatných rokoch príslušného obdobia relatívne stabilná (1992 a od roku 1994 do obdobia vyšetrovania). Táto stabilita však prospela hlavne dampingovým dovo- zom z príslušných krajín, ktorých podiel na trhu sa zvyšo- val, zatiaľ čo trhový podiel výrobného odvetvia Spoločen- stva sa stále znižoval. Všeobecná hospodárska situácia sa preto nedá pokladať za faktor, ktorý by trvale spôsoboval ťažkú situáciu, v ktorej sa výrobné odvetvie Spoločenstva stále nachádzalo. Naopak, vzhľadom na značné racionali- začné a reštrukturalizačné úsilie výrobcov zo Spoločenstva a na ochranné obchodné opatrenia, ktoré boli v tom čase v platnosti, sa malo výrobné odvetvie Spoločenstva v rokoch 1995 a 1996 vo väčšej miere ozdraviť a dosiah- nuť uspokojivejších výsledkov. c) Reštrukturalizácia výrobného odvetvia Spoločenstva 2. Účinok iných faktorov a) Ostatné dovozy (66) Niektorí vývozcovia tvrdili, že neuspokojivý výkon výrob- ného odvetvia Spoločenstva v skúmanom období nebol údajne spôsobený dampingovými vývozmi, ale bol výsled- kom reštrukturalizácie, ktorú tento priemysel v tom čase vykonával. (64) Niektorí vývozcovia tvrdili, že dovozy z iných krajín, napríklad z Argentíny, sa uskutočňovali v množstvách a za ceny, ktoré boli ujmou pre výrobné odvetvie Spoločenstva. Vyšetrovanie ukázalo, že trhový podiel dovozov z iných tretích krajín, ktoré neboli predmetom obidvoch vyšetro- vaní, sa zvýšil z 4,3 % v roku 1992 na 6,5 % v roku 1995 a na 7,7 % počas vyšetrovania. Aj keď sa objem týchto dovozov zvyšoval, na základe dostupných štatistických údajov sa zistilo, že ich ceny boli zreteľne vyššie než ceny Reštrukturalizačný proces, ktorý výrobné odvetvie Spolo- čenstva zaviedlo z dôvodu nadmerných kapacít, by spôso- bil určitý pokles produkcie, predajov a zamestnanosti. Vzhľadom na objem a trhový podiel dampingových dovo- zov z príslušných krajín a na zistenú mieru ponuky za niž- šie ceny je však zrejmé, že samotné dampingové dovozy zohrávali významnú úlohu pri značnej ujme, ktorú utrpeli výrobné odvetvia Spoločenstva. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 345 3. Záver (67) Hoci celosvetová hospodárska kríza v roku 1993 a reštruk- turalizácia výrobného odvetvia Spoločenstva mohli mať určitý negatívny vplyv na výkon výrobného odvetvia Spo- ločenstva v danom čase, je potrebné na základe uvedených úvah urobiť záver, že len samotný kumulatívny vplyv dam- pingových dovozov z Českej republiky, Maďarska, Poľska, Rumunska, Ruska a Slovenskej republiky spôsobil svojou výrazne nízkou cenovou ponukou a značným množstvom dampingových dovozov podstatnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva, a že existujúce antidampingové opatrenia, ktoré sú predmetom prieskumu, plne nedosiahli zamýšľaný účinok. Dovozy pochádzajúce z Chorvátska, posudzované oddelene, sa nemôžu pokladať za dovozy, ktoré spôsobili podstatnú ujmu výrobnému odvetviu Spo- ločenstva. Je vhodné poznamenať, že ujma, spôsobená výrobnému odvetviu Spoločenstva dampingom, by sa iba zhoršila, keby sa opatrenia, vzťahujúce na niektoré kumulované dovozy, mali zrušiť. V Maďarsku a Poľsku sú skutočne k dispozícii vysoké kapacity pre vývoz do Spoločenstva, pretože domáca spotreba ani vývozy do tretích krajín nemôžu ďalšiu produkciu absorbovať. Ďalej je treba pozna- menať, že kapacita v Poľsku vzrástla od obdobia vyšetro- vania asi o 15 %. ton počas vyšetrovania, čo predstavuje pokles podielu na trhu z 1,8 % na 0,7 %, ako je uvedené v bode 51 odô- vodnenia. Počas predmetného obdobia zostali vývozy chorvátskeho výrobcu do Spoločenstva hlboko pod úrovňou množstvo- vého záväzku, prijatého v roku 1993. Z dôvodu vojnovej situácie v Chorvátsku v ostatných niekoľkých rokoch boli zariadenia na výrobu bezšvových rúrok čiastočne poško- dené a počet pracovníkov sa výrazne znížil. Z týchto dôvo- dov bolo možné využiť len štvrtinu teoretickej výrobnej kapacity, približne 35 000 ton ročne. Výroba