title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén -För ett kunskapens Europa

eurovoc_concepts:
EU action
continuing education
integration into employment
labour market
young person

text: * * * ** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 11. 1997 KOM(97) 563 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN KUNSKAPENS EUROPA INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING I. ATT BYGGA ETT KUNSKAPENS EUROPA 1. Ett begränsat antal mål 2. Mer koncentrerade insatser 3. Aktörerna 4. Målinriktat internationellt samarbete II. ETT MER INTEGRERAT SYSTEM 1. Rättsliga instrument 2. Budgetmedel och komplementarietet 3. Ett förenklat genomförande 1 3 4 4 6 7 8 8 8 9 1, Inledning Syftet med detta meddelande är att lägga fram riktlinjerna för gemenskapens framtida insatser inom allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor för åren 2000-2006. 1 meddelandet läggs grunden för de rättsakter som kommer att föreslås under våren 1998 och bli föremål för beslut under 1999, för att kunna tillämpas från och med den 1 januari år 2000. Meddelandet koncentreras på två väsentliga frågor, nämligen: Kunskapspolitiken • Kommissionen konstaterar att vi nu går in i "kunskapssamhället" och föreslår därför i sin Agenda 2000 att de politiska åtgärder som är dess naturliga drivkrafter (nyskapande, forskning, allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning) skall bli en av de fyra riktlinjerna för unionens inre politik. Gemenskapens framtida insatser inom dessa fyra områden har följaktligen till uppgift att stödja denna utveckling och undvika att den inte blir en ny källa till utslagning. Både industrins konkurrenskraft och sysselsättningen samt de europeiska medborgarnas personliga utveckling vilar inte längre och kommer inte längre att vila främst på produktion av varor. Verklig rikedom är numera kopplad till produktion och spridning av kunskap och beror huvudsakligen på våra ansträngningar inom forskning, allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning samt vår kapacitet att främja nyskapande. Därför måste vi få till stånd ett verkligt "kunskapens Europa". • Detta är i direkt överensstämmelse med unionens mål att utveckla livslångt lärande, vilket omnämns i Amsterdamfördraget, det vill säga unionens vilja att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred tillgång till utbildning och permanent uppdatering av kunskaper. Att främja sysselsättningen • De åtgärder som syftar till att återupprätta full sysselsättning - såväl makroekonomiska åtgärder som särskilda insatser på arbetsmarknaden - måste bygga på en djupgående strategi på medellång sikt som syftar till att höja kunskapsnivån och färdigheterna hos alla Europas medborgare. 0 I sina slutsatser betonar Europeiska rådet i Amsterdam att man måste prioritera utvecklingen av yrkesfärdigheter och sociala färdigheter, samt anpassa arbetstagarna till arbetsmarknadens behov. Man måste lägga tonvikten på en solid allmän utbildning samt tekniska, sociala och organisatoriska färdigheter som gynnar nyskapande. Europeiska rådet avser särskilt olika övergripande färdigheter: förståelse av kulturell mångfald, språkkunskaper, färdigheter för skapande och utveckling av företag, särskilt små och medelstora företag. föreslagit betonas att det behövs ett nytt angrepssätt I de riktlinjer för sysselsättningspolitik i medlemsstaterna som kommissionen för nyligen integreringen i yrkeslivet. De nya insatserna inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor skall stödja de mål som fastställs på detta område, nämligen att 0 minska långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, 0 minska antalet ungdomar som avbryter sin skolgång, och ungdomar som inte går ut gymnasiet, 0 öka deltagandet i lärlingsutbildning, om nödvändigt genom att man tar medlemsstaterna med bästa resultat som modeller, 0 öka antalet arbetslösa som deltar i vidareutbildning, 0 öka de gemensamma ansträngningarna hos företagen och arbetsmarknadens parter för att ge dem som vill möjlighet att få yrkeserfarenhet eller vidareutbildning. Gemenskapens politik inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor måste göra det möjligt att möta dessa stora frågor tack vare den nya omgången insatser som skall underbygga den. Gemenskapens insatser på dessa områden har utvecklats kontinuerligt sedan ungefär 15 år. EG-samarbetet och utvärderingen av såväl nuvarande (Sokrates, Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa) som tidigare program (Erasmus, Comett, Lingua, Petra, Force och Eurotecnet) utgör en solid grund för en ny etapp. I gemenskapens nya insatser måste man ta tillvara allt det som uppnåtts. Det står klart att man idag måste möta de stora förväntningar som finns för att dessa insatser skall fortsätta, men att man insatser som kommer att måste kännetecknas av för en ny omgång förslag lägga 0 ett begränsat antal målsättningar, 0 en koncentration av insatser, 0 och en förenklad förvaltning. Allmänt sett gäller det att ta till alla medel för att bygga det kunskapens Europa som vi behöver för 2000-talet. I. ATT BYGGA ETT KUNSKAPENS EUROPA • Den viktigaste riktlinjen som detta meddelande bygger på är att successivt bygga upp ett europeiskt utbildningsområde som är öppet och dynamiskt. I en värld i snabb förändring måste våra samhällen erbjuda alla medborgare ökade möjligheter att få tillgång till kunskap oavsett ålder eller social ställning. Därför måste man se begreppet utbildningsområde i bredaste mening, såväl som geografisk dimension som i tiden. Begreppet utgör ramen för en mobilisering som måste ge konkret form till målet livslångt lärande vilket har varit i centrum för det Europaår som ägnades detta tema under 1996. • Det finns tre huvudlinjer: Kunskap 0 För att aktivt delta i de pågående förändringarna måste Europas medborgare ständigt kunna utveckla sina kunskaper, det vill säga utöka dem och förnya dem kontinuerligt. Medborgarskapet 0 Detta utbildningsområde kommer att göra det möjligt att berika medborgarskapet genom att man delar gemensamma värderingar och utvecklar känslan av att tillhöra ett gemensamt socialt och kulturellt område. Begreppet måste främja ett bredare medborgarskap som bygger på aktiv solidaritet och stöds av ömsesidig förståelse av den mångfald av kulturer som gör Europa originellt och rikt. Färdigheter 0 Utveckling av anställningsbarhet genom förvärvande av färdigheter som har blivit nödvändiga, eftersom arbetet och dess organisation har utvecklats. Detta innebär att man i större utsträckning än någonsin bör uppmuntra flexibilitet, anpassningsförmåga, inlärningsförmåga och förmåga att lösa problem. På så sätt kan vi undvika det numera snabba föråldrandet av kvalifikationerna. Insatser måste utarbetats som gör det möjligt att förutse behov och utveckla yrkesprofiler. kreativitet, livslång • Själva omfattningen av dessa nya frågor förutsätter en större integrering av allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning I förverkligandet av detta utbildningsområde kommer man att använda sig av medel som har varit i centrum för tidigare program och bidragit till deras framgång, men man kommer även att intensivt tillämpa ny informations- och kommunikationsteknik för att utveckla virtuell utbildning som idag är otillräckligt utbredd i Europa, trots en rad offentliga och privata initiativ för att förbättra denna situation som exempelvis Netd@ys. och ungdomspolitik. 1. ETT BEGRÄNSAT ANTAL MÅL Den nya omgången insatser måste följaktligen inriktas på ett begränsat antal mål: • Att bygga ut de europeiska medborgarnas tillgång till europeiska utbildningsresurser som helhet, som stöd och komplettering till medlemsstaternas åtgärder. • Nyskapande inom dessa resurser. Kommissionen till pilotprojekt för att testa nya angrepssätt eller medel (till exempel skolor för en andra chans, eller styrkandet av meriter). Man måste finna nya sätt för hur man kan dela med sig av erfarenheter i de olika länderna. En betydande del av medlen måste alltså vikas för sådana pilotprojekt, som efter en försöksetapp kan föras in i stor skala, vilket naturligtvis de nationella myndigheterna huvudsakligen ansvarar för. initiativ tar • Spridning av goda lösningar inom utbildning och en bättre ömsesidig kunskap om system och verksamhet. Regelbundna former för undersökning och analys av utbildningssystem och åtgärder i medlemsstaterna kommer att göra det möjligt för de politiska och ekonomiska beslutsfattarna att förbättra sina initiativ. för ungdomar 2. MER KONCENTRERADE INSATSER • Resultaten från de program som kommer att genomföras fram till 1999 utgör den solida grund som detta europeiska utbildningsområde kan byggas på. Det är dock nödvändigt att koncentrera åtgärderna, vilket har framkommit av analyser och bedömningar. • Sex huvudsakliga typer åtgärder föreslås: 0 Insatser för fysisk rörlighet: 0 Denna typ av rörlighet skulle kunna omfatta olika målgrupper som berörs av det europeiska utbildningsområdet: studerande, elever, lärare, rektorer, lärlingar, utbildare, arbetsmarknadens parter som ansvarar för yrkesutbildning, föreningar, ungdomsgrupper, unga volontärer. 0 Denna typ av rörlighet skulle innebära att formerna för ömsesidigt till hela det europeiska området så erkännande utvidgades systematiskt som möjligt. 0 Insatser för virtuell rörlighet: Vi måste * ge alla tillgång till de nya utbildningsverktygen genom att främja att alla platser för förvärvande av kunskap kopplas till informations- och kommunikationsnätverk, och sätta till alla medel för att dessa kan användas till rimligt pris, * uppmuntra till framställning och spridning av produkter och tjänster inom multimedia och den audiovisuella sektorn som kan användas inom utbildning. Det måste finnas anpassade europeiska utbildningsprodukter, som stödjer gemenskapens kulturella identitet, * uppmuntra utvecklingen av en anpassad utbildning för att européerna från tidig ålder skall få grundläggande färdigheter i att på ett kritiskt och ansvarsfullt sätt använda det informationsflöde som de nya medierna erbjuder. 0 Insatser för att utveckla nätverk för samarbete på europeisk nivå som leder till ett ömsesidigt utbyte av erfarenhet och goda rutiner. * Tack vare dessa europeiska nätverk för samarbete skall man kunna samla det mest framstående i Europa inom ett ämne eller tema och få till stånd en verklig expertis med en mer effektiv kapacitet för diagnosticering. 0 Insatser för att främja språkkunskaper och förståelse av olika kulturer: de utgör en övergripande stödåtgärd till olika typer av verksamhet. * Kunskaper inom språk och kultur utgör en väsentlig del av utövandet av det europeiska medborgarskapet. * Ett mångspråkigt "immateriellt" europeiskt utbildningsområde blir desto rikare och mer tillgängligt för alla. 0 Insatser för att utveckla nyskapande tack vare pilotprojekt som bygger på gränsöverskridande partnerskap för att skapa utbildningsprodukter, verktyg för styrkande av meriter eller försöksverksamhet med nya tillvägagångssätt. Insatser för fortlöpande förbättring av gemenskapens referenspunkter beträffande medlemsstaternas utbildningssystem och ungdomspolitik kunskaper om (väsentliga utbildningssystemen. ). databaser, ömsesidiga sifferuppgifter, denna verksamhet All på gränsöverskridande nivå. Särskild uppmärksamhet kommer att ges till genomförandet av integrerade projekt i vilka verksamhet av flera typer kopplas samman för att behandla ett och samma tema. genomföras utformas skall och 3. AKTÖRERNA • Gemenskapens verksamhet begränsar sig insatser som kommissionen tar initiativ till och styr direkt. Den centrala tanken i den nya omgången insatser bygger på att man upprättar ett ramverk av gemensamt ansvar mellan gemenskapen, medlemsstaterna och andra berörda aktörer. Detta är också förutsättningen för ett kunskapens Europa. inte till de 0 Medlemsstaterna. Man kommer att föreslå bestämmelser för att ta tillvara nyskapande initiativ och försöksverksamhet i medlemsstaterna. Man kommer att fastställa medlemsstaternas skyldigheter och uppgifter. Gemenskapens verksamhet kommer att syfta till att underlätta överförandet av bra rutiner. 