title: Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan

eurovoc_concepts:
Egypt
South Asia
anti-dumping duty
import
natural fibre

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 11. 1997 KOM(97) 591 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNnsfG (E¥) om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan (forelagt af Kommissionen) Begrundelse Vedr. : Forslag til Rådets indforelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan forordning om 1. Den 13. september 1996 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af sengelinned af bomuld fra Egypten, Indien og Pakistan. 2. Kommissionen indledte en undersøgelse og underrettede de parter, som den vidste var berørt af sagen, herom. I betragtning af det store antal eksporterende producenter i de berørte lande og det store antal EF- producenter, der tilsluttede sig klagen, anvendtes der stikprøveteknikker for disse to grupper. Der udsendtes spørgeskemaer til de virksomheder, der således indgik i stikprøven, og til andre parter (især importører) med henblik på at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige for undersøgelsen. 3. Kommissionen fandt, at importerede varer fra alle tre lande solgtes til dumpingpriser, der lå under priserne hos EF-producenterne i stikprøven, og at dette havde forvoldt skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Kommissionen fandt endvidere, at det var i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger, og indførte en midlertidig antidumpingtold i juni 1997. 4. Parter, der var berørt af proceduren, fik en frist på en måned til at fremsætte bemærkninger til de konklusioner, som lå til grund for de midlertidige foranstaltninger. 5. I betragtning af alle de indhentede oplysninger og de bemærkninger, der fremsattes under proceduren, foreslår Kommissionen, at der indfores endelige foranstaltninger. Der er blevet forelaget visse justeringer af de midlertidige toldsatsers størrelse, og sengelinned af håndvævede stoffer er ikke omfattet af de endelige foranstaltninger. 6. Kommissionen foreslår følgelig, at Rådet vedtager medfølgende forslag til en forordning, der indfører en endelig antidumpingtold fra 2,6% til 24,7% på importen fra Indien, fra 0% til 6,7% på importen fra Pakistan og fra 8,7% til 13,5%> på importen fra Egypten. RÅDETS FORORDNING (EF) NR 191 af om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab', som ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 af 2. december 19962. særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: 1 2 EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. A. PROCEDURE (1) Ved forordning (EF) nr. 1069/973 (i det følgende benævnt "den midlertidige forordning") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af sengelinned af bomuld henhorende under KN- kode 6302 21 00, 6302 2 90, 6302 31 10, 6302 31 90 og 6302 32 90 med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan. (2) Efter indførelsen af den midlertidige antidumpingtold fremsatte visse interesserede parter bemærkninger skriftligt. De parter, der anmodede herom, fik mulighed for at blive hort mundtligt af Kommissionen. Parterne blev underrettet om de væsentlige kendsgerninger og overvejelser, på grundlag af hvilke Kommissionen påtænkte at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold og den endelige opkrævning med niveauet for den endelige told af beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik endvidere en frist til at fremsætte bemærkninger efter denne offentliggørelse. (3) De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev analyseret og, hvor det ansås for berettiget, taget i betragtning ved den endelige afgørelse. EFTL 156 af 13. 6. 1997, s. 11. B. DEN VARE, DER ER OMFATTET AF UNDERSØG ELSEN, OG SAMME VARE 1. Anmodninger om udelukkelse fra proceduren (4) Efter offentliggørelsen af de midlertidige konklusioner modtog Kommissionen forskellige anmodninger om, at visse typer varer udelukkedes fra proceduren: - Visse parter gentog deres anmodning om udelukkelse af "bæk og bølge", en type sengelinned der fremstilles med anvendelse af kemikalier, idet de hævdede, at sådanne varer ikke længere fremstilles i Fællesskabet. - Nogle parter gentog anmodningen om udelukkelse af bleget sengelinned til institutionsbrug (f. eks. i hospitaler, hoteller osv. ). Desuden ønskede en part, at farvet sengelinned til institutionsbrug udelukkedes. Til støtte for anmodningerne hævdede de pågældende parter, at brugerinstitutionerne kræver en særlig kvalitet af den pågældende vare, nemlig varer fremstillet af stoffer af særlig tunge vævningskonstruktioner, som de påstod ikke fremstilledes i Fællesskabet. - Der modtoges også en anmodning om at udelukke varer fremstillet af stoffer, der er vævet på vævestole, som udelukkende er hånd- eller foddrevne ("håndvæve"). (5) For så vidt angår "bæk og bølge" kunne anmodningen ikke imødekommes, skønt EF-erhvervsgrenen ikke fremstillede identiske varer, da der ikke blev fremsat nye argumenter til støtte for anmodningen efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Det konkluderedes derfor, at denne varetype er omfattet af proceduren, da den i tilstrækkelig grad har fysiske egenskaber og anvendelsesformål til fælles med andre typer sengelinned til, at de konkurrerer med hinanden. (6) Vedrørende anmodningen om at udelukke visse typer sengelinned beregnet til institutionsbrug og navnlig om at udelukke varer af vævningskonstruktioner over en vis vægtgrænse fandtes det. at sengelinned af tungere konstruktioner fremstilledes i Fællesskabet (især men ikke udelukkende en bestemt type kaldet flannel). Der kunne desuden ikke fastsættes nogen klar skillelinje mellem sengelinned fremstillet og solgt i Fællesskabet til institutionsbrug og privat brug og de importerede typer: alle havde tilstrækkelige fælles fysiske egenskaber, funktioner og anvendelsesformål til at kunne anses for at være samme vare. Anmodningen om at udelukke sengelinned til institutionsbrug fra proceduren kunne derfor ikke imødekommes, og undersøgelsens resultater og Kommissionens konklusioner i betragtning (13) i den midlertidige forordning bekræftes. (7) For så vidt angår anmodningen om at udelukke håndvævede varer fandtes det, at skønt anvendelsen af forskellige produktionsmetoder ikke i sig selv er relevant for definitionen af samme vare, havde håndvævede varer andre fysiske egenskaber end andet sengelinned, navnlig på grund af en mindre regelmæssig og løsere vævning. Denne forskel førte til en anden opfattelse af håndvævede varer hos forbrugerne, hvilket forstærkedes af. at håndvævede varer ofte sælges gennem særlige salgskanaler såsom velgørenhedsforretninger, der ikke kan anvendes af EF-producenter. Det konkluderedes derfor, at håndvævede varer skulle udelukkes fra proceduren, og disse varer derfor skal fritages for told. hvis de ledsages af et certifikat for, at de er fremstillet ved brug af håndvæv (se bilag II til denne forordning), udstedt af de rette myndigheder i eksportlandet. 2. Samme vare (8) Efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater gentog visse parter den allerede på det midlertidige stade fremsatte påstand om, at der var sådanne forskelle mellem alt importeret sengelinned og alt fællesskabsproduceret sengelinned, at de ikke kunne anses for at være samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt grundforordningen). Kommissionen overvejede disse påstande, men fandt at de ikke kunne godtages af de årsager, der allerede er angivet i betragtning (14) i den midlertidige forordning. 3. Konklusion (9) Det følger af konklusionerne i betragtning (10) i den midlertidige forordning som ændret ovenfor for så vidt angår håndvævede varer, at den vare, der er omfattet af undersøgelsen, er bleget, farvet eller trykt sengelinned af rent bomuld eller af en blanding af bomuld og kemofibre eller hør. Den indbefatter, men er ikke begrænset til, lagner, dynebetræk og pudebetræk. Sengelinned, der kun er fremstillet af kemofibre, og sengelinned, hvor hor er det dominerende materiale, er ikke omfattet af denne procedure. Sengelinned fremstillet af håndvævede stoffer er ikke omfattet af denne procedure. På grundlag af ovennævnte udelukkelse og afklaring af varedækningen henhører sengelinned, der er omfattet af denne procedure, under KN-kode ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 og ex 6302 32 90. I henhold til ovenstående, og da der ikke foreligger yderligere argumenter, bekræftes konklusionerne i betragtning (10) og (14) i ikn midlertidige forordning vedrørende definitionen på varen og samme vare. C. EKSPORTERENDE PRODUCENTER I DE BERØRTE LANDE 1. Anmodning om status som samarbejdsvillige parter (10) Det var først efter udvælgelsen af stikprøven af eksporterer og i mange tilfælde først efter offentliggørelsen af de midlertidige resultater af undersøgelsen til de samarbejdsvillige parter, at flere eksporterende producenter i de berørte lande gav sig til kende og anmodede om status som samarbejdsvillige parter. (11) Da alle disse eksporterende producenter enten ikke havde givet sig til kende eller ikke fremlagt de oplysninger, der ansås for nødvendige af hensyn til undersøgelsen, i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen4, finder Kommissionen, at den ønskede status inden for den frist, der fastsattes som samarbejdsvillige parter ikke bør tilstås, da dette vil udgøre en forskelsbehandling af andre parter, som havde besluttet at samarbejde fra undersøgelsens start. 2. Nye eksportører (12) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gav en række eksportører i de berørte lande sig til kende, ofte på et særdeles fremskredent tidspunkt i undersøgelsen, og anmodede om status som nye eksportører. Nogle af disse beviste over for Kommissionen, at de ikke eksporterede (Åen pågældende vare til. Fællesskabet i undersøgelsesperioden, at de begyndte at eksportere til Fællesskabet efter denne periode, eller at de har påtaget sig en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet, og at de ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter i de respektive eksportlande, som er omfattet af antidumpingforanstaltningerne vedrørende den pågældende vare. Disse eksporterende producenter fandtes derfor at være nye eksportører og bor indrømmes samme behandling for så vidt angår endelige foranstaltninger som de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgiv i stikprøven, dvs. en antidumpingtold beregnet i henhold til artikel 9, stk. 6. i grundforordningen. EFT C 266 af 13. 9. 1996, s. 2. (13) Samme behandling bør tilstås alle nye eksporterende producenter, der efter indførelsen af endelige foranstaltninger påviser over for Kommissionen, at de opfylder ovennævnte kriterier. , D. DUMPING 1. Normal værdi (a) Metode til beregning af den normale værdi (14) Tre egyptiske eksporterende producenter frem lorte, at hvis hjemmemarkedssalget ikke ansås for repræsentativt ved vurderingen af fortjenesten, burde det heller ikke anses for repræsentativt med hensyn til vurderingen af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G). I denne forbindelse skal det bemærkes, at det forhold, at en del af eller hele hjemmemarkedssalget af samme vare tilsyneladende sker med tab, ikke i sig selv betyder, at det er uhensigtsmæssigt at benytte de dermed forbundne SA&G-omkostninger ved beregningen af den normale værdi, hvis et sådant salg har fundet sted i tilstrækkelige mængder sammenlignet med salget af den af undersøgelsen omfattede vare med henblik på eksport til Fællesskabet. (b) Produktionsomkostninger (15) Som allerede nævnt i betragtning (37) i den midlertidige forordning krævede to pakistanske eksporterende producenter, at der på grund af ekstraordinære omstændigheder som følge af omfattende borgerlige uroligheder i Karachi i undersøgelsesperioden ikke burde tages hensyn til omkostninger svarende til ledig kapacitet ved beregningen af den normale værdi. Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger gentog disse virksomheder deres krav og genfremlagde tal for de pågældende omkostninger. I denne forbindelse skal det bemærkes, at ifølge et uddrag fra Den Internationale Regnskabsstandard nr. 2 (IAS-2), som citeredes af en af de pågældende virksomheder, anerkendes ikke-fordelte faste omkostninger under alle omstændigheder som en udgift i den periode, hvor de påløber, selv om størrelsen af faste omkostninger, der tildeles hver produktionsenhed, ikke må øges som følge af lav produktion eller ledige produktionsanlæg. Med andre ord skal alle omkostninger, der påløber inden for en bestemt periode, i samme periode fuldt optages i de samlede produktionsomkostninger (fremstillingsomkostninger plus SA&G-omkostninger). uanset om omkostninger i forbindelse med ledig kapacitet klassificeres som faste omkostninger, der indgår i fremstillingsomkostningerne, eller som del af SA&G-omkostningerne. Disse krav kunne derfor ikke imødekommes, da de samlede produktionsomkostninger, der indgår i den beregnede normale værdi, omfatter både fremstillingsomkostninger og SA&G-omkostninger. (16) En pakistansk eksporterende producent hævdede, at de omkostninger til den oprindelige råvare (ubleget stof), som den oprindelig havde angivet i forbindelse med produktionsomkostningerne, omfattede visse SA&G- omkostninger. Ved beregningen af den normale værdi for dette firma burde de angivne SA&G-omkostninger have været fratrukket produktionsomkostningerne for at undgå, at SA&G-omkostningerne blev medregnet to gange. Efter at have undersøgt virksomhedens oplysninger godtog Kommissionen påstanden og ændrede dumpingberegningerne i overensstemmelse hermed. 11 (c) Salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) (17) En egyptisk eksporterende producent anfægtede inddragelsen af påstået ekstraordinært store finansieringsudgifter ved beregningen af den normale værdi. Firmaet fremførte, at to statsejede selskaber havde pådraget sig disse store finansieringsudgifter på deres tabsgivende hjemmemarkedssalg af samme vare, og at de pågældende udgifter derfor ikke burde benyttes til at fastlægge en beregnet normal værdi for et privatejet selskab, men at i stedet til dette formål skulle et fastsættes "rimeligt" beløb for SA&G-udgifter. Det fremførtes yderligere, at dette "rimelige" beløb kunne baseres på SA&G- omkostningerne for det tredje undersøgte statsejede selskab, som havde et rentabelt hjemmemarkedssalg af samme vare. I denne forbindelse skal det nævnes, at hvis alle selskaber opererer på frie markedsvilkår, har det været Fællesskabets institutioners konsekvente praksis at inkludere alle omkostninger, der er påløbet i forbindelse med fremstilling og salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare, herunder finansieringsudgifter, ved beregningen af den normale værdi, uanset om det er statsejede eller privatejede virksomheder, der pådrager sig disse omkostninger. Det er desuden en konsekvent praksis at benytte de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger for alle undersøgte virksomheder med et hjemmemarkedssalg af samme vare ved beregningen af den normale værdi for virksomheder uden et hjemmemarkedssalg, jf. artikel 2. stk. 6, litra a), i grundforordningen. For den pågældende virksomhed bekræftes derfor den anvendte metode, der er forklaret i betragtning (32) i den midlertidige forordning. 12 (d) Fortjenstmargen på hjemmemarkedet (18) Alle indiske eksporterende producenter anfægtede brugen af den faktiske fortjenstmargen, der opnåedes af et indisk selskab på dets repræsentative rentable hjemmemarkedssalg, ved beregningen af den normale værdi for andre indiske selskaber. De fremførte, at denne fortjenstmargen er ekstraordinært høj, fordi den i vidt omfang vedrører hjemmemarkedssalget af mærkevarer, og da eksportsalget altid vedrørte varer, der ikke var mærkevarer, gør et sådant hjemmemarkedssalg det ikke muligt at foretage en korrekt sammenligning, jf. artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Fire af disse eksporterende producenter fremførte endvidere, at denne fortjeneste ikke beregnes på baggrund af andre eksportørers eller producenters vejede gennemsnitlige fortjenester, jf. artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen, men kun svarer til én eksporterende producents fortjeneste. Det blev i denne forbindelse yderligere krævet, at fortjenesten på salget af varer af samme generelle kategori i Indien under alle omstændigheder ikke skulle overskrides for at sikre, at de beløb, der er anvendt i forbindelse med fortjenesten, er rimelige. Det skal bemærkes, at den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den normale værdi, svarer til den vejede gennemsnitlige fortjeneste, som den pågældende indiske virksomhed opnåede på hjemmemarkedssalget af rentable typer mærkevarer og andre varer, og at hvis dette krav var blevet imødekommet, ville det have været til skade for producenterne, da den anvendte fortjenstmargen er lavere end den fortjenstmargen, som det samme selskab har udelukkende på sit hjemmemarkedssalg af ikke-mærkevarer. For så vidt angår brugen af kun et enkelt selskabs fortjenstmargen bor det erindres, at undersøgelsen har været begrænset til en stikprøve af eksporterende producenter i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen, og at det store flertal af de samarbejdsvillige indiske selskaber er eksportorienterede virksomheder uden et hjemmemarkedssalg af samme vare. Til stikprøven udvalgte Kommissionen fem indiske eksporterende producenter, hvoraf to ved udvælgelsen havde erklæret, at de havde haft et salg på hjemmemarkedet af samme vare. Som angivet i betragtning (23) i den midlertidige forordning fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at kun én virksomhed havde et repræsentativt salg af samme vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Henvisningen i artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen til vejede gennemsnitsbeløb for fortjenester, der fastsættes for andre eksportører eller producenter, udelukker desuden ikke, at sådanne beløb kan fastsættes på grundlag af et vejet gennemsnit af transaktioner og/eller varetyper for en enkelt eksportør eller producent. Det findes derfor ikke berettiget at lasisætte beløbet for fortjeneste i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra b) eller c), i grundforordningen, således som det var ønsket af de pågældende indiske selskaber. (19) En indisk eksporterende producent fremførte, at dens rentabilitet på hjemmemarkedet kun burde have været vurderet på grundlag af de typer af den pågældende vare, der solgtes både på hjemmemarkedet og på EF- markedet. 14 Det skal imidlertid bemærkes, at salget af samme vare bestemt til forbrug på hjemmemarkedet i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen normalt anvendes som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, hvis den solgte mængde udgør mindst 5% af salget af den pågældende vare til Fællesskabet. Hele hjemmemarkedssalget af den samme vare bestemt til forbrug på hjemmemarkedet anvendtes derfor, hvor dette var relevant, til at fastsætte fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, uanset om bestemte typer varer også eksporteredes til Fællesskabet. Det følger af ovenstående, at metoden og resultaterne i betragtning (23) til (36) af den midlertidige forordning bekræftes. 2. Eksportpris (20) En pakistansk eksporterende producent, som solgte en del af sin eksport til en forbundet importør i Fællesskabet, fremførte, at eksportprisen for de transaktioner, der fandt sted gennem den forbundne importør, ikke burde beregnes, fordi alle priser, der gjaldt for den pågældende importør, var fastsat som for uafhængige parter og var i overensstemmelse med de priser, der gjaldt for ikke-forbundne kunder i Fællesskabet. Det hævdedes derfor, at den faktiske eksportpris for den forbundne importør burde anses for pålidelig, og at den burde anvendes ved dumpingberegningerne. Hvis der ikke kan fæstes lid til eksportprisen på grund af en forretningsmæssig forbindelse eller en kompensationsaftale mellem eksportøren og importøren, er det Fællesskabets institutioners konsekvente praksis at beregne eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. I dette særlige tilfælde fremgik det af undersøgelsen, at alle efterfølgende videresalgstransaktioner fra den forbundne importør til uafhængige kunder fandt sted med tab. Dette fandtes at tyde på, at der ikke kunne fæstes lid til eksportørens priser ved salg til den forbundne importør. Den metode, der anvendtes til at fastsætte eksportprisen, og som er beskrevet i betragtning (37) og (38) i den midlertidige forordning, bekræftes derfor. 15 3. Sammenligning (21) En indisk eksporterende producent anfægtede Kommissionens afvisning af at foretage justering for handelsled. Det kræves i artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen, at det skal påvises, at eksportprisen gælder for et andet handelsled end det for den normale værdi fastlagte, og at forskellen har påvirket prissammenligneligheden, hvilket påvises ved konsekvente og tydelige forskelle i sælgerens funktioner og priser i de forskellige handelsled på eksportlandets hjemmemarked. Da der ikke foreligger dokumentation herfor, afvistes kravet derfor som allerede angivet i betragtning (40) i den midlertidige forordning. (22) Den samme indiske virksomhed anfægtede også Kommissionens afvisning af at foretage justeringer af den normale værdi for visse salgsomkostninger. Anmodningen afvistes foreløbigt, fordi de ønskede justeringer lå ud over de udgifter, der var inkluderet i den beregnede normale værdi. Selvskabets fornyede anmodning havde samme mangler og kunne derfor heller ikke imødekommes. 16 Det besluttedes dog til slut at indrømme en justering begrænset til de udgifter (dvs. provision og fragt), der kunne identificeres ved tildelingen af SA&G- omkostninger som angivet af selskabet i dets besvarelse af Kommissionens spørgeskema, og som bekræftedes under undersøgelsen og inkluderedes i den beregnede normale værdi. (23) Dette indiske selskab anfægtede endvidere Kommissionens afvisning af at foretage en justering af den normale værdi for kreditomkostninger. Som anført i betragtning (44) i den midlertidige forordning måtte dette ønske afvises, da leveringen af de varer, som selskabet solgte på hjemmemarkedet, altid fandt sted efter betalingen. Da sælgeren derfor ikke overdrog køberen anvendelsen eller besiddelsen af de pågældende varer for betalingstidspunktet, kan det ikke fremføres, at sælgeren ydede nogen form for kredit. (24) En pakistansk eksporterende producent anfægtede også Kommissionens afvisning af at foretage en justering af den normale værdi for kreditomkostninger. For at underbygge sin påstand anmodedes det pågældende firma om at fremlægge yderligere oplysninger efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Da de indgivne oplysninger ikke modsagde, men på tilfredsstillende vis supplerede de oplysninger, som Kommissionen havde efterprøvet under kontrolbesøget hos den pågældende virksomhed, accepteredes kravet om en justering for kreditomkostninger, og beregningerne revideredes derfor. 17 (25) Alle pakistanske eksporterende producenter anfægtede Kommissionens beregning af justeringen for importafgifter og told på samme vare og især på visse materialer, der fysisk indgik i denne, når den var beregnet til forbrug i Pakistan, som refunderedes ved eksport af den pågældende vare i henhold til den pakistanske lovgivning. De fremførte, at justeringens størrelse burde udtrykkes i procent af produktionsomkostningerne, og at denne procentsats derefter skulle fratrækkes den normale værdi. Dette argument ser bort fra, at en sådan procentsats beregnet på basis af produktionsomkostningerne skal anvendes på et hensigtsmæssigt grundlag, og at den normale værdi ikke kan anses for at være et sådant, da den svarer til prisen på hjemmemarkedet. Argumentet godtoges derfor ikke. (26) En pakistansk virksomhed fremførte, at justeringsbeløbet for importafgifter og told på samme vare var ansat for lavt i Kommissionens dumpingberegninger for visse typer varer. Kommissionen gennemgik beregningerne og godtog påstanden, hvor den var relevant. (27) De pakistanske myndigheder var af den oplåttelse, at den toldulempejustering, der indrømmedes de samarbejdsvillige eksporterende producenter, ikke var tilstrækkelig. De indrømmer, at den relevante pakistanske lovgivning kun nævner et begrænset antal importerede materialer (visse farvestoffer og kemikalier), som er refusionsberettigede, hvis den færdige vare eksporteres, og at Kommissionen har indrømmet en justering i denne forbindelse. De fremfører imidlertid, at pakistanske eksportører efter bevis for deres eksportresultater også modtager refusion for en række andre indirekte skatter og afgifter på salget af samme vare på hjemmemarkedet, og at denne refusion også bør berettige en justering. I denne forbindelse skal det bemærkes, at enhver justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen kræver, at det påvises, at der er en forskel i faktorer, som påvirker prissammenligneligheden. Som led i en 8 sådan påvisning skal det vises, at den eksporterende producent rent faktisk har pådraget sig de pågældende omkostninger, i dette tilfælde importafgifter eller indirekte skatter, for den pågældende vare, når den er beregnet til forbrug i eksportlandet, og som ikke opkræves, eller som refunderes for den vare, der udføres til Fællesskabet. Hverken de pakistanske eksporterende producenter eller de pakistanske myndigheder kunne påvise en forbindelse mellem nogen anden betalt indirekte afgift og told og de refunderede belob. Desuden kunne de pakistanske myndigheder ikke specificere de indirekte afgifter eller den told, for hvilken den yderligere refusion påståedes indrømmet. Anmodningen godtoges derfor ikke. Det følger, at medmindre andet fremgår af ovenstående, at konklusionerne i betragtning (39) til (45) af den midlertidige forordning bekræftes. 