predmet- ného výrobku poklesla z asi 34 000 ton v roku 1992 na 10 515 ton v období vyšetrovania, čím sa znížilo využi- tie kapacít z 97 % na 37 %. Domáce predaje poklesli v rov- nakom čase z 8 000 ton na 2 100 ton a vývozy do krajín mimo Spoločenstva boli zanedbateľné. Neočakáva sa žiadne významné zvýšenie objemu vývozu do Spoločenstva a akákoľvek ponuka za nižšie ceny by mala iba obmedzený účinok v podobe tlaku na ceny alebo bránenie zvyšovaniu cien výrobcov v Spoločenstve. Okrem toho by rastúce činnosti obnovy v bývalej Juhoslávii mali zvýšiť domáce predaje a sústrediť chorvátske vývozy na trhy v tejto oblasti. Keby boli opatrenia, platné pre Chorvátsko, zrušené, nezdá sa, že by existovala jasne predvídateľná hrozba zvýšenia objemov dovozu z Chorvátska. Preto nie je pravdepo- dobné, že by sa podstatná ujma opakovane vyskytla. G. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU UJMY – CHORVÁTSKO Záver (68) Maďarsko, Poľsko a Chorvátska republika boli predmetom predbežného prieskumu, ktorý sa začal súbežne s novým vyšetrovaním, aby sa situácia všetkých dovozov bezšvo- vých rúrok do Spoločenstva preskúmala globálne. Zistila sa skutočná ujma, spôsobená dampingovými dovozmi, ktoré boli na účely určenia vplyvu posudzované kumula- tívne. Preto nebolo potrebné ďalej skúmať, či existuje prav- depodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu podstatnej ujmy v prípade, ak sa existujúce antidampin- gové opatrenia v súvislosti s dovozmi, pochádzajúcimi z Maďarska a Poľska, zrušili alebo pozmenili. V prípade dovozov, pochádzajúcich z Chorvátska, ktoré neboli kumulované s inými vyšetrovanými dovozmi, sa taký prieskum musí vykonať. (69) Po zavedení antidampingových opatrení dovozy z Chor- vátska prudko klesli z 19 201 ton v roku 1992 na 8 077 (70) Pokiaľ ide o Chorvátsko, predpokladá sa, že opakovaný výskyt ujmy v prípade zrušenia existujúcich antidampin- gových opatrení je nepravdepodobný a že preto za daných okolností už nie sú tieto opatrenia nevyhnutné. H. ZÁUJEM SPOLOČENSTVA 1. Úvod (71) Berúc do úvahy, že ako nové antidampingové vyšetrova- nie, tak aj predbežný prieskum sa vzťahujú na rovnaký trh, t. j. na trh Spoločenstva s predmetnými bezšvovými rúr- kami, skúmanie otázky záujmu Spoločenstva sa vykonalo pre obidve vyšetrovania spoločne. Účelom tejto analýzy bolo určiť možný vplyv opatrení a dôsledky ich neprijatia na všetky strany, dotknuté obidvoma postupmi. SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 346 (72) Je potrebné v tejto súvislosti pripomenúť, že v bodoch 68 et seq. odôvodnenia dočasného nariadenia boli preskúmané všetky záujmy rôznych strán, vrátane výrobného odvetvia Spoločenstva, dovozcov/obchodníkov a odberateľov z priemyslu integrovaného smerom nadol. Na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase dočasného nariade- nia, Komisia dospela k záveru, že neexistuje presvedčivý dôvod, prečo by sa nemali odstrániť účinky dampingu, ktorý spôsobuje ujmu a narúša obchod. (73) Po uverejnení dočasného nariadenia nepredložila žiadna z dotknutých strán pripomienky k predbežným záverom Komisie v súvislosti so záujmami Spoločenstva. Hoci však žiadne používateľské odvetvie priemyslu v prie- behu predbežného vyšetrovania nespolupracovalo, Komi- sia vykonala prieskum, aby dokončila analýzu možných účinkov týchto opatrení na tieto odvetvia. V tomto zmysle oslovila sťažovateľov, dovozcov a federáciu rôznych spra- covateľských odvetví, ktoré okrem iného využívajú pred- metný výrobok. Na základe týchto zdrojov bola zistená totožnosť siedmich priemyslových odberateľov a každému z nich bol zaslaný ad hoc dotazník. Zmysluplné pripo- mienky alebo odpovede predložili iba štyri spoločnosti. Na základe dodatočných informácií, získaných z týchto odpovedí, a so zreteľom na neexistenciu pripomienok k záverom obsiahnutým v dočasnom nariadení, je možné dospieť k nasledujúcemu záveru. 