0 Samarbetspartner inom utbildning. För att få en bred spridning av nyskapande lösningar bör man öka samrådet med föräldrar, företrädare för miljöer som är verksamma inom utbildning (högskolor, skolor, utbildningscentrum, men också föreningar och tjänstesektorn), samt företag, särskilt små och medelstora företag. Detta samråd kommer att utgöra ett stöd till utvecklingen av lärar- och kursledaryrket, och av undervisningsmetodik och verktyg. 0 Arbetsmarknadens Den parter. sociala dialogen och överenskommelseprocessen mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå, bland annat vad gäller yrkesutbildning, bör utgöra ett viktigt inslag i detta gemenskapssamarbete. I 1997 års rapport om tillträde till fortbildning har man redan uppmuntrat samråd med och mellan parterna beträffande tillgången till kunskaper. Gemenskapens insatser kommer att stödja dialogen mellan och med arbetsmarknadens parter kring ämnen av gemensamt intresse. 0 Samarbetspartner i näringslivet: Företagens engagemang måste bli större. Särskild uppmärksamhet måste ges till yrkesutbildning vid små och medelstora företag och särskilt av deras ledare. Dessutom måste man öka samrådet med parterna i informationssamhället och med dem som ansvarar för spridningen av utbildningsprodukter. Gränsen mellan utbildningsvärlden och informationssamhället håller på att suddas ut. Därför bör kontakter knytas i bägge riktningarna för att man skall få utbildningsmaterial av högre kvalitet. 0 Samarbetspartner på lokal och regional nivå. I organisationen av gemenskapens verksamhet måste man ta hänsyn till den tendens att decentralisera uppgifterna, bland annat vad gäller yrkesutbildning, som finns i flera medlemsstater. Bidrag från lokala och regionala nivåer, särskilt företag som är involverade i alla partnerskapsformer, måste beaktas i arrangemangen. De regionala och lokala aktörerna kommer att få allt större betydelse. O Samarbetspartner i det civila samhället: Gemenskapens verksamhet måste stödja sig på föreningar och stiftelser som är engagerade i konkret solidaritet och integrering genom ungdomsutbyte eller volontärtjänst. 4. MÅLINRIKTAT INTERNATIONELLT SAMARBETE • Denna nya politik ingår i förberedelserna för anslutningen. Programmen inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbyggning och ungdomsfrågor är redan öppna för länderna i det europeiska samarbetsområdet (Norge, Island, Liechtenstein) och utvidgas successivt till ansökariänderna inom republiken, ramen Rumänien, Cypern, Polen, Slovakien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Slovenien). Europeiska unionen har gradvis övergått från bistånd till utvecklingen av dessa länders system till ett synsätt baserat på samarbete, däribland genom Tempus-programmet. för anslutningsförberedelserna (Ungern, Tjeckiska • Samtidigt som unionen strävar efter att koncentrera dessa insatser, måste den också stärka sin politik inom samarbete och utbyte av erfarenhet och expertis med 0 länderna i Medelhavsområdet: ett större och mer enhetligt engagemang av dessa i samarbetet är nödvändigt för att säkerställa ömsesidiga kunskaper och stärka grunderna för politisk stabilitet i regionen, länder 0 de industrialiserade länderna (USA, Kanada, Japan, Ryssland osv. ): det är nödvändigt med ett konsekvent synsätt som är anpassat till de särskilda fördelarna med samarbetet med varje land. II. ETT MER INTEGRERAT SYSTEM 1. RÄTTSLIGA INSTRUMENT • Denna politik grundas på rättsakter enligt artiklarna 126 och 127 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen. Gemensamma bestämmelser kommer att markera viljan till integrering: 0 Ett gemensamt ramverk för insatser, samarbete och övervakning kommer att ange målen, typerna av åtgärder, gemensamma insatser och försöksverksamhet samt bevakning av goda rutiner. 0 I tre beslut som grundas på artiklarna 126 och 127 i fördraget kommer man att fastställa de särskilda ramarna för åtgärder inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor. I vardera beslut kommer det att finnas gemensamma artiklar för att öka enhetligheten och uttrycka viljan till gemensam handling, samordning och spridning av goda rutiner. 2. BUDGETMEDEL OCH KOMPLEMENTARITET • Ett kunskapens Europa kommer att kräva att man debatterar prioriteringar och medel. När uppföljningen av vitboken diskuterades, underströk Europaparlamentet i sitt yttrande att det var nödvändigt att planera budgetmedel som motsvarade målsättningarna. • I riktlinjerna i Agenda 2000 har kommissionen tydligt förklarat sin avsikt att lägga fram budgetförslag som motsvarar en ambitiös politik som får sitt uttryck genom att ökningen av budgetmedlen blir större än ökningen av BNP. • Det behövs ökad komplementaritet och samverkan mellan gemenskapens övriga politiska åtgärder, men kommissionen måste undvika alla risker för dubbelarbete. Genomförandet av gemensamma insatser, till exempel gemensamma uppmaningar till förslagsgivning för flera program eller införandet av insatser med medel från flera program, utgör effektiva verktyg för samordning och skapande av gemensamma tillvägagångssätt. • Riktlinjerna i Agenda 2000 för strukturpolitiken är väsentliga när det gäller komplementariteten. Utvecklingen av mänskliga resurser kommer att vara ett väsentligt inslag såväl i mål 1- och mål 2- områdena som överallt i unionen, och måste genomföras på ett konsekvent sätt. Ett nytt mål 3 planeras för att täcka de områden som ligger utanför mål 1 och mål 2 för att hjälpa medlemsstaterna att anpassa och modernisera sina utbildningssystem. Kunskapspolitiken får på så sätt de nödvändiga kontaktpunkterna med den nya strukturpolitiken. 3. ETT FÖRENKLAT GENOMFÖRANDE SYNLIGHET OCH ÖPPENHET • Kommissionen avser att göra gemenskapens insatser och unionens mål mera synliga. Därför kommer kommissionen att föreslå ett begränsat antal mål och insatser i nära samband med de politiska prioriteringar som fastställs på unionsnivå. • Kommissionen avser också att undersöka förhållanden under vilka vissa utbildningsprodukter och insatser inom utbildning skulle kunna få en europeisk märkning som motsvarar vissa kriterier för kvalitet och gränsöverskridande samarbete. PARTNERSKAP • Vi vill främja ett tillvägagångssätt som bygger på partnerskap för att få till stånd enhetlighet och bättre samråd med olika slags aktörer: 0 Politiska myndigheter i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå. 0 Andra aktörer som är berörda av uppbyggandet av det europeiska utbildningsområdet (partner inom utbildning, i samhället, näringslivet, i det civila samhället). 0 Operatörerna i genomförandet på en nivå som ligger nära mottagarna. Detta partnerskap bör säkerställa en bättre politisk övervakning, ett brett samråd och ett anpassat genomförande. • Den ökade samarbetsandan som måste vara kännetecknande för denna nya omgång insatser skulle även kunna leda till att man inrättar instanser eller förfaranden för debatt, genom eventuellt stöd från befintliga organ, som kan hjälpa de viktigaste nationella aktörerna att bättra följa utvecklingen i gemenskapens verksamhet genom nationella övervakningsorgan, för att bättre lära känna principerna och målen i verksamheten och således bättre kunna använda resultaten i politiken på nationell nivå. ÖVERVAKNING OCH BEDÖMNING AV INSATSERNA • För man bättre skall lägga märke till och förstå gemenskapens verksamhet, och för att man skall kunna gå framåt vad gäller konsekvens och komplementarietet mellan gemenskapens olika politiska åtgärder för mänskliga resurser, kommer bedömningsförfarandet att förbättras. • De beslut som fattades vid Europeiska rådets möte i Amsterdam vad gäller sammanstrålning av sysselsättningspolitiken visar fördelen med samråd om uppföljning på gemenskapsnivå. De olika rapporter som för närvarande föreskrivs i handlingsprogrammen kommer att ersättas med periodiska rapporter från kommissionen och medlemsstaterna om de framsteg som gjorts och de hinder som man stött på. FÖRENKLAD FÖRVALTNING OCH FÖRBÄTTRADE FÖRFARANDEN Förvaltningen har utvecklats i och med att man genomför program i vilka man mobiliserar medel i ständig förändring. Man har bland annat måst ta hänsyn till de olika situationer som uppstår i skillnaderna mellan olika förvaltningstraditioner, olika finansieringssätt, den fleråriga förvaltningen av avtal, centraliserad förvaltning. Man har respektive decentraliserad genomfört en revisionspolitik för att granska och vidareutveckla avtalsregler. förvaltning som till att medborgarna lättillgängliga Kommissionen måste se kontaktpunkter och beslut. Kommissionen skall lämna förslag för att främja en ligger närmare den vardagliga verksamheten. Kommissionen skall utreda hur pass möjligt det är att delegera mer ansvar för styrning av vissa typer av lämpligt samarbete till omfattande projekt och nätverk eller till offentliga/privata partnerskap. får Denna ökade decentralisering, som för övrigt blir alltmer nödvändig med tanke på det ökade antal länder som kommer att delta i det framtida programmet, kommer att åtföljas av åtgärder för att öka kommissionens kapacitet att utöva inte bara sina befogenheter inom förvaltning och kontroll av budgetgenomförandet, utan även väsentliga uppgifter som ledning och samordning av decentraliserade förvaltningsstrukturer samt uppföljning och spridning av resultat. Man måste sträva mot ett arrangemang som främjar ett verkligt partnerskap inom förvaltning av alla involverade nivåer och förbättra samfinansieringen tillsammans med offentliga och privata medel på nationell, regional och lokal nivå. Kommissionen kommer att föreslå en bättre organisation och fördelning av stödstrukturer och operativ förvaltning. I synnerhet bör de nationella kontoren förstärka sin uppgift att bistå projektansvariga, bland annat vad gäller kartläggning av partner och rådgivning till sökande, och fullt ut delta i övervakning och bedömning. En förenkling borde leda till mer användarvänlig tillgång till gemenskapens stöd, bland annat genom att man förkortar väntetiden för beslut, förenklar vissa administrativa förfaranden och minskar antalet avtal per utbildningsanstalt som en del av övergripande stöd. Man kommer att utreda förslag för att, med full hänsyn till de allmänna bokföringsreglerna, införa ökad flexibilitet, till exempel genom att föreskriva fleråriga förfaranden eller indelning av projekt enligt olika etapper (genomförbarhet, förberedelse, genomförande och spridning). 10 ISSN 1024-4506 KOM(97) 563 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-97-623-SV-C ISBN 92-78-27655-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg U