19 4. Dumpingmargener (a) Generel metode (28) Repræsentanterne for de samarbejdsvillige indiske og egyptiske eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og som derfor ikke undersøgtes, fremførte, at de dumpingmargener, der fastsattes for undersøgte statsejede selskaber, ikke skulle tages i betragtning ved beregningen af de dumpingmargener, der skal tildeles privatejede selskaber, der ikke undersøgtes. Som allerede forklaret ovenfor kan Kommissionen ikke behandle stats- og privatejede virksomheder forskelligt, hvis alle virksomheder opererer på frie markedsvilkår. Kravet kan derfor ikke imødekommes, og bestemmelserne i betragtning (46) til (48) i den midlertidige forordning bekræftes. (b) Dumpingmargener for virksomheder i stikproven (29) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen i henhold til metoden i den midlertidige forordning og efter relevante justeringer som følge af indsigelse fra de berørte parter viste, at der fandt dumping sted for alle de undersøgte virksomheder. De endelige dumpingmargener i procent af cif-importprisen ved Fællesskabets grænse er: 20 Indien Anglo French Textiles 24,7% The Bombay Dyeing & Manufacturing Co Ltd 7,7% Nowrosjee Wadia & Sons Lid Madhu Industries Ltd Madhu International Omkar Exports Prakash Cotton Mills Ltd Egypten 7,7% / 7,0% / 7,0% 14,2% 2. 6% Damietta Spinning & Weaving Co 13,5% El Nasr Wool and Selected Textiles Co (STIA) 13,5% Orient Linen & Cotton Co Stephanie Textile Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd AlAbid Export (Pvt) Ltd Al-Karam Textile Mills Ltd Fateh Textile Mills Ltd Gul Ahmed Textile Mills Ltd Excel Textile Mills Ltd I3,5%> <S, 7%, 6,7% 6,7% 1,3% (m in imalmargen) 6,3% 0,1% (n 1 in imalmargen) 0,1%, (m inimalmarge n) Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 1,8% (min imalmargen) 21 (c) Dumpingmargen for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (30) Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke udvalgtes til stikprøven (se betragtning (17) og (21) i den midlertidige forordning samt betragtning (12) og (13) ovenfor) tildeltes den gennemsnitlige dumpingmargen for virksomhederne i stikprøven, vejet på grundlag af deres omsætning ved eksport til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen sås der ved beregningen af denne gennemsnitlige dumpingmargen bort fra de konstaterede minimalmargener. De endelige dumpingmargener i procent af cif-importprisen ved Fællesskabets grænse er: Indien 11,6% Egypten 13,5% (for statsejede virksomheder) Egypten 13,0%) (for andre virksomheder) Pakistan 6,4%> De virksomheder, der er berettiget til de reducerede satser, er anført i et bilag til denne forordning. (d) Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder (31) For ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsattes en dumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Da graden af samarbejde var høj, fandtes det passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdende selskaber i hvert af de pågældende lande til den højeste dumpingmargen, der konstateredes for et selskab i hver stikprøve, da det ville udgøre en belønning for manglende samarbejde at antage, at den dumpingmargen, der tildeltes eksporterende producenter, som ikke gav sig til kende, er lavere end den højeste dumpingmargen, der fandtes for en samarbejdende eksporterende producent. ?? De endelige dumpingmargener i procent af cif-importprisen ved Fællesskabets grænse er: Indien Egypten 24,7% 13,5% Pakistan 6,7% E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet (32) Eksportører fra alle tre eksportlande bemærkede, at de klagende fællesskabsproducenter, der ansås for erhvervsgrenen i Fællesskabet, kun tegnede sig for 34% af produktionen i Fællesskabet. De hævdede, at dette viste, at et flertal af producenter af sengelinned i Fællesskabet ikke støttede klagen og derfor burde antages ikke at have lidt skade, og at erhvervsgrenen i Fællesskabet derfor ikke var repræsentativ for hele Fællesskabets produktion. Imidlertid udtrykte kun to ikke-klagende EF-producenter. som oprindeligt ikke havde givet udtryk for en mening over for Kommissionen vedrørende klagen, modstand mod tolden som reaktion på de midlertidige foranstaltninger. Disse to producenters kombinerede produktion var mindre end en tredjedel af klagernes samlede produktion. Urider proceduren repræsenterede klagerne derfor betydeligt mere end 50% af den samlede produktion for de producenter, der enten gav udtryk for støtte til eller modstand mod klagen. (33) Pakistanske eksportører påstod også, at Kommissionen ikke havde benyttet den korrekte test til at fastslå, om producenter i Fællesskabet, som også importerer sengelinned fra de pågældende lande, burde udelukkes fra erhvervsgrenen i Fællesskabet (betragtning (52) til (55) i den midlertidige forordning). Af afklaringshensyn bekræftes det, at den i betragtning (54) anvendte test var, hvorvidt sengelinned importeret fra de pågældende lande tegnede sig for mere end 10% af omsætningen af sengelinned for de pågældende virksomheder snarere end 10% af den samlede virksomhedsomsætning. I henhold til denne test fandtes det og bekræftes herved, at ingen af de virksomheder i stikprøven, som beholdtes på listen over 35 klagere, foretog en tilstrækkelig import af den af denne procedure omfattede vare fra de pågældende lande til at kunne udelukkes fra definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. 2. Konklusion (34) Det konkluderes, at konstateringen af, at de 35 klagende virksomheder repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 4, i grundforordningen, og at de derfor udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, bekræftes. 24 F. SKADE 1. Kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger (35) Pakistanske eksportører fremførte, at importen fra Pakistan ikke burde have været kumuleret med importen fra Indien og Egypten i forbindelse med vurderingen af skade. Til støtte for dette synspunkt påpegede de, at importen fra Pakistan var steget mindre hurtigt end importen fra de to andre lande, at den gennemsnitlige pris på importen fra Pakistan ifølge Eurostat var højere og var steget, mens de andre var faldet, og at de for Pakistan beregnede dumpingmargenen i gennemsnit var halvt så store som for de to øvrige lande. Disse argumenter undersøgtes. Det bemærkedes, at importen fra Pakistan ganske vist steg mindre hurtigt end importen fra Indien og Egypten (især på grund af kontingentmæssige begrænsninger), men at den ikke desto mindre var steget og fortsat var den største for de tre lande. For så vidt angår Eurostats oplysninger om gennemsnitspriser bør det erindres, at disse oplysninger vedrører en bred vifte af forskellige varer. Det konstateredes for de pakistanske eksportører i stikprøven, at deres varesortiment omfattede en større andel af dyrere varer (f. eks. satin og andre varer af finere bomuldsgarn), end det var tilfældet for indiske og egyptiske producenter i stikprøven. Det fandtes derfor, at oplysningerne om gennemsnitspriser påvirkedes kraftigt af forskelle i og ændringer af varesortimentet, og at de derfor ikke kunne berettige forskellig behandling ved den samlede analyse af skade. Endelig er størrelsen af dumpingmargenen for et bestemt land ikke et kriterium for beslutningen om, hvorvidt der skal foretages en kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger, hvis dumpingmargenerne ligger over minimalmargenen. 25 (36) Den kumulative vurdering, der foretoges i den midlertidige forordning, bekræftes derfor i henhold til vilkårene i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. 2. Dumpingimportens priser (37) Eksportører og importører hævdede, at Kommissionens analyse af den grad. hvori den pågældende import lå under priserne hos EF-producenterne i stikprøven, og den efterfølgende beregning af skadesmargener af flere årsager var behæftet med fejl: for det første fordi kriterierne for udvælgelse af de referencevarer, som lå til grund for analysen, hævdedes ikke at være blevet forklaret; for det andet fordi referencevarerne ifølge de pågældende eksportører og importører kun udgjorde en mindre del af salget i EF for de eksportører i de pågældende lande, der indgik i stikproven, hvilkel påstodes at tyde på manglende konkurrence mellem importerede og fællesskabsfremstillede varer og på, at der ikke kunne fæstes lid til undersøgelsen; for det tredje fordi det hævdedes, at der ved prissammenligningerne ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til forskellene i salgskanaler mellem producenter i Fællesskabet og eksportører fra de pågældende lande; for det fjerde fordi der hævdedes at være kvalitetsforskelle, som burde tages i betragtning; 26 for det femte fordi det hævdedes, at importerede varer og fællesskabsfremstillede varer, der henhører under samme referencevaredefinition, ikke kunne sammenlignes, fordi varerne var forskellige i henhold til andre kriterier end størrelse, vævningskonstruktion og overfladekvalitet, eller fordi det udvalg af konstruktioner, der ansås for sammenlignelige, var for bredt. (38) Vedrørende det første punkt bekræftes det, at reference varerne for hvert undersøgt marked udvalgtes efter konsultationer med den relevante nationale producentsammenslutning og desuden ved anvendelse af oplysninger, der er tilgængelige for Kommissionen. Det bekræftes endvidere, at undersøgelsen viste, at de størrelser, vævningskonstruktioner og overfladebehandlinger, L\CV udvalgtes som referencevarer, faktisk var blandt de mest udbredte på de pågældende markeder. Endelig definerede eksportørerne eller deres repræsentanter på intet tidspunkt andre varer, som efter deres opfattelse ville have været mere hensigtsmæssige i forbindelse med en analyse af prisunderbud. Vedrørende det andet punkt bemærkedes det, at det store udvalg af sengelinnedvarer begrænsede den anden af hver eksportørs salg, der præcist kunne sammenlignes med det salg, der foretoges af EF-producenterne i stikprøven. I betragtning af Fællesskabets ønske om at foretage præcise sammenligninger (der sammenlignedes kun priser på varer, der stemte overens med hensyn til størrelse, vævningskonstruktion og overfladebehandling) og det begrænsede antal af forskellige sådanne varer, for hvilke der kunne indhentes nøjagtige prisoplysninger i den tid. der stod til rådighed, er det ikke overraskende, at den andel af hver eksportørs salg i Fællesskabet, der med rimelighed kunne sammenlignes med de stikprøveudtagne fællesskabsproducenters varer, i visse ekstraordinære tilfælde var så lav som 5%. Dette var navnlig tilfældet for eksportører, der koncentrerede sig om enkle kvantumsvarer (et markedssegment, som erhvervsgrenen i Fællesskabet nu stort set er udelukket fra på grund af tilstrømning af importerede varer). Dette omstødte ikke den konklusion, at 27 der var betydelige markedssegmenter, hvor dumpingimporten konkurrerede med varer fremstillet i Fællesskabet, og heller ikke den metode, der anvendtes til vurdering af prisunderbud, da de samlede mængder i alle tilfælde ansås for tilstrækkeligt repræsentative og i flere tilfælde oversteg 30%. Det bør i alle tilfælde bemærkes, at lave eksportpriser i et markedssegment på grund af den pågældende vares store udskiftelighed også vil have negative følger for priserne i tilstødende segmenter. Vedrørende det tredje punkt underbyggede eksportørerne deres påstand med beviser for, at den samlede opskrivning fra cif-eksportprisen til den endelige detailpris var meget større end den handelstrinsjustering. der foretoges af Kommissionen. Kommissionen fandt imidlertid, at dette ikke var en relevant oplysning, da priserne ikke sammenlignedes på niveauet for salg til den endelige forbruger, men på niveauet for salg til den første ualhængige kunde. Eksportørernes påstand afvises derfor. Vedrørende det fjerde punkt baseredes kravet om justering for kvalitetsforskelle på gennemsnitsvægten pr. kvadratmeter for fællesskabsvarer og importerede varer. Da vægten pr. kvadratmeter stof imidlertid er en funktion af vævningskonstruktionen, og da varerne kun sammenlignedes, hvis de havde samme konstruktion, var der ingen begrundelse for en sådan justering, og kravet afvises derfor. Vedrørende det femte punkt overvejede Kommissionen argumenterne, men kunne ikke godtage dem. Denne konklusion blev nået under hensyntagen til det store antal reference varer, som muliggjorde en detaljeret analyse, og det forhold, at der kompenseredes for resterende forskelle inden for hver definition på referencevarer ved en prissammenligning, der blev foretaget på grundlag af et gennemsnit pr. kg. (39) Konklusionen i betragtning (79) i den midlertidige forordning om, at de importerede varer underbød priserne på de stikproveudtagne fællesskabsproducenters varer, samt resultaterne vedrørende underbuddels størrelse bekræftes derfor. 