2. Vplyv na výrobné odvetvia Spoločenstva a) Pravdepodobný vplyv zavedenia antidampingových opatrení b) Pravdepodobný účinok nezavedenia opatrení (75) Hoci sa situácia výrobného odvetvia Spoločenstva v uva- žovanom období do určitej miery zlepšila, zostáva neus- pokojivá. Keby sa za týchto okolností antidampingové opatrenia nezaviedli alebo keby nepokračovali, dalo by sa očakávať, že by sa situácia opäť zhoršovala, čo by sa pre- javilo znížením úrovne výroby a miery využitia kapacít, stratou podielu na trhu, finančnými stratami a znížením zamestnanosti. To by ďalej ohrozilo schopnosť vyrábať celú škálu výrobkov pri konkurencieschopných nákladoch. Ako bolo uvedené v bode 73 odôvodnenia dočasného nariadenia, predmetné odvetvie závisí na primeranej miere využitia kapacít. Toho je možné dosiahnuť iba uspokoji- vou úrovňou výroby štandardizovaných komerčných rúrok alebo rúrok na prepravu ropy, ktoré priamo konku- rujú dampingovým výrobkom. Zníženie výroby týchto štandardných rúrok by ohrozilo výrobu skupín výrobkov vyššej kvality, a v dôsledku toho životaschopnosť celého odvetvia bezšvových rúrok. 3. Vplyv opatrení na dovozcov/obchodníkov (76) V bode 74 odôvodnenia dočasného nariadenia dospela Komisia k záveru, že pretože je známe, že dovozcovia v Spoločenstve vo všeobecnosti obchodujú so všetkými oceľovými výrobkami a predmetné bezšvové rúrky pred- stavujú iba malé percento ich obratu, je možné očakávať, že by tieto opatrenia mali len nepatrný vplyv na ich cel- kovú situáciu vzhľadom na širokú škálu výrobkov, s kto- rými obchodujú. (74) Po zavedení antidampingových opatrení sa dá očakávať, že ceny dovážaných výrobkov budú rásť. To sa odrazí v poklese objemov dovozu a v znížení ponuky na trhu, čo umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva zvýšiť výrobu a predaj. Pretože v tejto súvislosti neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky, je primerané urobiť záver, že antidampin- gové opatrenia budú mať skutočne len minimálny alebo žiadny vplyv na situáciu dovozcov/obchodníkov predmet- ného výrobku. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva pravdepodobne budú do určitej miery rásť, avšak vzhľadom na vyššie opí- sané nadmerné kapacity a transparentnosť trhu istotne nie do takej miery, ako je úroveň cla. 4. Vplyv na odberateľov z priemyslu integrovaného smerom nadol Zvýšenie objemu výroby výrobného odvetvia Spoločen- stva by viedlo k vyššej miere využitia kapacít a tým k zní- ženiu jednotkových výrobných nákladov na príslušný výrobok, v dôsledku čoho by výrobné odvetvie Spoločen- stva mohlo dosiahnuť uspokojivejšiu finančnú situáciu. (77) Ako je uvedené v bode 71 odôvodnenia dočasného naria- denia, pre príslušný výrobok existuje niekoľko odberateľ- ských priemyslových odvetví integrovaných smerom nad- ol, napr. strojárenstvo, preprava kvapalín (ropa, plyn, voda atď. ), chemický a petrochemický priemysel, elektrárne (vrá- tane jadrových), automobilový priemysel a stavebníctvo. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 347 Z analýzy predložených pripomienok alebo odpovedí uve- dených vyššie (bod 73 odôvodnenia) sa robí záver, že vplyv zvýšenia cien v dôsledku zavedenia alebo pokračovania antidampingových opatrení na náklady priemyslových odberateľských odvetví, integrovaných smerom nadol, by bol nevýznamný. Ďalej je treba poznamenať, že najmenej 85 % dampingo- vých dovozov z krajín, ktoré boli predmetom ako nového antidampingového vyšetrovania, tak predbežného priesku- mu, sa predáva veľkým obchodníkom, u ktorých sa zdá, že využívali dampingové ceny na zvýšenie svojich ziskových marží. Pokiaľ obchodníci upravia svoje marže, aby zohľad- nili čiastočne alebo celkom účinky týchto opatrení, nemu- seli by sa v ich predajných cenách prejaviť vôbec. So zreteľom na vyššie uvedené sa robí záver, že prípadný cenový účinok antidampingových opatrení bude pre prie- myslové odberateľské odvetvia integrované