title: Décision du Comité mixte de l'EEE nº 81/97 du 12 novembre 1997 modifiant l'annexe IV (Énergie) de l'accord EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
energy supply
petroleum product
power plant
security of supply

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: L 134/10 FR Journal officiel des Communautés européennes 7. 5. 98 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L’EEE No 81/97 du 12 novembre 1997 modifiant l’annexe IV (Énergie) de l’accord EEE LE COMITÉ MIXTE DE L’EEE, vu l’accord sur l’Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l’accord», et notamment son article 98, considérant que l’annexe IV de l’accord a été modifiée par la décision 49/97 du Comité mixte de l’EEE (1); considérant que la décision 97/8/CE du Conseil du 20 décembre 1996 abroge la directive 75/405/CEE, concernant la limitation de l’utilisation de produits pétroliers dans les centrales électriques (2); considérant ainsi que la directive 75/405/CEE du Conseil du 14 avril 1975 concernant la limitation de l’utilisation de produits pétroliers dans les centrales électriques (3), doit être supprimée de l’accord, DÉCIDE: Le texte du point 2 (directive 75/405/CEE du Conseil) est supprimé. Article premier Article 2 La présente décision entre en vigueur le 13 novembre 1997, pour autant que toutes les notifications prévues à l’article 103, paragraphe 1, de l’accord aient été faites au Comité mixte de l’EEE. Article 3 La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 12 novembre 1997. Par le Comité mixte de l’EEE Le président E. BULL (1) JO L 290 du 23. 10. 1997, p. 35. (2) JO L 3 du 7. 1. 1997, p. 7. (3) JO L 178 du 9. 7. 1975, p. 26