3. Fællesskabserhvervsgrenens situation (40) Eksportører fra alle eksportlandene hævdede, at Kommissionens analyse af skade var behæftet med fejl, idet den henviste til det betydelige fald i den samlede produktion af sengelinned i Fællesskabet ved vurderingen af fællesskabserhvervsgrenens situation. De hævdede især. at oplysninger vedrørende virksomheder, der ikke indgår i erhvervsgrenen i Fællesskabet, eller som ikke længere fremstiller sengelinned, ikke kan benyttes til at konkludere, at der er forvoldt væsentlig skade. Disse påstande undersøgtes nøje. Det skal imidlertid bemærkes, at det vigtigste grundlag form konklusionen om væsentlig skade var fællesskabserhvervsgrenens mindskede rentabilitet og dens trykkede priser, som konstateret blandt virksomhederne i stikprøven. 29 (41) Ved vurderingen af skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen skal Fællesskabets institutioner vurdere fællesskabserhvervsgrenens økonomiske situation. Denne vurdering omfatter sædvanligvis en analyse af en periode på fire til fem år som i det foreliggende tilfælde ("vurderingsperioden"). En sådan vurdering er normalt baseret på en analyse af den klagende erhvervsgren og ikke nødvendigvis af virksomheder, der tegner sig for hele produktionen i Fællesskabet, idet situationen for størstedelen er fællesskabsproduktionen er repræsentativ for den samlede produktion. En sådan vurdering må imidlertid også tage hensyn til den pågældende erhvervsgrens struktur og karakter. I dette tilfælde karakteriseres erhvervsgrenen ved et stort antal erhvervsdrivende, i mange tilfælde små og mellemstore virksomheder, og ved, at det er en sektor med en forholdsvis lav udtrædelsestærskel. Sidstnævnte forhold skyldes hovedsagelig, at maskiner relativt let kan sælges eller anvendes til andre varer. Dette har den virkning, at væsentlig skade sandsynligvis vil give sig udtryk i, at erhvervsdrivende forlader erhvervsgrenen i vurderingsperioden. En begrænsning af vurderingen af skade til kun de virksomheder, der stadig er aktive ved udgangen af vurderingsperioden (dvs. på tidspunktet for indgivelsen af klagen), og som derfor aktivt kan støtte en klage, vil derfor betyde, at enhver skade, der er forvoldt virksomheder, som er lukket før dette tidspunkt, ikke ville blive overvejet i forbindelse med analysen. Det skal desuden bemærkes, at denne fordrejning endda kan forværres, da de overlevende klagende virksomheder i fællesskabserhvervsgrenen - omend muligvis kun midlertidigt - kan have draget fordel af andre virksomheders forsvinden, hvilket kan føre til en overvurdering af deres positive udvikling. I det foreliggende tilfælde skal det bemærkes, at 29 virksomheder i sengelinnederhvervsgrenen er lukket eller er ophørt med at fremstille varen: dvs. at et betydeligt antal virksomheder har indstillet deres aktiviteter. I betragtning af det betydelige prisunderbud, der er konstateret, samt den kraftige stigning i mængden af den pågældende importerede vare og dens efterfølgende voksende markedsandel må enhver relativt positiv udvikling for de klagende producenter anses for truet, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. 4. Konklusion (42) Konklusionen om, at der er forvoldt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 1, i grundforordningen, bekræftes derfor. G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG (43) Eksportører fra alle tre berørte lande hævdede, at enhver væsentlig skade kunne tilskrives faldet i forbruget på 7% mellem 1992 og undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning (105) i den midlertidige forordning oversteg det samlede fald i salget for alle fællesskabsproducenter imidlertid væsentligt det samlede fald i forbruget. For så vidt angår eksportørernes argument om, at oplysninger vedrørende hele fællesskabsproduktionen ikke var relevante for afgørelsen af, hvorvidt dumpingimporten forårsagede væsentlig skade, afvistes denne påstand af de årsager, der er anført i betragtning (40) og (41). Konklusionen om, at faldet i forbruget ikke er i modstrid med konstateringen af, at dumpingimporten isoleret set har forvoldt væsentlig skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet, bekræftes derfor. De i betragtning (109) til (111) i den midlertidige forordning anførte konklusioner vedrørende årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt, bekræftes derfor. H. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Forbrugernes interesser (44) Visse importører hævdede, at virkningen for forbrugerne ville blive større end vurderet i den midlertidige forordning. I sine midlertidige konklusioner (betragtning (124) i den midlertidige forordning) bemærkede Kommissionen, at den af proceduren omfattede vare solgtes til den endelige forbruger til priser, der var meget højere end prisen ved Fællesskabets grænse, og den fandt, at tolden derfor ville udgøre en mindre andel af den endelige pris for forbrugerne end den pålagte værditold. Da de efterfølgende omkostninger (f. eks. til transport, oplagring og detailsalg) ikke vil stige som følge af indførelsen af told, vurderedes det, at de foreslåede foranstaltningers virkning på forbrugerne ville være begrænset. (45) Visse parter anfægtede disse argumenter. Nogle parter hævdede, at de detailhandlende fastsatte priserne for forbrugerne som en fast procentuel opskrivning af deres indkøbspris, således at prisen for forbrugerne ville stige med samme procentsats som den pålagte told. Nogle detailhandlende påstod endda, at den procentuelle stigning af forbrugerens pris kunne blive højere end toldsatsen: de hævdede, at varer solgtes i bestemte prisrammer, og at hvis tolden førte til, at prisen på en bestemt vare steg. så en ramme blev overskredet, ville varen blive prisfastsat i den følgende ramme, hvilket kunne give en prisstigning på op til 20%. JZ Kommissionen fandt, at disse påstande ikke gav grund til at fravige de midlertidige konklusioner. Det konkluderedes, at konkurrencen mellem detailhandlende skulle sikre, at prisstigninger for forbrugerne ikke vil gå ud over den omkostningsstigning, der direkte kan tilskrives tolden. Kommissionens midlertidige konklusion om, at denne told kun vil have en begrænset virkning på forbrugerne, især sammenlignet med andre faktorer såsom valutakursudsving, bekræftes derfor. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at denne konklusion ikke senere efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger anfægtedes eller kommenteredes af nogen organisation, som repræsenterede forbrugere. 2. Andre brugeres interesser (46) Efter indførelsen af midlertidig told gav visse parter sig til kende og hævdede, at den indførte told ville have alvorlige negative følger for deres virksomheder. Der var især tale om virksomheder, der beskæftigede sig med udlejning af linned til hoteller og andre institutioner. En sammenslutning, der repræsenterer sådanne brugere, havde givet sig til kende før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og var af Kommissionen blevet opfordret til at fremlægge relevante oplysninger, men havde ikke gjort dette. De parter, der gav sig til kende efter indførelsen af midlertidig told, opfordredes ligeledes til at fremlægge relevante oplysninger, f. eks. om hvor stor en del af deres omkostninger, der skyldtes køb af sengelinned, men ingen gjorde dette inden for den frist, der var fastsat i den midlertidige forordning. Nogle af disse parter ønskede, at visse typer sengelinned skulle udelukkes fra proceduren (se betragtning (4) og (6)). De angav i denne forbindelse, at de benyttede typer sengelinned var de typer, der kunne anvendes til flere formål og tåle hyppig industriel vask. Kommissionen indtog derfor den holdning, at skønt disse virksomheder i nogen grad ville blive påvirket af indførelsen af foranstaltninger, ville de oprindelige omkostninger til køb af det pågældende sengelinned være begrænsede sammenlignet med de løbende serviceomkostninger til vask, aftientning og udbringning. Kravene gav derfor ikke tvingende årsag til, at der ikke burde indføres foranstaltninger. I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 1. Endelig told (47) Skadesmargenerne ligger i alle tilfælde fortsat over dumpingmargenerne. Der bør derfor indføres en endelig antidumpingtold svarende til de i betragtning (29) til (31) angivne dumpingmargener undtagen for virksomheder med minimaldumpingmargener, for hvilke der ikke bør indføres told. 2. Opkrævning af den midlertidige told (48) Størrelsen af de dumpingmargener, der konstateredes for de eksporterende producenter, og den alvorlige skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, ville normalt berettige, at den midlertidige told opkræves endeligt med den endelige told. Nogle berørte eksportører og importører fremførte imidlertid, at den midlertidige forordning ikke var indført inden for den periode, der var angivet i artikel 7, stk. 1, sidste punktum, i grundforordningen. I betragtning af den usikkerhed, der er opstået om, hvorvidt denne frist er overholdt, jf. bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 1182/71 om fastsættelse af regler for tidsfrister, datoer og tidspunkter5, finder Kommissionen, at den midlertidige told ikke bør opkræves endeligt, så der undgås retlig usikkerhed. 3. Certificering af håndvævede varer (49) For at drage fordel af den i betragtning (7) omhandlede fritagelse for håndvævede varer bør der kræves et certifikat for håndvævet oprindelse. Certifikatet udfærdiges på formularen i bilag II og udstedes af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet. Det certifikat, der omhandles i artikel 3 i forordning (EØF) nr, 3030/936 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande, bør også anses for tilstrækkeligt til at indrømme fritagelse. (50) Kommissionen vil nøje overvåge importen af håndvævet sengelinned fra de pågældende lande og vil, hvis omstændighederne krævet det, træffe alle nødvendige foranstaltninger. 5 6 EFT L 124 af 8. 6. 71, s. 1. EFT L 275 af 8. 11. 93, s. 1. 