smerom nadol zanedbateľný. dlhodobých investícií a návratnosti, ktorú by výrobné odvetvie Spoločenstva mohlo primerane očakávať v prípa- de, že by nedochádzalo k dampingu spôsobujúcemu ujmu. Úroveň potrebná pre odstránenie ujmy bola vypočítaná porovnaním váženého priemeru dovozných cien CIF pri- merane upravených o maržu nezávislého dovozcu s uve- denou nepoškodzujúcou cenou výrobcov v Spoločenstve, stanovenou ako je uvedené, pri rovnakej úrovni obchodu. Výsledky tohto výpočtu boli vyjadrené v percentách tohto váženého priemeru ceny dovážaného tovaru franko hra- nica Spoločenstva. Rozpätie potrebné na odstránenie ujmy, vypočítané týmto spôsobom, je takéto: – Česká republika: – Rumunsko: – Rusko: – Slovenská republika: od 37,7 % do 97,9 % 48,3 % 87,8 % 31 % Pretože neboli v tejto súvislosti predložené žiadne ďalšie pripomienky, vyššie uvedené určenie miery, potrebnej k odstránenie ujmy, sa potvrdzuje. 5. Záver b) Konečné clo (78) Na základe vyššie uvedeného sa robí záver, že neexistuje presvedčivý dôvod, prečo by sa nemali odstrániť vplyvy dampingu, ktorý spôsobuje ujmu a narúša obchod, a že zavedenie príslušných ochranných opatrení a pokračova- nie v nich je v záujme Spoločenstva. (81) Pretože rozpätie, potrebné k odstránenie ujmy, zistené vyš- šie, je väčšie než dampingové rozpätia, ktoré boli vypočí- tané, konečné antidampingové clo by sa malo stanoviť v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia na úrovni posledne uvedených hodnôt. Tieto clá, vyjadrené v percentách cien franko hranica Spoločenstva, majú tieto hodnoty: I. KONEČNÉ CLO 1. Krajiny, ktoré sú predmetom nového vyšetrovania (79) Je potrebné pripomenúť z bodu 78 et seq. odôvodnenia dočasného nariadenia, že Komisia, aby zabránila ďalšej ujme, ktorá by bola spôsobená príslušnými dampingovými dovozmi v čase do skončenia konania, rozhodla sa prijať antidampingové opatrenia v podobe dočasných ciel. a) Rozpätia potrebné na odstránenie ujmy (80) Na účely určenia, aká úroveň cla by bola primeraná na odstránenie ujmy, ktorú výrobnému odvetviu Spolo- čenstva spôsobuje damping, sa rozhodlo, že sa vypočíta cena, založená na výrobných nákladoch výrobcov v Spo- ločenstve, a primeraná miera zisku. Zisková marža 5 % sa pokladala za rozumné minimum s ohľadom na potrebu – Česká republika: Vítkovice a. s. : Nová Huť a. s. : Ostatné dovozy: – Rumunsko: SC Artrom SA: SC Silcotub SA: SC Petrotub SA: SC Republica SA Trade Company: Ostatné dovozy: – Slovenská republika: Železiarne Podbrezová a. s. : Ostatné dovozy: – Rusko: 5,1 % 5,1 % 28,6 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % Všetky dovozy: 26,8 % 348 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 2. Krajiny, ktoré sú predmetom preverovacieho vyšetrovania odôvodnenia) a že za týchto okolností opakovaný výskyt podstatnej ujmy bezprostredne nehrozí, nebolo pre Chor- vátsku republiku konečné clo určené. a) Maďarsko a Poľsko (82) V dôsledku zistení týkajúcich sa Maďarska a Poľska, ktoré potvrdili, že napriek existujúcim opatreniam damping spô- sobil ujmu, a vzhľadom na to, že je v záujme Spoločenstva, aby antidampingové opatrenia proti týmto dvom krajinám zostali zachované, určilo sa revidované clo. Rozpätia potrebné na odstránenie ujmy, spôsobenej dovozmi pochádzajúcimi z Maďarska a z Poľska, vypočí- tané na základe rovnakej metódy, aká bola použitá pre kra- jiny podliehajúce novému vyšetrovaniu, ako bolo vysve- tlené vyššie v bode 80 odôvodnenia, sú takéto: – pre Maďarsko: (Csepel Tubes Co. Ltd. , jediný maďarský výrobca) 45,9 % J. KONEČNÉ OPATRENIA (85) Uvedené závery, ktoré sa týkajú dampingu, ujmy, príčin- nej súvislosti a záujmu Spoločenstva, vyžadujú konečné opatrenia, ako pre krajiny podliehajúce novému vyšetro- vaniu, tak pre krajiny, ktoré sú predmetom preverovacieho vyšetrovania, s výnimkou Chorvátska, pre ktoré by sa malo byť antidampingové konanie skončiť. Tieto opatrenia by mali