title: Decyzja Komisji z dnia 12 listopada 1997 r. ustanawiająca niektóre szczegółowe zasady stosowania dyrektywy Rady 91/496/EWG w odniesieniu do kontroli weterynaryjnych żywych zwierząt sprowadzanych z państw trzecichTekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
live animal
third country
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 111 31997D0794 26. 11. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 323/31 DECYZJA KOMISJI z dnia 12 listopada 1997 r. ustanawiająca niektóre szczegółowe zasady stosowania dyrektywy Rady 91/496/EWG w odniesieniu do kontroli weterynaryjnych żywych zwierząt sprowadzanych z państw trzecich (Tekst mający znaczenie dla EOG) (97/794/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, należy uchylić decyzje 92/424/EWG i 92/432/EWG; uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 91/496/EWG z dnia 15 lipca 1991 r. ustanawiającą zasady regulujące organizację kontroli weterynaryjnej zwierząt wprowadzanych do Wspólnoty z państw trzecich oraz zmieniającą dyrektywy 89/662/EWG, 90/675/EWG (1), 90/425/EWG oraz zmienioną dyrektywą 96/43/WE (2), w szczególności jej art. 4 ust. 5, art. 5 akapit drugi, art. 7 ust. 2 oraz art. 8 pkt B, ostatnio a także mając na uwadze, co następuje: decyzja Komisji 92/424/EWG (3) ustanawia niektóre szcze- gółowe zasady stosowania dyrektywy 91/496/EWG w odnie- z państw sieniu do kontroli trzecich; identyfikacyjnych zwierząt decyzja Komisji 92/432/EWG (4) ustanawia niektóre warunki, na których można odstąpić od zasady wykonywania indywi- dualnych badań klinicznych zwierząt wprowadzanych na obszar Wspólnoty z państw trzecich; decyzja Komisji 92/527/EWG (5) ustanawia wzór świadectwa, określonego w art. 7 ust. 1 dyrektywy 91/496/EWG; właściwe jest ustanowienie wspólnych procedur w jednym łącznie z procedurami dokumentacyjnymi, akcie prawnym, identyfikacyjnymi i procedurami w zakresie bezpośrednich kontroli zwierząt w punktach kontroli granicznej Wspólnoty; wskazane jest, aby kontrole obejmowały także kontrole w zakresie zgodności z dyrektywą Rady 91/628/EWG (6), ostatnio zmienioną dyrektywą Rady 95/29/WE (7), w odniesieniu do ochrony zwierząt podczas transportu; w celu prowadzenia w sposób zadowalający kontroli weteryna- ryjnych, konieczny jest rozładunek wszystkich zwierząt w punktach kontroli granicznej; procedura powinna obejmować badanie kliniczne każdego zwierzęcia bez uszczerbku dla określonych odstępstw; w celu sprawdzenia zgodności z wymogami świadectwa zdrowia, wskazane jest dokonanie w punkcie kontroli granicznej wyboru proporcjonalnej próbki zwierząt; (1) Dz. U. L 268 z 24. 9. 1991, str. 56. (2) Dz. U. L 162 z 1. 7. 1996, str. 1. (3) Dz. U. L 232 z 14. 8. 1992, str. 34. (4) Dz. U. L 237 z 20. 8. 1992, str. 29. (5) Dz. U. L 332 z 18. 11. 1992, str. 22. (6) Dz. U. L 340 z 11. 12. 1991, str. 17. (7) Dz. U. L 148 z 30. 6. 1995, str. 52. środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Stałego Komitetu Weterynaryjnego, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Kontrole dokumentacji, identyfikacyjne oraz kontrole bezpo- średnie przewidziane w dyrektywie 91/496/EWG wykonuje się zgodnie z przepisami niniejszej decyzji. Artykuł 2 Kontrolę dokumentacji wykonuje się zgodnie z zasadami usta- nowionymi w załączniku I. Artykuł 3 Każde zwierzę w dostawie podlega kontroli 1. cyjnej. identyfika- 2. Na zasadzie odstępstwa od ust. 1, kontrole identyfika- cyjne można wykonywać na próbce 10 % ilości zwierząt z danej dostawy, a w sytuacji, gdy dostawa składa się z dużej ilości zwierząt, należy skontrolować przynajmniej 10 sztuk zwierząt z całej przesyłki. Jeżeli wstępne kontrole nie okażą się zadowalające, ilość kontrolowanych zwierząt musi zostać zwiększona i może objąć całość danej partii zwierząt. 3. Na zasadzie odstępstwa od ust. 1, w przypadku zwierząt, dla których reguły wspólnotowe nie przewidują indywidual- nego znakowania, kontrole identyfikacyjne muszą obejmować przynajmniej sprawdzenie oznakowania reprezentatywnej ilości opakowań i/lub kontenerów. 112 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 Jeżeli wstępne kontrole nie okażą się zadowalające, ilość spraw- dzanych opakowań i/lub kontenerów musi zostać zwiększona i może objąć całość danej partii opakowań i/lub kontenerów. Jeżeli wstępne kontrole okażą się niezadowalające, ilość kontro- lowanych zwierząt musi zostać zwiększona i może objąć całość danej partii zwierząt. Kontrola identyfikacyjna obejmuje wzrokowe sprawdzenie zwierząt umieszczonych w reprezentatywnej ilości opakowań i/ lub kontenerów, celem sprawdzenia znajdujących się w nich gatunków. 6. Państwa Członkowskie zatrzymują dostawę zwierząt w punkcie kontroli granicznej do czasu otrzymania wyników badań laboratoryjnych, tylko w przypadku zaistnienia podej- rzeń. Artykuł 4 1. Urzędowy lekarz weterynarii dokonuje kontroli bezpo- średniej żywych zwierząt parzystokopytnych oraz zwierząt z rodziny koniowatych, przewidzianej w art. 4 ust. 2 dyrektywy 91/496/EWG, zwracając szczególną uwagę, aby rozładunek wszystkich zwierząt w punkcie kontroli granicznej odbywał się w jego obecności. 2. Zwierzęta są poddawane badaniu w zakresie ich przysto- sowania do transportu i do badania klinicznego, które może obejmować pobranie próbek. Powyższe badania i pobranie próbek wykonuje się zgodnie z przepisami załącznika II. 7. W przypadku pozytywnego wyniku pobrania próbek lub w innych uzasadnionych przypadkach, wyniki kontroli wraz z informacjami określonymi w ust. 4 przekazuje się co sześć miesięcy Komisji w sposób rutynowy lub niezwłocznie przeka- zuje się je faksem do wiadomości Państwa Członkowskiego i Komisji. W przypadku pozytywnych wyników pobrania próbek, kopie zostać możliwie jak najszybciej przesłane do Państwa Członkowskiego miejsca przeznaczenia i do Komisji. świadectw weterynaryjnych muszą Artykuł 5 Zwierzęta wymienione poniżej nie podlegają wymogowi 1. przeprowadzania indywidualnych badań klinicznych: 3. Próbki wysyła się do laboratorium zatwierdzonego przez właściwy organ, w celu sprawdzenia ich zgodności z wymo- gami świadectwa weterynaryjnego. — drób, — ptaki, — zwierzęta wodne, łącznie ze wszystkimi żywymi rybami, 4. W przypadku każdego zwierzęcia wybranego w ramach próbki, rejestracji podlegają następujące informacje: — numer referencyjny świadectwa weterynaryjnego i numer seryjny nadany danej przesyłce przez punkt kontroli granicznej, — numer identyfikacyjny zwierzęcia, — wymagane badanie laboratoryjne, — wyniki badania i działania podjęte w jego następstwie, — pełny adres i miejsce przeznaczenia przesyłki. Badanie kliniczne określone w ust. 2 obejmuje wzrokowe 5. badanie wszystkich zwierząt. Zwierzęta przeznaczone do hodowli lub produkcji poddaje się badaniom klinicznym ustanowionym w załączniku II do niniej- szej decyzji, przy czym z całej przesyłki wybiera się próbkę reprezentatywną wynoszącą 10 % ilości zwierząt, przy czym minimalna ilość wynosi 10 sztuk. W przypadku gdy przesyłka obejmuje mniej niż 10 zwierząt, konieczne jest skontrolowanie każdego zwierzęcia z dostawy. Zwierzęta przeznaczone do uboju podlegają także badaniom klinicznym ustanowionym w załączniku II do niniejszej decyzji, przy czym z przesyłki wybiera się próbkę reprezentatywną wynoszącą 5 % ilości zwierząt, przy czym minimalna ilość wynosi 5 sztuk. W przypadku gdy przesyłka obejmuje mniej niż 5 sztuk zwierząt, konieczne jest skontrolowanie każdego zwierzęcia z dostawy. — gryzonie, — zajęczaki, — pszczoły i inne owady, — gady i płazy, — inne bezkręgowce — niektóre zwierzęta z ogrodów zoologicznych i cyrków, i zwierzętami z rodziny łącznie z parzystokopytnymi koniowatych, uważane za zbyt niebezpieczne, — zwierzęta futerkowe. 2. W przypadku zwierząt wymienionych w ust. 1, badania kliniczne obejmują obserwacje stanu zdrowia i zachowania całej grupy lub reprezentatywnej ilości zwierząt. Jeżeli wstępne kontrole okażą się niezadowalające, badaniu należy poddać większą liczbę zwierząt. W przypadku stwierdzenia nieprawi- dłowości w wyniku wspomnianych kontroli, konieczne jest przeprowadzenie bardziej rygorystycznego badania, łącznie z pobieraniem próbek, w miarę potrzeb. 3. W przypadku żywych ryb, skorupiaków i mięczaków oraz zwierząt przeznaczonych dla ośrodków naukowo-badaw- czych, o poświadczonym określonym stanie zdrowia, umie- szczonych w szczelnie zamkniętych pojemnikach w kontrolo- wanych warunkach środowiska, badanie kliniczne i pobranie próbek przeprowadza się wyłącznie w sytuacji podejrzenia występowania szczególnego ryzyka z uwagi na dane gatunki zwierząt lub ich pochodzenie, lub w przypadku występowania innych nieprawidłowości. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 113 Artykuł 6 1. W przypadku każdej przesyłki, urzędowy lekarz wetery- narii punktu kontroli granicznej dostarcza zainteresowanej osobie poświadczoną kopię oryginału świadectwa (świadectw) weterynaryjnego(-ych) lub inny oryginalny dokument weteryna- ryjny towarzyszący przesyłce wraz ze świadectwem ustano- wionym w decyzji 92/527/EWG. Powyższe dokumenty muszą być opatrzone numerem seryjnym świadectwa, nadanym prze- syłce w punkcie kontroli granicznej. Lekarz weterynarii zatrzymuje oryginał świadectwa (świa- 2. lub oryginał dokumentu(-ów) dectw) weterynaryjnego(-ych) weterynaryjnego(-ych), towarzyszący przesyłce oraz kopię świa- dectwa ustanowionego w decyzji 92/527/EWG. 3. W punkcie kontroli granicznej rejestruje się oraz zacho- wuje następujące informacje dotyczące każdej przesyłki: — seryjny numer świadectwa, nadany przesyłce w punkcie kontroli granicznej, — data przybycia przesyłki do punktu kontroli granicznej, — wielkość przesyłki, — gatunki zwierząt i ich kategorie przeznaczenia oraz wiek, w stosownych przypadkach, — numer referencyjny świadectwa, — państwo trzecie pochodzenia, — Państwo Członkowskie przeznaczenia, — decyzja dotycząca przesyłki, — odniesienie do pobrania próbek, jeżeli miało ono miejsce. 4. W przypadku rejestrowanych zwierząt z rodziny konio- watych, określonych w art. 2 lit. c) dyrektywy Rady 90/426/EWG (1), dokumentu identyfikacyjnego nie zatrzymuje się, jak również nie zatrzymuje się oryginału świadectwa w szczególnym przypadku odprawy czasowej przedmiotowych zwierząt z rodziny koniowatych. 5. W przypadku zwierząt z rodziny koniowatych przezna- czonych do uboju, które mają przejść przez rynek lub ośrodek selekcyjny, w drodze do rzeźni zwierzętom musi towarzyszyć świadectwo ustanowione w decyzji 92/527/EWG oraz poświad- czona kopia oryginału świadectwa zdrowia. 6. Wszystkie świadectwa weterynaryjne lub inne dokumenty weterynaryjne odnoszące się do przesyłek, które zostały odrzu- cone w punkcie kontroli granicznej muszą być ostemplowane na każdej stronie wyrazem „ODRZUCONO”, w kolorze czer- wonym, zgodnie z załącznikiem III. 7. Urzędowy lekarz weterynarii przechowuje, przez okres przynajmniej 3 lat, świadectwa lub inne dokumenty weteryna- ryjne towarzyszące przesyłce, kopię świadectwa ustanowionego w decyzji 92/527/EWG oraz zapisy określone w art. 4 niniej- szej decyzji i w ust. 3 niniejszego artykułu. Artykuł 7 Państwa Członkowskie zobowiązane są zmienić środki stoso- wane w handlu, celem dostosowania ich do niniejszej decyzji. Niezwłocznie poinformują o tym Komisję. Decyzje 92/424/EWG i 92/432/EWG tracą moc. Artykuł 8 Niniejszą decyzję stosuje się od dnia 1 stycznia 1998 r. Artykuł 9 Artykuł 10 Niniejsza decyzja jest skierowana do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 12 listopada 1997 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 224 z 18. 8. 1990, str. 42. 114 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 ZAŁĄCZNIK I Szczegółowe zasady sprawdzania dokumentacji żywych zwierząt z państw trzecich 1. Każde świadectwo, które towarzyszy przesyłce żywych zwierząt pochodzących z państw trzecich musi zostać spraw- dzone w celu potwierdzenia, że: a) jest to oryginalne świadectwo wystawione w języku kraju pochodzenia i zostało sporządzone w przynajmniej jednym języku urzędowym Państw Członkowskich punktu kontroli granicznej i miejsca przeznaczenia; b) odnosi się do państwa trzeciego lub części państwa trzeciego, która otrzymała zezwolenie na wywóz do Wspól- noty; c) sposób jego sporządzenia i zawartość odpowiadają wzorowi opracowanemu dla danego żywego zwierzęcia i państwa trzeciego; d) składa się z pojedynczego arkusza papieru; e) zostało całkowicie wypełnione; f) data wydania świadectwa odpowiada dacie załadunku danych żywych zwierząt w celu ich wywozu do Wspólnoty; g) zostało wystawione dla jednego odbiorcy; h) zostało podpisane przez urzędowego lekarza weterynarii lub, w miarę potrzeb, przez przedstawiciela władzy publicznej a jego nazwisko i stanowisko zostały wyszczególnione w sposób czytelny i dużymi literami, urzędowa pieczęć państwa trzeciego i podpis, jeżeli są wymagane, są w innym kolorze niż kolor druku świadectwa; świadectwo nie było poprawiane z wyjątkiem skreśleń, które muszą być podpisane i podstemplowane przez lekarza weterynarii wystawiającego świadectwo. i) 2. Odpowiednie organy muszą sprawdzić pisemne zobowiązanie i plan trasy z zewnętrznej granicy do miejsca przezna- czenia, jeżeli firma transportowa zobowiązana jest dostarczyć te dokumenty na mocy dyrektywy 91/628/EWG. Pisemne zobowiązanie i plan trasy sporządza się w przynajmniej jednym języku urzędowym Państw Członkowskich punktu kontroli granicznej i miejsca przeznaczenia. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 115 ZAŁĄCZNIK II Minimalne wymogi w odniesieniu do indywidualnego badania w zakresie przystosowania zwierząt do transportu, badania klinicznego i procedur pobierania próbek zwierząt parzystokopytnych i zwierząt z rodziny koniowatych w punktach kontroli granicznej I. Badanie w zakresie przystosowania zwierząt do transportu Oprócz wymienionych poniżej badań klinicznych, konieczne jest dokonanie oceny w zakresie przystosowania zwierząt do dalszego transportu. Ocena taka uwzględnia czasokres już odbytej podróży, łącznie z karmieniem, poje- niem i odpoczynkiem. Bierze ona również pod uwagę długość dalszej podróży, łącznie z proponowanym rozkładem karmienia, pojenia i odpoczynku podczas tej części podróży. Środki transportu zwierząt muszą zostać sprawdzone w zakresie zgodności z odpowiednimi przepisami dyrektywy 91/628/EWG. II. Badanie kliniczne Badanie kliniczne obejmuje przynajmniej następujące elementy: 1) wzrokowa ocena zwierzęcia, łącznie z ogólną oceną jego stanu zdrowia, zdolności do swobodnego przemiesz- czania się, stanu skóry i błony śluzowej oraz nieprawidłowymi wydzielinami; 2) monitorowanie układu oddechowego i pokarmowego; 3) wyrywkowe monitorowanie temperatury ciała. Nie ma potrzeby wykonywania powyższego monitoringu na zwie- rzętach, u których nie stwierdzono żadnych nieprawidłowości w wyniku badań przeprowadzonych zgodnie z pkt 1 lub 2; 4) badanie przez dotyk jest wymagane tylko w przypadku stwierdzenia nieprawidłowości w wyniku badań przepro- wadzonych zgodnie z pkt 1, 2 lub 3. III. Procedura pobierania próbek Pobierania próbek dokonuje się w celu sprawdzenia zgodności z wymogami zdrowotnymi ustanowionymi w załączonym świadectwie weterynaryjnym. 1) Przynajmniej 3 % dostaw należy poddać comiesięcznym próbom serologicznym. Próbki należy pobrać przynaj- mniej od 10 % zwierząt z dostawy, przy czym minimalna ilość zwierząt to cztery sztuki. W przypadku wystąpienia problemów, ilość tę należy zwiększyć. 2) Urzędowy lekarz weterynarii może pobierać inne próbki od zwierząt z danej przesyłki. 116 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 ZAŁĄCZNIK III Wzór stempla stwierdzającego odrzucenie przesyłki, zgodnie z art. 6 ust. 6:


title: WRITTEN QUESTION No. 3546/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Community funding for the high-speed train in Galicia