35 4. Fremtidige anmodninger om behandling som ny eksportør (51) Da der er anvendt stikprøveteknik i forbindelse med undersøgelsen, kan der ikke i denne procedure indledes en fornyet undersøgelse af nye eksportører i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen med henblik på at fastsætte individuelle dumpingmargener. Som allerede anført i betragtning (12) og (13) finder Kommissionen dog, at der for at sikre lige behandling af alle ægte nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør gives mulighed for. at den vejede gennemsnitlige told, der gælder for de sidstnævnte virksomheder, anvendes over for alle nye eksporterende producenter, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bleget, farvet eller trykt sengelinned af rent bomuld eller af en blanding af bomuld og kemofibre eller hør (hvor hør ikke er det dominerende materiale) med oprindelse i Indien, Pakistan og Egypten, som ikke er omfattet af bestemmelserne i artikel 2, henhørende under følgende KN-koder: KN-kode Taric-kode ex 6302 21 00 6302 21 00 81 6302 2100 89 ex 6302 22 90 6302 22 90 19 ex 6302 31 10 6302 31 10 90 ex 6302 3190 6302 3190 90 ex 6302 32 90 6302 32 90 19 36 2. Den endelige antidumpingtold i procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes, jf. dog stk. 3 og 4, til følgende for varer med oprindelse Land Told Taric- tillægskode Egypten Indien Pakistan 13,5% 89ÔÔ 24,7 % 89ÔÔ 6,7 % 89ÔÔ 3. For varer fremstillet og solgt med henblik på eksport af de i bilag I anførte eksporterende producenter fastsættes følgende antidumpingtold: Land Told Taric-tillægskode Egypten Indien Pakistan Î 3% 11,6% '. " 6,4 % 8Ô4Ï 8042 8Ô43 4. For varer fremstillet og solgt med henblik på eksport af de nedenfor anførte virksomheder fastsættes følgende antidumpingtold: Land Producent Told Taric-tillægskode Indien Anglo French Textiles 24,7 % The Bombay Dyeing & 7,7 % Manufacturing Co. Ltd. Nowrosjee Wadia & Sons Ltd. 7,7 % Madhu Industries Ltd. Madhu International Omkar Exports 17,0% 17,0% 14,2% Prakash Cotton Mills Ltd. 2,6 % 8044 8045 8045 8046 8046 8047 8048 Land Producent Told Taric-tillægskode Egypten Stephanie Textile 8,7 % 8049 Land Producent Told Taric-tillægskode Pakistan Al-Abid Silk Mills Ltd. 6,7 % Al Abid Export (Pvt) Ltd. 6,7 % Al-Karam Textile Mills Ltd. 0,0 % Fateh Textile Mills Ltd. 6,3 % Mohammad Farooq Textile 0,0 % Mills Ltd. Gul Ahmed Textile Mills Ltd. 0,0 % Excel Textile Mills Ltd. 0,0 % 8050 8050 8051 8052 8051 8051 8051 38 5. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. Artikel 2 1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er fremstillet af stoffet vævet på væve, der udelukkende er hånd- eller foddrevne, er fritaget fra den told, der indføres ved artikel 1 i denne forordning. (Taric-koder 6302 21 00 21; 6302 21 00 29; 6302 22 90 11; 6302 31 10 10; 6302 31 90 10; 6302 32 90 11). 2. Fritagelsen indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri omsætning i Fællesskabet er ledsaget af enten (i) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprindelseslandet, som svarer til modellen i bilag II til denne forordning; eller (ii) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i forordning (EØF) nr. 3030/93. 3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, nr. i), er kun gyldige, hvis oprindelseslandene har underrettet Kommissionen om navnene og adresserne på de regeringsmyndigheder på deres område, som er bemyndiget til at udstede disse certifikater, sammen med prøver på stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adresserne på de relevante regeringsmyndigheder, som er ansvarlige for kontrollen af certifikaterne. Stemplerne er gyldige fra den dato, hvor Kommissionen modtager prøverne. 39 4. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2 er kun gyldige, hvis de fremlægges med valgmulighed (a) og (c) i rubrik 11 udstreget, og hvis de altesterer, al de pågældende varer svarer til beskrivelsen i valgmulighed (b). 5. De relevante gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets toldkodeks og særlig bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejde i artikel 93 tf. i forordning (EØF) nr. 2454/937. som ændret særlig ved forordning (EF) nr. 12/978, finder anvendelse med de nødvendige ændringer, Artikel 3 Hvis en ny eksporterende producent fra et af de pågældende lande overfor Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at - den ikke eksporterede de i artikel 1, stk. K beskrevne varer til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (1. juli 1995 til 30. juni 1996) 7 8 EFTL253 af 11. 10. 93, s. I. EFT L 9 af 13. 1. 97, s. 1. 40 - den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i eksportlandet, som er pålagt antidumpingtold ved denne forordning - den faktisk har eksporteret de pågældende varer til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der danner grundlag for foranstaltningerne, eller at den har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til al eksportere en betydelig mængde li I Fællesskabet kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter konsultation af Det Rådgivende Udvalg ændre artikel 1. stk. 3, i denne forordning ved at tilføje den pågældende nye eksporterende producent til den liste i bilag I, der nævnes i denne artikel. Artikel 4 Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1069/97, frigives. 41 Artikel 5 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den. 1997 På Rådets vegne 42 BILAG I EGYPTEN AMC Arab Metals Co. , Cairo Dantex Ltd. , Cairo Egyptex, Cairo El Naggar Egyptian Co. For Furniture Elmahalla Nile Tex, Alexandria Wintex-Wahab International Textiles Ltd. , Cairo Zahret El Mehalla for Weaving, Mehalla El Kubra - El-Seka Hl-Wosta INDIEN A. Shashikant & Co. , Mumbai (Bombay) Ajit Impex, Mumbai (Bombay) Akai Impex Ltd. , Mumbai (Bombay) Alps Industries Ltd. , Ghaziabad Amitara Fabrics Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Anunay Fab. Pvt. Ltd. , Ahmedabad B. X. International, Mumbai (Bombay) Badridass Gauridatt Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Brijmohan Purusottamdas, Mumbai (Bombay) Biints Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd. , Mumbai (Bombay) Classic Connections, Mumbai (Bombay) Concepts International India Pvt. Ltd. , Gurgaon Cotfab Exports, Mumbai (Bombay) Country House, New Delhi Deepak Traders, Mumbai (Bombay) Dhanalakshmi Weaving Works, Cannanore Divya Textiles, Mumbai (Bombay) Dyna-Impex Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Elite Exports, Mumbai (Bombay) Emperor Trading Company, Tirupur Encore Themes, New Delhi Govindji Trikamdas & Co. , Mumbai (Bombay) Hindustan Textiles, Cannanore Ibats, New Delhi Incotex, Mumbai (Bombay) Indo Euro Textiles Pvt. Ltd. , New Delhi Indo Export Corporation, New Delhi International Services, Chennai (Madras) Intex Exports, Mumbai (Bombay) Invitation Apparels Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Jindal India, Mumbai (Bombay) Jindal Worldwide Ltd. , Ahmedabad K. Overseas, New Delhi Kanodia Fabrics (International), Mumbai (Bombay) Kaushalya Export, Ahmedabad Kitu Bhandari Pvt. Ltd. , New Delhi 44 Kothari Industrial Corporation Ltd. , Chennai (Madras) Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore Mahalaxmi Exports, Ahmedabad Maritex Exports, Mumbai (Bombay) Marwaha Exports, New Delhi Milano International (India) Pvt. Ltd. , Chennai (Madras) Minar Exports, Mumbai (Bombay) Mridul Enterprises, New Delhi Niaz International, Farrukhabad P. J. Exports, Mumbai (Bombay) Patodia Syntex Ltd, Mumbai (Bombay) Pattex Exports, Mumbai (Bombay) Prem Textiles, Indore Punch Exporters, Mumbai (Bombay) Raghuvir Exim Ltd. , Ahmedabad Rajka Designs Pvt. Ltd. , Ahmedabad Sanna Inttex, Mumbai (Bombay) Santex Exports, Mumbai (Bombay) S. D. Enterprises, Mumbai (Bombay) Shetty Garments Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Shivani Exports, Mumbai (Bombay) Shorewala Exim Int'l, New Delhi Shrijee Enterprises, Mumbai (Bombay) Shruti Designs Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Sohanlal Balkrishna Export, Mumbai (Bombay) Southern Sales & Services, Bangalore 45 Standard Industries Ltd. , Mumbai (Bombay) Starline Exports, Mumbai (Bombay) Sumangalam Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Sunil Impex, Mumbai (Bombay) Sunil Silk Mills, Mumbai (Bombay) Sunny Made Ups, Mumbai (Bombay) Suresh & Co. , Mumbai (Bombay) Surya International, Panipat Syndicate Impex, Ahmedabad Syntex Corporation Ltd. , Mumbai (Bombay) Tata Exports Limited, Mumbai (Bombay) Texcellence Overseas, Mumbai (Bombay) The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills ttd„ Mumbai (Bombay) The Ruby Mills Limited, Mumbai (Bombay) Trend Setters, Mumbai (Bombay) Trend Setters K. F. T. Z. , Mumbai (Bombay) Vepar Private Limited, Ahmedabad Vigneshwara Exports Pvt. Ltd. , Mumbai (Bombay) Wooltop Weaves, Chennai (Madras) PAKISTAN Adamjees Impex International, Karachi Afroze Textile Industries (Private) Ltd. , Karachi Amer Fabrics Limited, Lahore 46 Anjum Textile Mills (Private) Ltd. , Faisalabad Arzoo International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd. , Faisalabad Asco International (Pvt. ) Ltd. , Karachi Aziz Sons, Karachi B. I. L. Exporters, Karachi Be Be Jan Pakistan (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Bela Textiles Limited, Karachi Dyer Textile & Printing Mills (Pvt. ) Ltd. , Karachi Eksons Sales Organisation, Karachi Elahi Enterprises Ltd. , Lahore Elasta Amtex Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi Fairdeal Textiles (Pvt. ) Ltd. , Karachi Faisal Industries, Karachi Fashion Knit Industries, Karachi Gohar Enterprises, Faisalabad Gohar International (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad H. A. Industries (Private) Ltd. , Faisalabad Home Furnishings Ltd. , Karachi Kam International, Karachi Kausar Textile Industries (Pty) Ltd. , Faisalabad Kohinoor Textile Mills Ltd. , Rawalpindi Latif Int'l (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Liberty Mills Limited, Karachi Linex International (Pvt. ) Ltd. , Karachi Lotus Textile Industries Limited, Karachi 47 Lucky Impex, Karachi Lucky Tex, Karachi Lucky Textile Mills, Karachi M. F. M. Y. Industries Ltd. , Karachi M. R. Export (Private) Ltd. , Lahore Mukaty Corporation, Karachi Nadia Textile International (Pvt. ) Ltd. , Lahore Nakshbandi Industries Limited, Karachi Nash Garments (Pvt. ) Ltd. , Karachi Nina Industries Ltd. , Karachi Nishat Mills Limited, Karachi Nishitex Enterprises, Karachi Nu-tex (Pvt. ) Ltd. , Karachi Parsons Industries (Pvt. ) Ltd. , Karachi S. P. R. L. Rehman Brothers, Lahore Sas Texexport (Pvt. ) Ltd. , Karachi Shabbir Associates, Karachi Sharif Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Sitara Textile Industries (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad Syncotex Sa Agencies, Karachi The Crescent Textile Mills Limited, Faisalabad Today's Sportswear Inc. , Karachi Towellers Limited, Karachi Unibro Industries Limited, Karachi Union Exports (Pvt. ) Ltd. , Karachi ZN Textiles (Pvt. ) Ltd. , Faisalabad 48 1 Exporter (name, full address, country) Exportateur (nom, adresse complète, pays) BILAG II ORIGINAL 2 N' Consignee (name, full address, country) Destinataire (nom, adresse complète, pays) CERTIFICATE In regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, of the COTTAGE INDUSTRY, issued In conformity with and under the conditions regulating trade in textile products with the European Community CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSSES SUR METIERS A MAIN, aux PRODUITS TEXTILES FAITS A LA MAIN, et aux PRODUITS TEXTILES RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI SANALE, délivré en conformité avec et sous les conditions régissant les échanges de produits textiles avec la Communauté Européenne 4 Country of origin Pays d'origine Country of destination Pays de destination Place and date of shipment - Means of transport Lieu et date d'embarquement - Moyen de transport 7 Supplementary details Données supplémentaires Marks and numbers - Number and kind of packages - DESCRIPTION OF GOODS Marques et numéros - Nombre et nature des colis - DESIGNATION DES MARCHANDISES 9 Quantity Quantité 10 FOB Value (1) Valeur FOB (1) 11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY - VISA DE L'AUTORITE COMPETENTE I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country shown in box N °4 : a) fabrics woven on looms operated solely by hand of foot (handlooms) (2) b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely be hand without the aid of any machine (handicrafts) (2) c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country shown in box N° 4. Je soussigné certifie que l'envoi décrit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays figurant dans la case 4 : a) tissus tisssés sur des métiers actionnés à la main ou au pied (handlooms) (2) b) vêtements ou autres articles textiles obtenus manuellement à partir de tissus décrits sous a) et cousus uniquement à la main sans l'aido d'uni! machine (handicrafts) (2) c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqués à la main, comme définis dans la liste convenue entre la Communauté européonnu <;t \<\ pays indiqué dans la case 4. 12 Competent authority (name, full address, country) Autorité compétente (nom, adresse complète, pays) A t - A, On - le Signature Stamp - Cachet 4? ISSN 0254-1459 KOM(97)591 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 il Katalognummer : CB-CO-97-605-DA-C ISBN 92-78-27448-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg So