mať podobu ciel ad valorem, ktorých sadzby boli sta- novené pre spolupracujúce spoločnosti jednotlivo. Na dru- hej strane pre nespolupracujúce spoločnosti by mali byť zavedené zostatkové clá. – pre Poľsko: Huta Batory SA: Ostatné: (86) 37,2 % 30,1 % V súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by mala byť colná sadzba stanovená ako miera potrebná na odstránenie ujmy alebo ako zistené dampingové rozpä- tie, podľa toho, čo je nižšie. Dampingové rozpätia v súvi- slosti s Poľským výrobcom Huta Batory a jediným maďar- ským výrobcom boli nižšie než zistená miera, potrebná na odstránenie ujmy, a preto by sa clo malo stanoviť na tejto nižšej úrovni. Pre ostatných Poľských výrobcov je clo ohraničené zistenou mierou, potrebnou na odstráne- nie ujmy. (83) Na tomto základe by sa existujúce antidampingové clá, ktoré sú vo výške 10,8 % pre Poľsko a 21,7 % pre Maďar- sko, mali nahradiť týmito clami: – Maďarsko: (Csepel Tubes Co. Ltd. ) Ostatné: – Poľsko: Huta Batory SA: Ostatné: b) Chorvátska republika 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 % (84) Na základe záverov bodu 51 odôvodnenia a s ohľadom na to, že neexistuje jasne predvídateľná hrozba zvýšenia objemov dovozu z Chorvátskej republiky (pozri bod 69 Pokiaľ však ide o Maďarsko, Poľsko, Českú republiku, Rumunsko a Slovenskú republiku, s ohľadom na špecifické okolnosti predchádzajúcich antidampingových konaní, týkajúcich sa tohto výrobku, v ktorých tieto krajiny pod- liehali množstvovým obmedzeniam alebo colným kvótam, sa pokladá za vhodné, aby boli prijaté cenové záväzky, ktoré boli ponúknuté, až do určitého množstvového stro- pu, stanoveného pre spoločnosti jednotlivo. Inými slova- mi, k odstráneniu ujmy dochádza dvomi spôsobmi: jednak cenovým záväzkom, platným každoročne pre určité množstvo nepodliehajúce clu, jednak clom ad valorem pre zostávajúce množstvo. Aby sa zabezpečilo, že množstvo dovozov oslobodené od cla ad valorem nepresiahne množstvo, pre ktoré bol ponúk- nutý záväzok, toto oslobodenie by malo byť podmienené predložením platného výrobného osvedčenia colným orgánom členských štátov, v ktorom bude zreteľne uve- dený výrobca, predmetný výrobok a podrobnosti vymeno- vané v prílohe. V prípade pochybnosti by Komisia mala rozhodnúť o platnosti osvedčenia a prijať vhodné opatre- nia. (87) Pokiaľ ide o Rusko, Komisia skúmala ponuku spoločného záväzku troch zo šiestich spoločností, ktoré sa v priebehu vyšetrovania prihlásili, a zvažovala možnosť, že by títo ruskí výrobcovia mohli využiť podobné formy záväzku ako výrobcovia v pridružených krajinách. Táto ponuka však nebola prijateľná, pretože neobsahovala potrebné záruky zo strany ruských orgánov, že umožnia primerané sledovanie, najmä pokiaľ ide o prah pre oslobodenie od cla. Za týchto okolností by sa malo uložiť clo ad valorem na úrovni ujmy, ktorá bola stanovená ako konečná. 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 349 Rada však poznamenáva, že takéto opatrenie v súvislosti s Ruskom sa môže pozmeniť vtedy, ak by došlo k takej zmene okolností, že by boli splnené podmienky pre uzna- nie záväzku. v súlade s článkom 10 ods. 2 základného nariadenia, aby čiastky zaistené formou dočasného cla, uloženého v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 981/97, na dovozy predmet- ného výrobku, ktoré pochádzajú z Ruska, Českej repub- liky, Rumunska a Slovenskej republiky boli uvoľnené. K. VÝBER DOČASNÉHO CLA SO ZRETEĽOM NA KRAJINY PODLIEHAJÚCE NOVÉMU VYŠETROVANIU L. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE (88) j. S prihliadnutím na okolnosti tohto vyšetrovania, t. zmenu formy a povahy konečných opatrení v porovnaní s dočasnými clami ad valorem, uloženými na dovozy z Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky, a existujúce záväzky v súvislosti s dovozmi z Maďarska, Poľska a Chorvátskej republiky, Rada je toho názoru, že nie je vhodné vyberať dočasné clá. Rada preto rozhodla (89) Komisia konzultovala s Poradným výborom v súvislosti s prijatím týchto záväzkov a vzhľadom na to, že boli pred- ložené námietky, zaslala správu o týchto konzultáciách Rade. Pretože Rada nerozhodla proti uznaniu týchto záväzkov, ponúknuté záväzky boli prijaté v súlade s člán- kom 8 ods. 5 základného nariadenia rozhodnutím Komi- sie 97/790/ES (1), PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné antidampingové clo z dovozu, ktorý pochádza z Maďarska, Poľska, Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky pre tieto výrobky: a) bezšvové rúry zo železa, alebo nelegovanej ocele, používané pre ropovody a plynovody, s vonkajším priemerom najviac 406,4 mm (v súčasnosti patriace pod číselné znaky KN 7304 10 10 a 7304 10 30); b) bezšvové rúrky s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, ťahané za studena alebo valcované za studena, iné ako presné rúrky (v súčasnosti patriace do položky s číselným znakom KN 7304 31 99); c) ostatné potrubia s kruhovým prierezom, zo železa alebo nelegovanej ocele, iné ako so závitom alebo vhodné na rezanie závitu, s vonkajším priemerom, ktorý nepresahuje 406,4 mm (v súčasnosti patriace do položiek s číselnými znakmi KN 7304 39 91 a 7304 39 93). 2. Sadzby konečných antidampingových ciel, ktoré sa vzťahujú na ceny franko hranice Spoločenstva pred preclením, tú tieto: Krajina Výrobca Colná sadzba (%) Doplnkový kód TARIC Maďarsko Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidácii) Poľsko Rusko Česká republika Ostatné Huta Batory S. A. Huta Andrzej S. A Huta Częstochowa S. A. Huta Jedność S. A. Ostatné Všetky spoločnosti Vítkovice a. s. Nová Huť a. s. Válcovny trub Chomutov a. s. Ostatné 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 26,8 % 5,1 % 5,1 % 28,6 % 28,6 % 8717 8900 8476 8719 8482 8493 8900 8058 8463 8464 8900 (1) Ú. v. ES L 322, 25. 11. 1997, s. 63. 350 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 Krajina Výrobca Colná sadzba (%) Doplnkový kód TARIC Rumunsko Artrom SA Silcotub SA Petrotub S. A. Republica SA Ostatné Slovenská republika Železiarne Podbrezová a. s. Ostatné 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % 8059 8467 8468 8469 8900 8060 8900 3. Ak nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o cle. Článok 2 1. Dovozy uvedených výrobkov sú oslobodené od antidampingových ciel, stanovených v čl. 1 ods. 1, pokiaľ je výrobok vyrobený a predaný na vývoz do Spoločenstva jednou zo spoločností, vymenovaných v odseku 4, ktorých záväzky Komisia uznala, pokiaľ sú splnené podmienky, uvedené v odsekoch 2, 3 a 4. 2. Pri predložení vyhlásenia o prepustení do voľného obehu je oslobodenie od cla podmienené predložením platného originálu výrobného osvedčenia, vydaného jednou zo spoločností, vymenovaných v odseku 4, colným orgánom členských štátov. Výrobné osvedčenie musí spĺňať požiadavky na takéto osvedčenia, stanovené v záväzku uznanom Komisiou, pričom podstatné zložky takéhoto osvedčenia sú uvedené v prílohe. 3. Výrobné osvedčenie uvedené v odseku 2 sa musí predložiť do troch mesiacov od dátumu jeho vydania. Množstvá predložené colným orgánom členských štátov pre dovoz do Spoločenstva bez antidampingového cla nesmú presiahnuť množstvá určené týmto osvedčením. Ak sú množstvá stanovené v osvedčení prekročené, prebytok podlieha clu a musí sa deklarovať v súlade s príslušným doplnkovým kódom TARIC, uvedeným v článku 1 ods. 2. 