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
EU financing
Galicia
co-financing
high-speed transport
rail network
technological change

text: C 158/148 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (22 december 1997) Fo¤rteckningen o¤ver de spanska omr(cid:229)den som kan komma i (cid:229)tnjutande av medel fr(cid:229)n gemenskapsinitiativet Konver II (1995-1999) har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas tidning (1). Vad ga¤ller det spanska operationella program som omfattas av detta gemenskapsinitiativ och som fo¤r na¤rvarande utreds, har kommissionen inte mo¤jlighet att la¤mna upplysningar om de verksamheter som finansieras och vilka summor det ga¤ller. Dessa upplysningar kommer att o¤verla¤mnas till parlamentsledamoten s(cid:229) snart det na¤mnda programmet har godka¤nts. (1) EGT C 402, 31. 12. 1994. (98/C 158/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-3544/97 fr(cid:229)n Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) till kommissionen (12 november 1997) A¤mne: Vintersemester fo¤r pensiona¤rer Vintersemesterprogrammet fo¤r pensiona¤rer, som ordnas av de spanska socialmyndigheterna, har ro¤nt stor uppskattning, vilket framg(cid:229)r av att 80 procent av de tillbudsst(cid:229)ende platserna bokades under den fo¤rsta dagen. ¯r efter (cid:229)r har pensiona¤rer haft mo¤jlighet att njuta av en semester som, fo¤rutom att den inneba¤r no¤je och rekreation fo¤r fo¤rm(cid:229)nstagarna sja¤lva, a¤ven utgo¤r ett viktigt komplement i turistorternas ekonomi under l(cid:229)gsa¤songen. Mot denna bakgrund skulle det finnas ska¤l att studera huruvida tilla¤mpningsomr(cid:229)det fo¤r programmet kunde utvidgas, s(cid:229)va¤l till ett sto¤rre antal fo¤rm(cid:229)nstagare bland pensiona¤rerna, som till andra pensiona¤rer i unionens la¤nder. Kan kommissionen uppge om den deltar p(cid:229) n(cid:229)got sa¤tt i det na¤mnda programmet fo¤r pensiona¤rers mo¤jlighet till vintersemester i Spanien och om den anser att programmet borde utvidgas till andra europeiska la¤nder fo¤r att deras pensionerade medborgare under vintern skulle kunna komma i (cid:229)tnjutande av det milda klimatet i unionens so¤dra delar? Svar fr(cid:229)n Christos Papoutsis p(cid:229) kommissionens va¤gnar (12 december 1997) Kommission a¤r medveten om att problemet med sa¤songsvariationer, som inneba¤r att m(cid:229)nga resm(cid:229)l har en alltfo¤r ho¤g andel av beso¤karna under ho¤gsa¤songen, a¤r en av de fra¤msta utmaningarna som turistna¤ringen st(cid:229)r info¤r. Ett antal insatser har gjorts p(cid:229) nationell niv(cid:229) fo¤r att bidra till att lo¤sa en del av de problem som sa¤songsvariationerna ger upphov till. Till dessa insatser ho¤r a¤ven semesterprogrammet fo¤r a¤ldre under vintern i Spanien. Na¤r det ga¤ller mo¤jligheten att uto¤ka detta program till att a¤ven omfatta andra EU-la¤nder, anser kommission att detta och andra liknande initiativ med fo¤rdel skulle kunna diskuteras inom det samarbete och erfarenhetsutbyte da¤r kommissionen, medlemsstaterna och turistna¤ringen deltar. (98/C 158/197) SKRIFTLIG FR¯GA E-3546/97 fr(cid:229)n Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) till kommissionen (12 november 1997) A¤mne: Gemenskapsfinansiering fo¤r ho¤ghastighetst(cid:229)g i Galicien Inom ja¤rnva¤gsna¤tet i den spanska regionen Galicien finns det stra¤ckor la¤ngs vilka t(cid:229)gen inte kan (cid:229)ka snabbare a¤n 40 kilometer i timmen. Det autonoma parlamentet i regionen godka¤nde enha¤lligt fo¤r tv(cid:229) (cid:229)r sedan en plan fo¤r fullsta¤ndig sanering av ja¤rnva¤gsna¤tet och beredning av tillg(cid:229)ng till ho¤ghastighetst(cid:229)g


title: WRITTEN QUESTION No. 3518/97 by Ludivina GARCÍA ARIAS to the Commission. European regulation of the coal sector and other forms of energy

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
European treaties
coal
coal mining
coalmining policy
drafting of EU law
energy policy
revision of the Treaty (EU)
steel

formats: html print


title: 1997 m. lapkričio 12 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 76/97, iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
motor vehicle
safety device
safety standard
transport safety

text: 6 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/3 t. 21998D0507(03) L 134/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 5 7 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 76/97 1997 m. lapkričio 12 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 1997 m. spalio 4d. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 63/97 (1), kadangi 1996 m. birželio 17 d. Komisijos direktyva 96/36/EB, derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 77/541/EEB dėl motorinių transporto priemonių saugos diržų ir keleivio apsaugos sistemų (2), turi būti įtraukta į Susitarimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo II priedo I skyriaus 32 punktas (Tarybos direktyva 77/541/EEB) papildomas tokia įtrauka: „— 396 L 0036: 1996 m. birželio 17 d. Komisijos direktyva 96/36/EB (OL L 178, 1996 7 17, p. 15). “. 2 straipsnis Komisijos direktyvos 96/36/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1998 m. vasario 14 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1997 m. lapkričio 12 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas E. BULL (1) OL L 30, 1998 2 5, p. 34. (2) OL L 178, 1996 7 17, p. 15


title: Tacis-Programmet årsberetning 1996.

eurovoc_concepts:
Commonwealth of Independent States
EU programme
development policy
international cooperation


title: WRITTEN QUESTION No. 3526/97 by Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN to the Commission. Activities of the Commission group of experts in connection with the forest fires in Indonesia

eurovoc_concepts:
EU aid
Indonesia
degradation of the environment
exchange of information
fire
fire protection
forest
international aid
self-employed person

text: 30. 4. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 134/171 Lisa¤ksi komissio muistuttaa, etta¤ kaikki ja¤senvaltiot ovat vuonna 1972 tehdyn sopimuksen bakteeri› (biologisten) ja myrkkyaseiden kehitta¤misen, tuotannon ja varastoinnin kielta¤misesta¤ seka¤ na¤iden tuhoamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolia. Neuvosto ma¤a¤ritteli asiasta 25. kesa¤kuuta 1996 yhteisen kannan 96/408/YUTP. Tarkoituksena on edista¤a¤ ta¤ma¤ntyyppisten aseiden levia¤misen esta¤va¤n kansainva¤lisen ja¤rjestel- ma¤n hyva¤ksymista¤ pyrkima¤lla¤ laajentamaan edella¤ mainittu yleissopimus maailmanlaajuiseksi ja saattamalla pa¤a¤to¤kseen neuvottelut tehokkaan ja oikeudellisesti sitovan tarkastuksia koskevan ma¤a¤ra¤yksen laatimiseksi viimeista¤a¤n vuonna 1998. Komissio tukee voimakkaasti kyseista¤ yhteista¤ kantaa. (1) EYVL C 253, 30. 9. 1992. (2) EYVL L 367, 31. 12. 1994. (98/C 134/233) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3526/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Fernando Ferna·ndez Mart(cid:14)·n (PPE) (12. marraskuuta 1997) Aihe: Komission asiantuntijaryhma¤n toiminta Indonesian metsa¤paloissa Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisia asioita ka¤sitteleva¤n osaston a¤skeisen selonteon mukaan laajoja alueita Indonesiassa tuhonneita metsa¤paloja ei ole viela¤ saatu hallintaan ja ne aiheuttavat yha¤ huomattavaa ympa¤risto¤n saastumista koko alueella. Useat maat ja ja¤rjesto¤t ovat jo la¤hetta¤neet apua Indonesian hallitukselle taloudellisten, inhimillisten (asiantun- tijat) ja aineellisten (palontorjuntava¤lineita¤, la¤a¤kkeita¤, kuljetusva¤lineita¤) resurssien muodossa. Euroopan unioni pa¤a¤tti syyskuun lopussa ka¤ynnista¤a¤ metsa¤paloja ka¤sitteleva¤n asiantuntijaryhma¤n. Ryhma¤ toimii Euroopan komission Forest Liaison Bureaun, joka on toiminut aktiivisesti Jakartassa ta¤ma¤n vuoden helmikuusta la¤htien, johdon alaisena. Voiko komissio kertoa ta¤ma¤n asiantuntijaryhma¤n tehta¤va¤sta¤, sen toiminnasta ja sen ponnistelujen tuloksista? Komission ja¤senen Marinin komission puolesta antama vastaus (9 joulukuu 1997) Komissio la¤hetta¤a¤ suoraan kunnianarvoisalle ja¤senelle ja parlamentin sihteeristo¤lle pyydetyt tiedot. (98/C 134/234) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3556/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Luigi Florio (UPE) (4. marraskuuta 1997) Aihe: EU:n laina Palestiinan itsehallintoviranomaiselle Euroopan unioni valmistautuu myo¤nta¤ma¤a¤n Palestiinan kansalliselle itsehallintoviranomaiselle 25 miljoonan ecun lainan ja perustelee sita¤ mahdollisuudella korvata Arafatin hallitukselle varat, joita Israelin hallitus ei ole siirta¤nyt sille. Viime huhtikuussa israelilainen sanomalehti Haarezt paljasti, etta¤ presidentti Arafatilla on salainen tili Tel Avivin Leumi Bankissa (Hashmonaim-kadun sivukonttorissa). Tililla¤ on noin 150 miljoonaa dollaria (eli noin 125 milj. ecua), jotka Israelin hallitus on maksanut Palestiinan alueille tuotavan polttoaineen veron tuottona. Varat oli tarkoitettu Palestiinan itsehallintoviranomaiselle, mutta presidentti Arafat on ottanut ne omaan ka¤ytto¤o¤nsa¤ kaiken valvonnan ulkopuolella