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3591/97 van Yves VERWAERDE aan de Commissie. Films met de beste ontvangsten in Spanje

eurovoc_concepts:
Spain
disclosure of information
film production
nationality
revenue

formats: html pdf print

text: C 196/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 6. 98 (98/C 196/13) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3591/97 van Yves Verwaerde (PPE) aan de Commissie (13 november 1997) Betreft: Films met de beste ontvangsten in Spanje Kan de Commissie me de lijst van films, per nationaliteit, geven die in de jaren 1991, 1992, 1993, 1994 en 1995 de beste ontvangsten verwezenlijkt hebben in Spanje? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (2 februari 1998) De Commissie zendt het geachte Parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks de gevraagde gegevens toe. (98/C 196/14) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3648/97 van Armelle Guinebertie‘re (UPE) aan de Commissie (19 november 1997) Betreft: Oneerlijke concurrentie van het BTW-stelsel Een Franse bedrijfsleider die materiaal levert aan konijnenfokkers, vertelt dat hij benadeeld wordt door het verschil in BTW al naar gelang de leverancier een Fransman is dan wel onderdaan van een andere lidstaat van de Unie. In dat laatste geval wordt geen belasting geheven wanneer begin (cid:146)98 wordt geleverd. De fokker declareert zijn BTW pas begin (cid:146)99 en krijgt gedurende 12 tot 18 maanden geen voorschot op de 20,60 % BTW waarvoor de Franse staat tussenpersoon is. Wanneer het materiaal daarentegen bij een Franse leverancier wordt gekocht dan moet de fokker al bij de aankoop BTW afdragen. Er bestaat dus een oneerlijke concurrentie waarmee de Franse belastingdienst de Franse ondernemers opzadelt. Hoe denkt de Commissie een gunstiger concurrentieklimaat te scheppen, vooral bij de toepassing van de BTW? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (6 januari 1998) De door het geachte Parlementslid beschreven situatie is het gevolg van de omstandigheid dat voor het intracommunautaire handelsverkeer andere regels gelden voor de verkoop binnen een gegeven lidstaat. Overeenkomstig de fundamentele beginselen waarop de werking van de belasting over de toegevoegde waarde (BTW) is gebaseerd, neemt alleen de belastingplichtige verkoper van goederen of diensten de lasten en verplichtingen op zich met het oog op de juiste toepassing van de BTW. De BTW-overgangsregeling wijkt evenwel van deze beginselen afvoor de intracommunautaire verkoop van goederen door de belastingplichtige koper ertoe te verplichten de verschuldigde BTW te betalen in de lidstaat waar de goederen aankomen. In extreme gevallen kunnen de verschillende fiscale behandelingen die zo ontstaan, schadelijk zijn voor de verkoop binnen een gegeven lidstaat. In haar verslag over de werking van de BTW-overgangsregeling voor intracommunautaire transacties (1) heeft de Commissie er reeds op gewezen dat de overgangsregeling afbreuk doet aan de essentie¤le kenmerken van de BTW. De Commissie heeft in haar mededeling (cid:132)Een gemeenschappelijk BTW-stelsel › Een programma voor de interne markt(cid:148) (2), de beperkingen van het huidige stelsel opgesomd en vervolgens voorgesteld om meer


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3636/97 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Garantier, der kræves i forbindelse med adgang til beskæftigelsesinitiativer i Spanien

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Spain
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

formats: pdf print

text: C 187/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 16. 6. 98 P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Luxembourg kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/53) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3633/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Nederlandene Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Nederlandene kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/54) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3634/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Portugal Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Portugal kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/55) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3635/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Det Forenede Kongerige Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Det Forenede Kongerige kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/56) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3636/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Spanien Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2262/97 DE LA COMMISSION du 13 novembre 1997 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 3563/97 by Graham MATHER to the Commission. Commission communication on tax coordination (COM(97)495)

eurovoc_concepts:
competition
deduction at source
exchange of information
fiscal policy
savings
tax harmonisation
tax on investment income

text: 22. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 196/5 Joint answer to Written Questions E-3548/97 and E-3549/97 given by Mr Monti on behalf of the Commission (6 January 1998) A declaration in the Council minutes concerning Council Directive 92/83/EEC of 19 October 1992 on the harmonization of the structures of excise duties on alcohol and alcoholic beverages (1) states that: (cid:145)The Council and the Commission declare that Member States which have traditionally exempted the production of small quantities of alcohol produced by private individuals for their own consumption may continue to apply such exemptions(cid:146). In accordance with that declaration France has continued to exempt the production of ten litres of pure alcohol per year by individuals who have traditionally been granted that right. Apart from this special case, duty must be charged on all spirits production. There is however, an option under Article 22 of Directive 92/83/EEC permitting Member States to charge the production of small distilleries at a reduced rate. France, along with the majority of Member States, has chosen not to take up that option. France having made that choice, the general rules set out in Directive 92/12/EEC of 25 February 1992 on the general arrangements for products subject to excise duty and on the holding, movement and monitoring of such products (2) should apply so that, with the above exception concerning home distillation, all French distilleries are tax warehouses in which duty payment shall be suspended until the goods produced enter free circulation, and in which losses naturally occurring to the product of the distillery shall be taken into account. Lastly, as regards the Commission(cid:146)s approach to future harmonization in this area, one reason why the derogations were originally permitted was because › within the parameters laid down › the tax treatment of these small producers was considered to have insufficient effect on the internal market as to demand uniformity at Community level. In the light of the Honourable Member(cid:146)s complaints, the Commission will keep the matter under review, but it has no present intention of seeking further to harmonize their treatment. (1) OJ L 316, 31. 10. 1992. (2) OJ L 76, 23. 3. 1992. (98/C 196/08) WRITTEN QUESTION E-3563/97 by Graham Mather (PPE) to the Commission (13 November 1997) Subject: Commission communication on tax coordination (COM(97) 495) At the Ecofin meeting of 13 October 1997, this Commission Communication was debated for the first time. The document proposes a package of measures to tackle what it calls (cid:145)harmful tax competition(cid:146). The Council called on the Commission to bring forward a new Communication, by 12 November at the latest, taking into account the results of this meeting and of the meeting of the Tax Policy Group of 20 October. Ministers unanimously underlined their intention to reach political agreement on this matter at the Ecofin meeting on 1 December 1997. With regard to the taxation of capital income, Point 19 III of the Communication states that (cid:145)every Member State should either operate a minimum withholding tax or provide information on savings income to other Member States(cid:146). Point 19 IV then states that (cid:145)the Community should also promote an extension of the agreed solution beyond its borders(cid:146). Through what mechanisms and international organizations does the Commission envisage the promotion 1. of the agreed solution? 2. What means will be used within the context of these organizations and mechanisms?