4. Dovoz s výrobným osvedčením sa deklaruje pod týmito doplnkovými kódmi TARIC: Krajina Výrobca Doplnkový kód TARIC Maďarsko Poľsko Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidácii) Huta Batory S. A. Huta Andrzej S. A Huta Częstochowa S. A. Huta Jedność S. A. Česká republika Válcovny trub Chomutov a. s. Rumunsko Artrom S. A. Silcotub SA Petrotub S. A. Republica SA Slovenská republika Železiarne Podbrezová a. s. 8521 8517 8518 8519 8520 8507 8508 8509 8514 8515 8516 11/zv. 26 SK Úradný vestník Európskej únie 351 Článok 3 V správach členských štátov Komisii podľa článku 14 ods. 6 nariadenia (ES) č. 384/96 musí byť pre každé uvoľnenie do voľného obehu uvedený rok a mesiac dovozu, číselné znaky KN, TARIC a doplnkový kód TARIC, druh opatrenia, krajina pôvodu, množstvo, hodnota, antidampingové clo, členský štát dovozu a v prípade potreby poradové číslo výrobného osvedčenia. Nariadenie (EHS) č. 1189/93 sa týmto zrušuje. Článok 4 Článok 5 Antidampingové konanie týkajúce sa dovozov príslušného výrobku z Chorvátska sa týmto zastavuje. Množstvá zabezpečené pomocou dočasných antidampingových ciel uložených v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 981/97 na dovozy príslušného výrobku pochádzajúce z Ruska, Českej republiky, Rumunska a Slovenskej republiky sa uvoľňujú. Článok 6 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 7 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 17. novembra 1997 Za Radu predseda J. -C. JUNCKER 352 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 26 PRÍLOHA Hlavné prvky výrobného osvedčenia (1) uvedeného v článku 2 odsek 2 a) Číslo osvedčenia. b) Identifikačná značka preukazujúca, či je osvedčenie pôvodné. c) Dátum skončenia platnosti osvedčenia. d) Tento text: „Výrobné osvedčenie vydané ………… (názov spoločnosti) v zhode s článkom 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2320/97 na účely vývozu určitých oceľových bezšvových rúr a rúrok do Európskeho spoločenstva pod doplnkovým TARIC kódom xxxxx. “ e) Meno a úplná adresa spoločnosti a prípadné identifikačné číslo, ako napríklad národné registračné číslo zapísaných spoločností. f) Meno a úplná adresa zákazníka spoločnosti v Spoločenstve, ktorý tovar dováža, alebo meno a úplná adresa nezávislého obchodníka mimo Spoločenstva, ktorý tovar vyváža. g) Číslo faktúry spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje výrobné osvedčenie. h) Presný popis tovaru vrátane týchto údajov: — popis výrobku, dostatočný na identifikáciu výrobkov, ktorý musí byť totožný s popisom výrobku na faktúre, — číselný znak KN, — množstvo (v tonách). i) Meno zástupcu spoločnosti, zodpovedného vydávať osvedčenia, a toto podpísané vyhlásenie: „Ja, dole podpísaný, potvrdzujem, že predaj tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto osvedčenie, určený na vývoz do Európskeho spoločenstva, sa uskutočňuje v rozsahu a za podmienok záväzku (názov spoločnosti) a v rámci množstva pre dovoz do Spoločenstva, oslobodený od antidampingového cla, ako je povolené na základe záväzku, ktorý uznala Komisia v zhode s rozhodnutím 97/790/ES. Vyhlasujem, že informácie uvedené v tomto osvedčení sú úplné a správne. “ j) Miesto vyhradené pre príslušné orgány Spoločenstva. (1) Podľa záväzku ponúknutého a uznaného Komisiou, každá kolónka v osvedčení bude v štyroch jazykoch, jazyku krajiny výrobcu, angličtine, francúzštine a nemčine


title: QUESTION ECRITE no 3756/97 de Amedeo AMADEO à la Commission. les Kurdes et l'asile politique

eurovoc_concepts:
Kurdistan question
UN Security Council
aid to refugees
competence of the Member States
cooperation in home affairs
judicial cooperation
political asylum
political refugee

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 3808/97 de Ernesto CACCAVALE à la Commission. Fonds communautaires inutilisés

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU programme
European Social Fund
fund (EU)
less-favoured region
operational programme
use of aid

formats: html pdf print