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3530/97 del Gunilla CARLSSON a la Comisión. Texto de advertencia en el etiquetado del "snus" (tabaco de rapé sueco de uso oral)

eurovoc_concepts:
consumer information
disease prevention
labelling
public health
smoking
tobacco

text: 8. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 174/73 Dicha normativa establece tambie·n un requisito de durabilidad, pero so·lo es aplicable a los edificios nuevos o en renovacio·n. Por lo que se refiere al patrimonio inmobiliario existente, no existe ningu·n programa de renovacio·n a nivel europeo que prevea la rehabilitacio·n a gran escala. Esta clase de operaciones se deben realizar a nivel nacional. En cuanto a la investigacio·n, se han financiado varios proyectos en el marco del Programa sobre tecnolog(cid:14)·as industriales y de materiales (Brite Euram) del IV Programa Marco de IDT que ayudan indirectamente a la prevencio·n de los riesgos de accidentes provocados por estructuras ruinosas y poco seguras. (1) DO L 40 de 11. 2. 1989. (98/C 174/118) PREGUNTA ESCRITA E-3525/97 de Carlos Robles Piquer (PPE) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Participacio·n comunitaria en el proyecto Uralides El proyecto internacional Uralides, en el que actualmente participan 39 instituciones cient(cid:14)·ficas de todo el mundo (24 europeas, una estadounidense y 14 rusas) tiene como objetivo el estudio exhaustivo de los Urales, la cordillera que divide las placas continentales europeas y asia·ticas, considerada una de las cordilleras ma·s ricas del mundo en yacimientos de todo tipo y fuente potencial de recursos energe·ticos y no energe·ticos. Este proyecto surge como consecuencia de la puesta en marcha de la iniciativa multinacional «Europrobe» de la Fundacio·n Europea de la Ciencia para la investigacio·n en Ciencias de la Tierra. ¿Puede indicar la Comisio·n cua·l es su posicio·n sobre el proyecto internacional Uralides, su posible participacio·n en el mismo y el alcance de su eventual contribucio·n econo·mica? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (15 de diciembre de 1997) La Comisio·n es plenamente consciente de la significacio·n y la importancia internacionales, tanto desde el punto de vista cient(cid:14)·fico como del econo·mico, del proyecto Uralides. En virtud del Cuarto Programa Marco de investigacio·n y desarrollo tecnolo·gico que se esta· llevando a cabo en la actualidad (Decisio·n no 1110/94/CE) (1), la Comunidad presta apoyo a este proyecto a trave·s de la INTAS, la asociacio·n europea de fomento de la cooperacio·n con los cient(cid:14)·ficos de la antigua Unio·n Sovie·tica. Los planes actuales para el Quinto Programa Marco (2) preve·n la continuacio·n del apoyo a los proyectos conjuntos de investigacio·n y a las acciones concertadas con Rusia y otros pa(cid:14)·ses de la antigua Unio·n Sovie·tica en varios campos, incluidos la energ(cid:14)·a y el medio ambiente. (1) DO L 126 de 18. 5. 1994. (2) COM(97)439. (98/C 174/119) PREGUNTA ESCRITA E-3530/97 de Gunilla Carlsson (PPE) a la Comisio·n (12 de noviembre de 1997) Asunto: Texto de advertencia en el etiquetado del «snus» (tabaco de rape· sueco de uso oral) Un inequ(cid:14)·voco estudio realizado sobre la materia demuestra que no es posible encontrar ningu·n tipo de relacio·n causa-efecto entre el consumo de «snus» sueco y la aparicio·n de ca·ncer. A pesar de esta circunstancia,


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi vuorottelu koulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien Eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä

eurovoc_concepts:
apprenticeship
job creation
vocational education
vocational training
young worker