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2265/97 DELLA COMMISSIONE del 13 novembre 1997 relativo alle offerte comunicate nell'ambito della gara per l'esportazione d'orzo di cui al regolamento (CE) n. 1337/97

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3611/97 del Elly PLOOIJ-VAN GORSEL a la Comisión. Comercio de productos textiles con China

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
developing countries
dominant position
preferential agreement
tariff preference
textile industry

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 3636/97 by Luciano VECCHI to the Commission. Guarantees required in respect of participation in the employment initiative in Spain

text: C 187/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Luxemburg m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/53) SKRIFTLIG FR¯GA E-3633/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Nederla¤nderna S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Nederla¤nderna m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/54) SKRIFTLIG FR¯GA E-3634/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Portugal S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Portugal m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/55) SKRIFTLIG FR¯GA E-3635/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Fo¤renade kungariket S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier. Kan kommissionen, mot bakgrund av ka¤nnedomen om att dessa besta¤mmelser varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan, ange om icke-kommersiella fo¤retag (och i allma¤nhet fo¤retag inom den sociala ekonomin) i Fo¤renade kungariket m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella garantier eller bankgarantier och, om s(cid:229) a¤r fallet, p(cid:229) vilka villkor? (98/C 187/56) SKRIFTLIG FR¯GA E-3636/97 fr(cid:229)n Luciano Vecchi (PSE) till kommissionen (13 november 1997) A¤mne: Krav p(cid:229) garantier fo¤r tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttningsinitiativ i Spanien S(cid:229)som redan har p(cid:229)pekats i fo¤reg(cid:229)ende fr(cid:229)gor har de italienska myndigheternas beslut att fo¤rplikta icke-kommersiella fo¤retag att teckna borgensfo¤rbindelser med en bank fo¤r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till sysselsa¤ttnings- initiativ, visat sig vara kostsamt och bestraffande fo¤r organisationer med uppenbara sv(cid:229)righeter att visa upp egna finansiella garantier


title: WRITTEN QUESTION No. 3577/97 by Hedwig KEPPELHOFF-WIECHERT to the Commission. Involvement of organizations in the selection of FFH zones

eurovoc_concepts:
European Commission
application of EU law
competence of the Member States
non-governmental organisation
protected area
protected species
protection of animal life
protection of plant life
wildlife


title: 97/783/JBZ: Tweede gemeenschappelijk standpunt van 13 november 1997 door de Raad vastgesteld op basis van artikel K.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie betreffende de onderhandelingen in het kader van de Raad van Europa en de OESO over de bestrijding van corruptie

eurovoc_concepts:
Council of Europe
OECD
civil servant
corruption
international negotiations
international trade

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 3644/97 by Clive NEEDLE to the Commission. The rise in the incidence of tuberculosis

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
World Health Organisation
accession to the European Union
data collection
developing countries
health control
infectious disease
public health
respiratory disease

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/37 (98/C 187/63) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3644/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Clive Needle (PSE) (13. marraskuuta 1997) Aihe: Tuberkuloositapausten lisa¤a¤ntyminen Maailman terveysja¤rjesto¤ on juuri julkaissut huolestuttavan ja ennenna¤kema¤tto¤ma¤n selonteon tuberkuloosita- pausten lisa¤a¤ntymisesta¤. Ta¤ssa¤ tutkimuksessa mainitaan nimenomaisesti joukko kehitysmaita seka¤ Latvia, Viro ja Vena¤ja¤n federaatio (cid:148)pesa¤kkeina¤(cid:148), joissa tuberkuloosi on antibiooteille vastustuskykyinen, ja hoitoa kuvataan (cid:148)sekasortoiseksi(cid:148). Ta¤lla¤ on selva¤sti vaikutuksia useisiin EU:n politiikan na¤ko¤kohtiin ja ka¤yta¤nto¤ihin, jotka liittyva¤t unionin kykyyn myo¤ta¤vaikuttaa ihmisten terveyden suojeluun kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 artiklassa on ma¤a¤ra¤tty. Laatiiko komissio na¤in ollen kiireisesti suunnitelman tuberkuloosiongelman hoitamiseksi ottaen erityisesti huomioon kehitysmaiden terveysohjelmien avustamisen? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-3642/97, E-3643/97 ja E-3644/97 (20. tammikuuta 1998) Arvoisa parlamentin ja¤sen viittaa Maailman terveysja¤rjesto¤n a¤sketta¤iseen lehdisto¤tiedotteeseen. Kyseisessa¤ tiedotteessa kerrotaan sellaisten alueiden syntymisesta¤, joilla on nykya¤a¤n ka¤yta¤nno¤ssa¤ mahdotonta suojata va¤esto¤a¤ la¤a¤kkeille vastustuskykyisilta¤ kannoilta. Tiedote perustuu tutkimukseen (cid:148)Anti-Tuberculosis Drug Resistance in the World(cid:148), jossa selviteta¤a¤n moniresistenttien tuberkuloosibasillitapausten lukuma¤a¤ra¤a¤ useissa maissa kaikissa maanosissa. Euroopassa vaikutus tuntuu la¤hinna¤ Ita¤-Euroopan maiden (Vena¤ja¤, Latvia, Viro) kautta. Komissio on rahoittanut ta¤lla¤ alalla jo vuodesta 1996 Euroopan tuberkuloosiseurantaverkoston (EuroTB) perustamista. Ta¤ma¤ verkosto ei rajoitu pelka¤sta¤a¤n ja¤senvaltioihin. Tietoja kera¤ta¤a¤n Euroopan alueella 49:sta¤ Maailman terveysja¤rjesto¤o¤n kuuluvasta maasta, mukaan lukien EU:n 15 ja¤senvaltiosta. Ta¤ma¤ verkosto toimii tiiviissa¤ yhteistyo¤ssa¤ Maailman terveysja¤rjesto¤n seka¤ tuberkuloosin ja keuhkosairauksien torjuntaan ta¤hta¤a¤va¤n kansainva¤lisen yhdistyksen kanssa. Jotta vastuskyky useaa la¤a¤ketta¤ kohtaan voitaisiin ottaa huomioon paremmin, EuroTB-verkostossa on vuodesta 1997 la¤htien kera¤tty ja analysoitu myo¤s tietoja, jotka liittyva¤t tuberkuloosin ehka¤isyhoitoihin liittyva¤a¤n vastustuskykyyn. Yhteiso¤n ja¤senehdokasmaiden osalta komissio on tehnyt alustavan arvioinnin terveystilasta ja terveydenhoito- ja¤rjestelma¤sta¤ osana yhteiso¤n ja¤senyyden valmisteluja. Ensimma¤isessa¤ raportissa korostettiin komission huolta tartuntatautitapausten lisa¤a¤ntymisesta¤ useissa hakijamaissa ja niita¤ ongelmia, joita ta¤ma¤ tilanne voi aiheuttaa ei pelka¤sta¤a¤n na¤issa¤ maissa vaan myo¤s yhteiso¤ssa¤. Komissio aikoo sisa¤llytta¤a¤ toimenpiteita¤, joita voidaan toteuttaa tartuntatautitilanteen parantamiseksi hakija- maissa, liittymisen yhteydessa¤ toteutettaviin, parhaillaan valmistelemiinsa yhteistyo¤ja¤rjestelyihin. Vaikka komissio ei rahoita erityista¤ tuberkuloosin torjuntaohjelmaa kehitysmaissa, se auttaa lukuisten tukemiensa terveysohjelmien kautta merkitta¤va¤sti ta¤ma¤n ta¤rkea¤n, useisiin kehitysmaihin vaikuttavan kansanter- veysongelman torjunnassa. Komissio on toiminnassaan tukenut erityyppisia¤ projekteja, erityisesti seuraavilla aloilla: perusterveydenhoidon kehitta¤misprojektit ja terveydenhoitopiirien tukemiseen ta¤hta¤a¤va¤t projektit, perusla¤a¤kkeiden saatavuuden parantamiseen ta¤hta¤a¤va¤t ohjelmat (tuberkuloosin ehka¤isyhoito on olennainen osa na¤ita¤ ohjelmia) seka¤ immuunikatoviruksen ja hankinnaisen immuunivajavuuden (hiv/aids) alalla toteutettavat ehka¤isytoimet. Hiv/ aids on itse asiassa erityisesti Saharan etela¤puolisessa Afrikassa yksi tuberkuloositapausten lisa¤a¤ntymisen syista¤. Hiv/aids-epidemian laajenemisen supistaminen auttaa pienenta¤ma¤a¤n ta¤ha¤n epidemiaan liittyvien tuberkuloosi- tapausten ma¤a¤ra¤a¤. Afrikan, Karibian ja Tyynen valtameren maille ta¤llaisia erilaisia projekteja varten seitsema¤nnesta¤ Euroopan kehitysrahastosta maksettavat ma¤a¤ra¤t ovat la¤hes 270 miljoonaa ecua. Ta¤lla¤ alalla myo¤nneta¤a¤n huomattavia ma¤a¤ria¤ myo¤s Va¤limeren, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2266/97 DE LA COMMISSION du 13 novembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1338/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3641/97 af David MARTIN til Kommissionen. Forsøg med vilde dyr

eurovoc_concepts:
animal experimentation
drafting of EU law
exchange of information
monkey
protection of animals
wildlife