text: C 158/192 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 5. 98 (98/C 158/260) QUESTION E· CRITE P-3808/97 pose·e par Ernesto Caccavale (UPE) a‘ la Commission (17 novembre 1997) Objet: Fonds communautaires inutilise·s Les programmes d(cid:146)initiatives communautaires telles qu(cid:146)Horizon, Adapt, Now, Youthstart ainsi que le programme d(cid:146)urgence pour l(cid:146)emploi dans le Sud reve(cid:136)tent une grande importance pour les re·gions relevant de l(cid:146)objectif 1. Des e·che·ances ont-elles e·te· fixe·es pour l(cid:146)utilisation des cre·dits affecte·s a‘ ces actions et, dans l(cid:146)affirmative, 1. lesquelles? Ces e·che·ances sont-elles susceptibles d(cid:146)e(cid:136)tre reporte·es dans le cas ou‘ la re·alisation des programmes n(cid:146)aurait 2. pas e·te· entame·e? Ces cre·dits risquent-ils d(cid:146)e(cid:136)tre perdus, dans le cas ou‘ les programmes ne seraient pas entame·s, en ce qui 3. concerne en particulier la re·gion de Campanie? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (15 de·cembre 1997) 1. En ce qui concerne le programme ope·rationnel multi-re·gional «Emergenza Occupazionale Sud», l(cid:146)initiative communautaire Emploi et l(cid:146)initiative communautaire Adapt, le Fonds social europe·en et l(cid:146)E· tat membre cofinancent des actions suivant les conditions fixe·es par la de·cision communautaire d(cid:146)allocation des ressources financie‘res, qui est adresse·e a‘ l(cid:146)E· tat membre. Pour la pe·riode 1994-1999, en ce qui concerne le programme ope·rationnel multi-re·gional, la Commission a fixe· une date limite pour effectuer les engagements, a‘ savoir le 31 de·cembre 1999, et une pour la liquidation des paiements, a‘ savoir le 31 de·cembre 2001. En ce qui concerne Adapt, une date limite a e·te· fixe·e pour effectuer les engagements au 31 de·cembre 1999 et pour les paiements finaux au 31 de·cembre 2000. En ce qui concerne Emploi, une date limite a e·te· fixe·e pour effectuer les engagements au 31 de·cembre 1999 et pour les paiements finaux au 31 de·cembre 2000. Suite a‘ la reque(cid:136)te du(cid:136)ment justifie·e de la part de l(cid:146)E· tat membre, lesdites e·che·ances peuvent e(cid:136)tre 2. e·ventuellement rene·gocie·es dans le cadre du partenariat, mais, compte tenu de la date lointaine d(cid:146)e·che·ance, aucun ame·nagement de ce type n(cid:146)est envisage· actuellement. L(cid:146)engagement financier e·tant e·tabli sur la totalite· du programme ope·rationnel, les cre·dits octroye·s ne subiraient aucune conse·quence si une des actions n(cid:146)e·tait pas entame·e. Dans ce contexte, l(cid:146)E· tat membre est charge· de la mise en (cid:156)uvre et du suivi des actions, et e·tablit a‘ cette fin 3. les modalite·s auxquelles doivent se conformer les ope·rateurs dans la re·alisation de leurs projets. Dans le cas des initiatives communautaires, il s(cid:146)agit de programmes nationaux. Les comite·s de suivi de ces programmes peuvent donc en l(cid:146)occurrence proposer une re·-allocation entre re·gions en cas de non-consommation. (98/C 158/261) QUESTION E· CRITE E-3826/97 pose·e par Roberto Mezzaroma (UPE) a‘ la Commission (28 novembre 1997) Objet: Se·curite· en Europe Pour des conside·rations lie·es a‘ la se·curite· me(cid:136)me de l(cid:146)Europe, la Commission ou le Parlement europe·en ont-ils pris connaissance de l(cid:146)information publie·e dans le quotidien italien «Il Giornale» du 10 aou(cid:136)t 1997, selon laquelle deux socie·te·s, une de La Spezia et une de Piacenza, ont fourni a‘ la Libye des e·quipements permettant d(cid:146)e·tendre la porte·e et d(cid:146)accro(cid:14)(cid:136)tre la capacite· de missiles, ce qui constitue une menace potentielle pour la paix aussi bien au Moyen-Orient que sur les co(cid:136)tes europe·ennes de la Me·diterrane·e. Re·ponse donne·e par M. Van den Broek au nom de la Commission (18 de·cembre 1997) La Commission n(cid:146)a pas d(cid:146)information concernant l(cid:146)e·ventuelle fourniture a‘ laquelle l(cid:146)Honorable Parlementaire se re·fe‘re


title: 97/788/CE: Décision du Conseil du 17 novembre 1997 concernant l'équivalence des contrôles des sélections conservatrices effectuées dans des pays tiers

eurovoc_concepts:
plant health control
seed
third country

formats: html pdfa1b print