text: C 158/166 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 Kommissionen har desuden til hensigt at undersłge spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt avlssvin błr afl(cid:230)sses p(cid:229) mellemstationer, og, hvis det er relevant, at forel(cid:230)gge forslag om velf(cid:230)rdsbetingelser for de p(cid:229)g(cid:230)ldende dyr, der mindst svarer til betingelserne i R(cid:229)dets direktiv 91/628/E(cid:216)F om beskyttelse af dyr under transport og om (cid:230)ndring af direktiv 90/425/E(cid:216)F og 91/496/E(cid:216)F (3). (1) EFT L 74 af 19. 3. 1988. (2) EFT L 340 af 31. 12. 1993. (3) EFT L 340 af 11. 12. 1991. Direktivet er senest (cid:230)ndret ved direktiv 95/29/EF, EFT L 148 af 30. 6. 1995. (98/C 158/222) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3641/97 af David Martin (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Forsłg med vilde dyr Vil Kommissionen n(cid:230)rmere redegłre for, hvilke faktorer, den mener vil kunne forhindre, at et forbud mod anvendelse af primater indfanget i naturen til forsłg i EU medtages i erkl(cid:230)ringen om F(cid:230)llesskabets politik vedrłrende anvendelse af primater til videnskabelige form(cid:229)l, som for łjeblikket er under udarbejdelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (18. december 1997) Udkastet til F(cid:230)llesskabets erkl(cid:230)ring om anvendelse af primater som forsłgsdyr er et arbejdsdokument, som vil blive brugt som udgangspunkt for drłftelser af anvendelsen af primater. Foranstaltningerne i dette arbejdsdokument vil sammen med andre emner, der vedrłrer anvendelsen af primater, blive behandlet p(cid:229) det n(cid:230)ste młde for de nationale myndigheder med ansvar for gennemfłrelsen af direktiv 86/609/E(cid:216)F om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsłg og andre videnskabelige form(cid:229)l (1). Młdet er berammet til den 4. december 1997. P(cid:229) grundlag af resultaterne af dette młde vil Kommissionen dern(cid:230)st hłre repr(cid:230)sentanter for industrien og ikke-statslige organisationer. Kommissionen kan derfor endnu ikke udtale sig om muligheden for et eventuelt forbud mod anvendelsen af primater indfanget i naturen. (1) EFT L 358 af 18. 12. 1986. (98/C 158/223) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3646/97 af Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) og Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Folkeafstemning om Vestsaharas selvst(cid:230)ndighed I september 1997 blev der i Houston, USA, indg(cid:229)et en aftale mellem Marokko og Polisario om afholdelse af en folkeafstemning om fastl(cid:230)ggelse af Vestsaharas suver(cid:230)nitet. Marokko har som bekendt hidtil lagt hindringer i vejen for denne hłring af den sahariske befolkning i omr(cid:229)det, men den af dette land foresl(cid:229)ede dato synes at rydde enhver tvivl om den endelige afholdelse af folkeafstemningen af vejen. EU har gennem sin humanit(cid:230)re bistand ydet det vestsahariske folk en omfattende hj(cid:230)lp i form af livsfornłdenheder p(cid:229) grund af den prek(cid:230)re situation, dette folk befinder sig i efter 22 (cid:229)r i eksil


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3637/97 af Luciano VECCHI til Kommissionen. Garantier, der kræves i forbindelse med adgang til beskæftigelsesinitiativer i Sverige

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
EU programme
Sweden
competence of the Member States
employment policy
financial solvency
non-profit organisation
terms for aid

text: 16. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 187/33 P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Spanien kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? (98/C 187/57) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3637/97 af Luciano Vecchi (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Garantier, der kr(cid:230)ves i forbindelse med adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer i Sverige Som det allerede er blevet anfłrt i tidligere forespłrgsler, har de italienske myndigheders beslutning om at forpligte virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l til at stille bankkaution for at kunne f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativer vist sig at v(cid:230)re dyr og at straffe institutioner, som (cid:229)benlyst har vanskeligt ved at stille egne finansielle garantier. P(cid:229) baggrund af viden om, at dette spłrgsm(cid:229)l reguleres p(cid:229) forskellig m(cid:229)de i de forskellige EU-lande, vil Kommissionen da oplyse, om det i Sverige kr(cid:230)ves af virksomheder med almennyttigt form(cid:229)l (og generelt af erhvervsdrivende foreninger og virksomheder inden for det »tredje system«), at de stiller finansielle garantier eller bankgarantier, og i bekr(cid:230)ftende fald p(cid:229) hvilke betingelser? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christos Papoutsis p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3624/97, E-3625/97, E-3626/97, E-3627/97, E-3628/97, E-3629/97, E-3630/97, E-3631/97, E-3632/97, E-3633/97, E-3634/97, E-3635/97, E-3636/97 og E-3637/97 (30. januar 1998) Kommissionen ligger ikke inde med oplysninger om, at medlemsstaterne p(cid:229)l(cid:230)gger nonprofitorganisationer at stille en bankgaranti for at f(cid:229) adgang til stłtte fra f(cid:230)llesskabsprogrammer. Dette omr(cid:229)de er omfattet af national ret. Med hensyn til stłtte i forbindelse med besk(cid:230)ftigelsesinitiativet er det de nationale myndigheder, der indg(cid:229)r aftaler med de projektansvarlige, der skal kr(cid:230)ve bankgaranti i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende nationale regler. I Tyskland, Gr(cid:230)kenland, Spanien, (cid:216)strig og Portugal kr(cid:230)ves der normalt ikke s(cid:229)danne garantier for at f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesinitiativet. At skulle stille en bankgaranti kan ganske vist v(cid:230)re en yderligere byrde for nonprofitorganisationer og lignende, men en s(cid:229)dan garanti kan v(cid:230)re nłdvendig, hvis konsekvenserne af en misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse vil kunne overstige debitorens finansielle form(cid:229)en. Finansforordningen af 21. december 1977 (1) med senere (cid:230)ndringer (2) vedrłrende De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesska- bers almindelige budget kr(cid:230)ver, at medkontrahenter stiller sikkerhed, n(cid:229)r der er tale om stłrre kontrakter eller stłtte til gennemfłrelse af projekter, hvor store belłb er involveret. Langt de fleste nonprofitorganisationer undg(cid:229)r dog denne forpligtelse, da de projekter, som de stiller forslag om, er af begr(cid:230)nset omfang. (1) EFT L 356 af 31. 12. 1997. (2) EFT L 240 af 7. 6. 1995. (98/C 187/58) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3638/97 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: EU-d(cid:230)kkende anerkendelse af uddannelse inden for socialp(cid:230)dagogik og socialpleje i Berlin Senatet i Berlin p(cid:229)t(cid:230)nker en lovgivning om statslig anerkendelse af besk(cid:230)ftigelse inden for socialp(cid:230)dagogik og socialpleje i Berlin (lov om anerkendelse af besk(cid:230)ftigelse p(cid:229) det sociale omr(cid:229)de, SozBAG). I henhold hertil overvejes det for uddannelse af socialarbejdere og socialp(cid:230)dagoger (som hidtil har v(cid:230)ret et tre(cid:229)rigt studium med erhvervspraksis) i en overgangsperiode ikke udover den 31. 12. 2006 at forkorte den hidtidige varighed af erhvervspraksis i tolv m(cid:229)neder med et halvt (cid:229)r til seks m(cid:229)neder


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3582/97 af José APOLINÁRIO til Kommissionen. Indførelse af et euro-seniorkort for personer over 60 år

eurovoc_concepts:
European passport
Portugal
approximation of laws
elderly person
feasibility study
transport document
transport policy

text: 8. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 174/79 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 1998) Generelt mener Kommissionen ikke, at det er foreneligt med F(cid:230)llesskabets forskrifter, at der i den skattem(cid:230)ssige behandling af bidrag til samt udbetalinger fra pensionsfonde i henhold til en medlemsstats skatteforskrifter foretages en sondring p(cid:229) grundlag af, hvor fonden har sit hoveds(cid:230)de, eller hvor kontrakten er underskrevet. Der kan imidlertid v(cid:230)re en objektiv begrundelse for en s(cid:229)dan sondring, som EF-Domstolen anfłrte i sin dom i Bachmann-sagen af 28. januar 1992 (sag 204/90). I senere domme har EF-Domstolen udbygget Bachmann- doktrinen yderligere (Wiclockx, 11. august 1995, sag 80/94 og Svensson, 14. november 1995, sag 484/93). En anden sag er stadig under behandling (Jessica Safir, sag 118/96). Spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt de enkelte medlemsstaters skatteforskrifter vedrłrende pensionsfonde er forenelige med EF(cid:146)s forskrifter, skal vurderes i lyset af disse domme. Med hensyn til det spanske system vedrłrende beskatning af livsforsikring har Kommissionen undersłgt, om loven medfłrer, at der i den skattem(cid:230)ssige behandling foretages en sondring p(cid:229) grundlag af, hvor forsikringsselskabet ligger. De spanske myndigheder har anfłrt, at det i artikel 78, stk. 1, i lov nr. 30/95 af 8. november 1995 om regulering af og tilsyn med privatforsikring fasts(cid:230)ttes, at forsikringsselskaber, der er etableret i andre medlemsstater inden for Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de og har f(cid:229)et tilladelse til at drive virksomhed i deres oprindelsesland, kan udłve deres aktiviteter i Spanien i henhold til etableringsretten eller retten til at udfłre tjenesteydelser. De spanske myndigheder har ligeledes oplyst, at livsforsikringspr(cid:230)mier, som bosiddende i Spanien indbetaler til forsikringsselskaber, der ikke er etableret i Spanien, men i henhold til lovgivningen har lov til at drive virksomheder de·r p(cid:229) baggrund af friheden til at udfłre tjenesteydelser, kan fratr(cid:230)kkes i den personlige indkomstbeskatning p(cid:229) samme betingelser som pr(cid:230)mier, der indbetales til forsikringsselskaber, der er etableret i Spanien. Kommissionen har derfor konkluderet, at den skattem(cid:230)ssige behandling i dette tilf(cid:230)lde ikke er diskriminerende. (98/C 174/126) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3582/97 af Jose· Apolina·rio (PSE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Indfłrelse af et euro-seniorkort for personer over 60 (cid:229)r Efter Kommissionens svar p(cid:229) min forespłrgsel E-1019/97 (1), hvor der henvises til en feasibility-undersłgelse med henblik p(cid:229) at indfłre et europ(cid:230)isk (cid:230)ldrekort for personer p(cid:229) over tres, łnsker jeg at f(cid:229) oplyst fłlgende: Er der allerede ved at blive gennemfłrt en s(cid:229)dan undersłgelse? Hvilke resultater er der opn(cid:229)et i forbindelse med dette projekt siden april 1997? (1) EFT C 367 af 4. 12. 1997, s. 69. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pa·draig Flynn (13. januar 1998) Kommissionen har fłrst for ganske nylig modtaget resultaterne af en feasibility-undersłgelse om et (cid:230)ldrekort for personer over tres. Undersłgelsen er udarbejdet af ikke-statslige organisationer, der besk(cid:230)ftiger sig med (cid:230)ldre mennesker i fem medlemsstater. Resultaterne af undersłgelsen vil nu blive grundigt gennemg(cid:229)et af Kommissionen. (98/C 174/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3586/97 af Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Direktivet om fri adgang til miljłoplysninger Der kan i visse situationer, hvor der łnskes oplysninger i henhold til direktiv 90/313/E(cid:216)F (1), opst(cid:229) tvivl om, hvorvidt private organisationer eller virksomheder, som varetager offentlige miljłbeskyttelsesopgaver, er omfattet af direktivet