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 11. 1997 KOM(97) 572 lopull. 97/0321 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI vuorottelu koulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien Eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä (komission esittämä) 1. 2. 3. 4. 5. PERUSTELUT Äskettäisessä komission tiedonannossa oppisopimuskoulutuksen edistämisestä Euroopassa1, joka laadittiin Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksesta, osoitetaan oppisopimuskoulutuksen ja yleisemmin vuorottelukoulutuksen merkitys ammatillisessa koulutuksessa olevien työllistettävyyden parantamiseksi. Yritysten ja koulutuslaitosten/- nuorten keskusten välisellä yhteistyöllä, mikä on yksi perustamissopimuksen 127 artiklaan kirjatuista tavoitteista, edistetään nuorten sijoittumista työmarkkinoille. Komission tiedonannossa työllisyyspolitiikan suuntaviivoista jäsenvaltioissa vuonna 19982, joka on annettu Amsterdamin sopimuksessa määrättyjen (109 q artikla) menettelyiden mukaisesti, tuodaan esiin oppisopimusjärjestelmien avainasema. ja oppisopimuskoulutusjärjestelmien hyvään toimintatapaan, sillä ne vaikuttavat myönteisesti nuorten sijoittumiseen työmarkkinoille. kiinnitetään vuorottelu- huomiota Siinä Sisämarkkinoiden toteuttamisen ja yleisemmin ottaen ilman rajoja olevan alueen rakentamisen yhteydessä koulutukseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuudesta tulee yhä tärkeämpi ulottuvuus, jolla vahvistetaan Euroopan kansalaisuutta ja joka toimii kulttuureja ja yhteiskuntia yhdistävänä tekijänä. Yhteisön ohjelmista ja aloitteista, erityisesti Leonardo da Vinci-ohjelmasta, saadut kokemukset osoittavat, että kansainvälisistä nuorten koulutuspaikoista on paljon kysyntää, myös korkea-asteen koulutuksessa (vuosina 1995-1997 tukea sai yli 100 000 nuorta). Nämä harjoittelupaikat erosivat toisistaan huomattavasti. Ne vaihtelivat lyhytaikaisista jaksoista, joiden tarkoituksena on työympäristöön tutustuminen, pidempiin koulutusjaksoihin jossakin toisessa osallistuvassa maassa. Useissa tapauksissa tämä toisessa maassa suoritettava koulutusjakso ei kuitenkaan sisältynyt lähtöjäsenvaltiossa saatuun koulutukseen, vaan oli usein vain lisäjakso, jolla ei ollut todellista merkitystä tuensaajan koulutuksessa. tekemä ehdotus neuvoston päätökseksi, Komission jossa ei puututa jäsenvaltioiden vastuualaan kuuluvaan ammatillisten koulutusjärjestelmien sisältöön tai organisointiin, on vapaaehtoisuuteen perustuva, mikäli jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmissä säädetään vuorottelukoulutuksesta, johon sisältyy yksi tai useampia vaihtojaksoja. Sillä on kaksi tavoitetta: * toisessa 'vuorottelu- jäsenvaltiossa ja määritellä (jäljempänä eurooppalaiset koulutusjaksot' tai 'eurooppalaiset koulutusjaksot') sisältö ja yhteiset periaatteet vuorottelukoulutuksen puitteissa silloin, kun nämä jaksot sisältyvät lähtöjäsenvaltiossa saatavaan koulutukseen. koulutusjaksojen oppisopimuskoulutukseen liittyvät suoritettavien 1 KOM(97) 300 lopullinen. 2 KOM(97) 497 lopullinen. * tehdä näistä koulutusjaksoista avoimempia ja näkyvämpiä antamalla niistä todistus (Europass-todistus'), jonka sisällöstä ja ulkonäöstä päätetään yhteisön tasolla ja jolla osallistuja voi todistaa toisessa jäsenvaltiossa saadun koulutuksen ja/tai työkokemuksen. ei jäsenvaltion pyritä sisältöä muuttamaan tai tai Europass- Kuten edellä on todettu, eurooppalaisilla koulutusjaksoilla ammatillisten todistuksella koulutusjärjestelmien järjestämistä, mihin kuuluvat myös ammatilliseen koulutukseen liittyvien tutkintotodistusten antamista koskevat voimassa olevat menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt kussakin jäsenvaltiossa. Eurooppalaiset koulutusjaksot ovat vapaaehtoisia ja niihin voivat osallistua myös sellaiset henkilöt, jotka eivät saa tukea yhteisön koulutusalan ohjelmien tai" aloitteiden puitteissa. Lähtövaatimuksena on organisoitu yhteistyökumppanuus lähtöjäsenvaltiossa toisessa jäsenvaltiossa vastaanottavan yhteistyökumppanin (yritys taikka koulutuslaitos tai -keskus) kesken. Kumppaneiden on yhdessä määritettävä eurooppalaisten koulutusjaksojen sisältö, pätevyyttä koskevat tavoitteet, kesto ja seurantaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt erityisesti sisällön laadun takaamiseksi. koulutuksesta organisaation vastaavan ja toteuttaminen koulutusjaksojen Eurooppalaisten samoin kuin Europass- todistusten seuranta ja levittäminen edellyttää koordinointia ja organisointia yhteisön tasolla läheisessä yhteistyössä komission, jäsenvaltioiden ja niiden joilla on merkittävä asema ammatillisen työmarkkinaosapuolten kesken, koulutuksen alalla. Tämän vuoksi päätöksessä ehdotetaan ja kannustustoimenpiteitä. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä elin, joka vastaa laadun arvioinnista ja toteuttavien toimien edistämisestä, toteuttaa myös yhtäläisten mahdollisuuksien toimenpiteitä suosimiseksi osallistumisessa eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. Komissio puolestaan perustaa keskinäisen tiedotus- ja koordinointijärjestelmän. levittämisestä ja tarpeellisia liitännäis- kehotetaan hyväksymään Neuvostoa päätösehdotus. tämä nopeasti Eurooppalaisten ja Europass-todistuksen käyttöönotolla ja oppisopimuskoulutuksen kehittämistä nimittäin jäsenvaltioissa yleisemmässä kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan politiikan täytäntöönpanon yhteydessä. koulutusjaksojen tuettaisiin vuorottelu- Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI vuorottelu koulutukseen, mukaan lukien oppisopimuskoulutus, liittyvien Eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen3, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon4, toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien5, sekä katsoo, että ja täydentävän toimia perustamissopimuksessa yhteisölle annetaan vastuu jäsenvaltioiden ammatillista koulutusta koskevan politiikan tukevan täytäntöönpanosta pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden toimivaltaa, erityisesti ja varsinkin nuorten edistämällä koulutukseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuutta; asetusten lakien jäsenvaltioiden tämä yhdenmukaistamista, ei merkitse ja neuvoston päätöksellä 63/266/ETY6 on vahvistettu yleiset periaatteet yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisessa, erityisesti sen toisessa periaatteessa; neuvoston päätöksellä 94/819/EY7 hyväksyttiin Leonardo da Vinci -toimintaohjelma ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanemiseksi, Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti oppisopimuskoulutuksen merkitystä tuotiin esiin oppisopimuskoulutuksen kehittämistä Euroopassa koskevassa komission tiedonannossa8, tämä merkittävyys luomisessa, ja työpaikkojen EYVL C. ,. 199 , s. EYVL C. ,. 199 , s. Euroopan parlamentin lausunto. 199 (EYVL C,. 199 ), neuvoston yhteinen kanta. 199 (EYVL C. ) ja Euroopan parlamentin päätös. 199 (EYVL C 205,. 199 ). EYVL L 63, 20. 4. 1963, s. 1138. EYVL L 340, 29. 12. 1994, s. 8. 6 7 8 KOM(97) 300 lopullinen. 1. 2. 3. 3 4 5 4. 5. 6. 7. 8. 9. että päätöslauselmassa9 suhteiden kehittämistä; opintojen ja työharjoittelun vuorottelusta 18 päivänä joulukuuta 1979 annetussa olisi suositellaan, neuvoston kannustettava koulutuksen ja työpaikoilla hankittavan kokemuksen välisten toimivien tätä vahvistetaan vielä ammatillisen koulutuksen laadusta ja kiinnostavuudesta 5 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa10, jossa korostetaan vuorotteluun perustuvan ammatillisen koulutuksen tärkeyttä ja tarvetta tehostaa muissa jäsenvaltioissa suoritettavia koulutusjaksoja sekä näiden jaksojen sisällyttämistä kansallisiin ammatillista koulutusta koskeviin ohjelmiin, jäsenvaltioiden Komission valkoisessa kirjassa "Oppiminen ja opettaminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa"11 korostetaan yhteistoimintaan; yritysten koulujen väliseen tarvetta ja oppilaitos ja yritys ovat toisiaan täydentäviä yleisten, teknisten ja sosiaalisten tietojen ja taitojen hankintapaikkoja; tältä kannalta katsottuna vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksella voidaan huomattavasti parantaa nuorten sijoittumista yhteiskuntaan ja työelämään, ja siitä voi olla etua useille kohderyhmille ja eri tasoilla, myös korkeakouluissa, annettavassa koulutuksessa, jossa opiskelijat ovat työsopimussuhteessa, sen lisäksi, että vuorottelu- tai oppisopimuskoulutukseen osallistuvat nuoret saavat yhteisön ohjelmista tai aloitteista, erityisesti Leonardo da Vinci - ohjelmasta, kansainväliseen liikkuvuuteen tarkoitettuja yksilökohtaisia tukia, tarvitaan erityisiä varoja eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista koskevan täytäntöönpano-, tiedotus- ja koordinointijärjestelmän perustamiseen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, takaamiseksi on yksilöiden, suurten ja pk-yritysten sekä yhteiskunnan tarpeisiin vastaavan laadukkaan koulutuksen ja oppisopimuskoulutus vastaa yhteisiä lähestymistapoja, erityisesti pedagogiikan, organisoinnin ja seurannan osalta sekä oppilaitosten ja yritysten välisissä suhteissa; jos jäsenvaltion ammatillisessa koulutusjärjestelmässä säädetään vuorottelukoulutuksesta, johon kuuluu vaihtojakso, sen on säädettävä aiheellisista toimenpiteistä, jotta asianomaiset henkilöt voivat hyödyntää yhteistä järjestelmää, jolla he voivat todistaa tällaisten koulutusjaksojen suorittamisen, tärkeää, että vuorottelu- on tärkeää varmistaa kansainvälisten vaihtojaksojen laatu, mistä jäsenvaltioilla on erityinen vastuu; lisäksi naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin annetun komission tiedonannon12 mukaisesti on pyrittävä edistämään yhtäläistä osallistumista eurooppalaisiin koulutusjaksoihin ja tätä varten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä, 9 EYVL C 1,3. 1. 1980, s. 1. 10 EYVL C 374, 30. 12. 1994, s. 1. 11 KOM(95) 590 lopullinen. 12 KOM(96) 67 lopullinen. 10. 11. komission tehtävänä on valvoa yhteistyössä jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten nimeämien elinten kanssa tämän päätöksen täytäntöönpanossa yhtenäisyyttä yhteisön koulutusalan ohjelmien ja aloitteiden kanssa ja varmistaa sen täytäntöönpanon jatkuva seuranta, ja ja tavalla vuorottelu- toissijaisuusperiaatteen oppisopimuskoulutukseen jäsenvaltiot eivät pysty ja perustamissopimuksen 3 b artiklassa määrätyn toteuttamaan suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittävällä liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen kehittämistä koskevan suunnitellun toimen tavoitteita sikäli, että kehittämiseen ja yhteisön tiedottavan asiakirjan laatimiseen vaaditaan yhteisön tasolla koordinoituja toimia yhteisen sisällön perusteella, ja jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien huomattavien eroavaisuuksien vuoksi ne" voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tällä päätöksellä vahvistetaan vain vähimmäisvaatimukset näiden säädetä tavoitteiden sellaisesta, mikä ei ole tarpeen tämän kannalta, saavuttamiseksi eikä ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tavoitteet 1. 2. Tällä päätöksellä vahvistetaan sisältö ja yhteiset periaatteet, joita sovelletaan vuorottelu- eurooppalaisten koulutusjaksojen (jäljempänä 'eurooppalaiset koulutusjaksot') täytäntöönpanoon. " oppisopimuskoulutukseen liittyvien ja Tällä päätöksellä vahvistetaan Europass-todistus, jolla on tarkoitus todistaa yhteisön tasolle vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksessa olevan henkilön suorittama koulutusjakso tai -jaksot muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hän saa koulutusta. 2 artikla Määritelmät Ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset erot vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusta termeillä koskevissa järjestelmissä tarkoitetaanjjeuraavaa: tässä päätöksessä seuraavilla ja säännöksissä 1. 2. eurooppalainen koulutusjakso: ammatillinen koulutusjakso, jonka henkilö on suorittanut jossakin muussa jäsenvaltiossa (vastaanottava jäsenvaltio) kuin siinä, jossa henkilö on vuorottelukoulutuksessa (lähtöjäsenvaltio), ja joka kuuluu kyseiseen koulutukseen; jäsenvaltion ammatillisessa vuorottelukoulutuksessa oleva henkilö: henkilö, joka saa minkä tahansa tasoista, myös korkeakoulutasoista, ammatillista koulutusta, joka johtaa tunnustamaan kyseisen loppututkintoon ja johon sisältyy vuorottelevia koulutusjaksoja erillisinä ja täydentävinä koulutuspaikkoina ja yrityksessä riippumatta siitä, onko työsuhteessa, oppisopimussuhteessa, koululaisena tai opiskelijana; toimivissa oppilaitoksessa toimivaltaisten tämä henkilö viranomaisten 3. 4. 5. 6. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 1. tehtävänä on ohjaaja: se henkilö yrityksessä ja valvoa vuorottelukoulutuksen puitteissa auttaa, antaa koulutuksessa olevia henkilöitä näiden ollessa yrityksessä eurooppalaisen koulutusjakson ajan; tai oppilaitoksessa, tietoa, opastaa jonka riittävä kesto: toisessa jäsenvaltiossa suoritetun vuorottelukoulutukseen liittyvän jakson kesto, jota pidetään osapuolten yhteisellä sopimuksella sellaisena, että se osaltaan edistää laadukasta koulutusta; Europass-todistus: asiakirja, jolla todistetaan, että sen haltija on suorittanut yhden tai useampia vuorottelu- ja oppisopimuskoulutusjaksoja jossakin toisessa jäsenvaltiossa tässä päätöksessä määritellyin edellytyksin; vastaanottava yhteistyökumppani: organisaatio, joka vastaa eurooppalaisista koulutusjaksoista vastaanottavassa jäsenvaltiossa (esim. yritys, koulutuslaitos- tai keskus). 3 artikla Sisältö ja yhteiset periaatteet jäsenvaltion ammatillisessa säädetään Jos vuorottelukoulutuksesta, johon kuuluu vaihtojaksoja toisessa jäsenvaltiossa, niiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, jotta kyseisessä koulutuksessa ovat henkilöt voivat osallistua eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. koulutusjärjestelmässä Eurooppalaisten lähtöjäsenvaltiossa suoritettavaan ammatilliseen koulutukseen. koulutusjaksojen kuuluttava on kiinteänä osana Lähtöjäsenvaltiossa ja vastaanottavassa jäsenvaltiossa koulutuksesta vastaavien organisaatioiden on yhdessä määritettävä eurooppalaisten koulutusjaksojen sisältö, pätevyyttä koskevat koskevat yksityiskohtaiset säännöt. tavoitteet, kesto seurantaa ja Eurooppalaisten vastaa vastaanottavassa yhteistyökumppanissa oleva ohjaaja; tässä on otettava huomioon pk-yritysten ja käsiteollisuusyritysten kyky taata valvonta. koulutusjaksojen valvonnasta ohjauksesta ja Eurooppalaisilla koulutusjaksoilla on oltava riittävä kesto. Lähtöjäsenvaltiossa koulutuksesta vastaava organisaatio antaa eurooppalaisen koulutusjakson suorittamisesta 4 artiklan mukaisesti. todistuksen 4 artikla Europass-todistus Jokainen eurooppalaisen koulutusjakson suorittanut henkilö saa tästä Europass- todistuksen. Se on yhteisön tiedottava asiakirja, jonka sisältö ja ulkomuoto kuvataan liitteessä. 2. Europass-todistuksessa a) b) c) d) e) f) g) täsmennetään saatu ammatillinen koulutus, jonka osana eurooppalainen koulutusjakso on suoritettu, lähtöjäsenvaltiossa voimassa olevien mukaisesti; täsmennetään, että eurooppalainen koulutusjakso kuuluu kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa saatavaan ammatilliseen koulutukseen; loppututkinto, sääntöjen johtaa järjestelmien johon ja se ja määritellään eurooppalaisen koulutusjakson sisältö ja täsmennetään työharjoittelussa tai koulutuksessa hankitut taidot; ilmoitetaan vastaanottavan kumppanin koulutusjakson kesto työharjoittelun tai koulutuksen aikana; järjestämän eurooppalaisen ilmoitetaan vastaanottava yhteistyökumppani; ilmoitetaan ohjaajan pätevyys. Todistuksen täyttää osallistujan koulutuksesta lähtöjäsenvaltiossa vastaava organisaatio, ja sen allekirjoittavat yhdessä kyseinen organisaatio, vastaanottava kumppani ja osallistuja. 3. Europass-todistuksia koskevia säännöksiä sovelletaan myös silloin, kun eurooppalaiseen koulutusjaksoon sisältyy joukko koulutusjaksoja useassa jäsenvaltiossa. 5 artikla Yhtenäisyys ja täydentävyys Yhteisön koulutusalan ohjelmiin ja aloitteisiin kuuluvien menettelyiden ja resurssien mukaisesti komissio varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanon sekä kyseisten ohjelmien ja aloitteiden välisen yhtenäisyyden. 6 artikla Kannustus- ja liitännäistoimet 1. Komissio varmistaa Europass-todistusten asianmukaisen laatimisen, levittämisen ja seurannan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tätä varten jokainen jäsenvaltio nimeää organisaation, jonka tehtävänä on huolehtia läheisessä yhteistyössä edustavien organisaatioiden kanssa yhteensovittamisesta ja täytäntöönpanosta kansallisella tasolla. työmarkkinaosapuolten vuorottelukoulutusta ja 2. Jokaisen j äsenvaltion on toteutettava tarvittavat säännökset j a toimenpiteet a) toteutettujen toimien laadun valvontaa ja laadun arviointia varten 8 b) tasa-arvon toteutumista varten, erityisesti saamalla ohjaajat tietoisiksi tästä. 3. Komissio perustaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keskinäisen tiedotus- ja yhteensovittamisjärjestelmän. 7 artikla Rahoitus Edellä 6 artiklan 1 ja 3 kohdan toteuttamista varten tarvittavat varat saadaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitusnäkymien mukaisesti. 8 artikla Soveltaminen Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. 9 artikla Vastaanottajat Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Liite Europass-todistus Asiakirjan kuvaus Asiakirja on A5-kokoinen arvostelukirja. Siihen sisältyy kansilehden lisäksi 6 lehteä. Etukannessa on esiinnyttävä • termi Europass • yhteisön tunnus Etukannen sisäsivu Yleinen kuvaus Europass-todistuksesta (osallistujan kielellä) Tämä yhteisön Europass-asiakirja on laadittu vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen täytäntöönpanoa koskevan päätöksen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen 98/. /EY mukaisesti. tarkoituksena on (päätöksen 2 artiklan mukaisesti) Sen todistaa vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvan henkilön suorittama koulutusjakso tai -jaksot jossakin toisessa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä hän saa koulutuksensa. Lehti 1, etusivu Osallistujan tiedot (osallistujan kielellä) Eri otsakkeet annetaan muilla yhteisön virallisilla kielillä takakannen sisäsivulla. Lehti 1, takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 (lähtöoppilaitoksen kielellä) a) b) saatu ammatillinen koulutus ja loppututkinto, johon se j ohtaa tämä eurooppalainen koulutusjakso on kiinteä osa koulutusta c) "" eurooppalaisen koulutusjakson sisältö ja työharjoittelussa tai koulutuksessa saadut taidot eurooppalaisen koulutusjakson kesto tiedot vastaanottavasta kumppanista (koulutuskeskus ja/tai yritys) 10 d) e) f) g) ohjaajan pätevyys lähettävän allekirjoitukset. organisaation, Lehti 2, etusivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 vastaanottavan kumppanin ja osallistujan Lehden 1 takasivulla olleet tiedot vastaanottavan kumppanin kielellä. Lehti 2, takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 1 Lehden 1 takasivulla olleet tiedot osallistujan kielellä, mikäli se on eri kuin lehdellä 1 käytetty. Lehti 3, etu- ja takasivu; lehti 4, etusivu Eurooppalainen koulutusjakso 2 (tarvittaessa) Lehti 4, takasivu; lehti 5, etu- ja takasivu Eurooppalainen koulutusjakso 3 (tarvittaessa) 11 Rahoitusselvitys 1. TOIMENPITEEN NIMI Vuorottelu- koulutusjaksojen kehittäminen ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten 2. BUDJETTIKOHTA B3-1020 "Sosiaalista vuoropuhelua koskevat toimet ja valmistelevat toimenpiteet ammatillisen koulutuksen alan yhteistyön tehostamiseksi" 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 127 artikla Neuvoston päätös N:o 98/. /EY, tehty. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Neuvoston päätöksellä ehdotettavan toimen tarkoituksena on kehittää vuorottelu- eurooppalaisia koulutusjaksoja (jäljempänä 'eurooppalaiset koulutusjaksot') ja antaa näihin koulutusjaksoihin osallistuville todistus (jäljempänä 'Europass-todistus') oppisopimuskoulutukseen liittyviä ja 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Jatkuva toimi. Aloitus 1. tammikuuta 1999. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakollinen 5. 2. Jaksotetut määrärahat 6. MENO-/TULOLAJI Menot muodostuvat seuraavista tekijöistä: • • (tuki jäsenvaltioiden nimeämille tuki yhteisrahoitukseen muiden julkisen tai yksityisen sektorin lähteiden resurssikeskuksille Europass- kanssa todistusten painatusta ja levitystä varten, tuki jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla järjestettäviä tapahtumia varten toimen tukemiseksi). Yhteisön tuen osuus voi olla enintään 50 %. täysin rahoitettavat sopimukset sellaisten asiantuntijoiden töiden ja tutkimusten osalta, jotka auttavat kehittämään yhteistä lähestymistapaa erityisesti Europass- todistuksen suunnitteluun ja arviointiin. 12 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) Laskentaan sovelletaan seuraavia muuttujia: kustannukset Europass-todistuksen suunnittelusta: 100 000 ecua • • kustannukset Europass-todistuksen painatuksesta jäsenvaltioissa: 100 000 kappaletta 3 ecun yksikköhintaan eli 300 000 ecua (koko vuonna) • kustannukset verkostojen eurooppalaisten koulutusjaksojen ja Europass-todistusten levityksestä: 30 000 ecua jäsenvaltiota kohti eli 450 000 ecua perustamisesta ja • kustannukset tuki- ja tiedotus-/arviointitoimien (erityisesti konferenssien) järjestämisestä: 20 000 ecua jäsenvaltiota kohti (eli 300 000 ecua) ja kahden yhteisön tasoisen konferenssin järjestämisestä: 2 x 50 000 ecua, eli kaikki yhteensä 400 000 ecua • kustannukset tutkimuksista ja asiantuntijoiden toimista: 100 000 ecua ensimmäisen vuoden osalta eli kaikki yhteensä noin 1,25 miljoonaa ecua täyttä vuotta kohti. Tähän on lisättävä (1999) Europass-todistuksen suunnittelu, mutta toisaalta kahden ensimmäisen vuoden aikana Europass- todistusten tuotantokyky lisääntyy (100 000 vuonna 1999 ja 200 000 vuonna 2000). 13 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua, käyvät hinnat) Erittely 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSÄ - Todistuksen suunnittelu 0,100 - Todistuksen painatus ja 0,100 0,200 0,300 0,300 0,300 0,300 0,100 1,500 levitys - Tuki verkostojen 0,450 0,450 0,450 0,450 0,450 0,450 2,700 perustamiseen ja levitykseen - Tiedotustoimet 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 - Asiantuntijoiden työ 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 2,400 0,600 YHTEENSÄ 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 7. 3. Tutkimuksista, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toiminnalliset kustannukset, jotka sisältyvät talousarvion B-osaan Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua, käyvät hinnat) Erittely 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSÄ - Tutkimukset 0,050 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,050 - Asiantuntijoiden 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,300 kokoukset - Konferenssit - Tiedotus YHTEENSÄ 0,100 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,300 0,250 0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 1,000 14 7. 4. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa ecua) 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ja seur. YHTEENSÄ 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 Maksusitoumus määrärahat Maksu määrärahat 1999 2000 2001 2002 2003 0,900 0,250 0,880 0,270 0,960 0,290 0,960 0,290 0,960 0,900 1,130 1,230 1,250 1,250 1,540 2004 ja seur. 0,290 1. 25& YHTEENSÄ 1,150 1,150 1,250 1,250 1,250 1,250 7,300 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Kaikissa komission ja maksunsaajan välisissä sopimuksissa, yleissopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission tai tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuudesta tehdä paikan päällä tarkastuksia. Edunsaajien on tehtävä tuetusta toiminnasta raportti ja taloudellinen katsaus, joita tarkastellaan sekä sisällön että kustannusten tukikelpoisuuden kannalta yhteisön rahoitusta koskevien tavoitteiden mukaisesti. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Ehdotetun neuvoston päätöksen tarkoituksena on edistää vuorottelu- ja koulutusjaksoja oppisopimuskoulutukseen (jäljempänä tällaisiin koulutusjaksoihin osallistuneille asiakirja tai todistus (jäljempänä 'Europass- todistus). 'eurooppalaisia koulutusjaksoja') eurooppalaisia ja myöntää liittyviä Ehdotuksen tavoitteena on myös 1. ja yhteiset joita sovelletaan laatia yleiset vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen täytäntöönpanossa. laatuperiaatteet, 15 2. 3. 4. 5. ottaa käyttöön (suunnitella, painattaa ja levittää) eurooppalainen todistus (Europass-todistus) eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuville. perustaa tiedotus- ja koordinointijärjestelmä läheisessä yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa. saada vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvat eri tahot järjestämisestä tietoisiksi varmistamalla levittäminen erityisesti Europass-todistusten osalta. tulosten mahdollisimman koulutusjaksojen eurooppalaisten laaja toimiva mahdollistaa ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvien eri tahojen välillä siitä, säännösten mikä olisi paras täytäntöönpano. tapa varmistaa yhteisön tiedonvaihto vuorottelu- Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelman kaltaisista toimintaohjelmista saatujen kokemusten perusteella voidaan arvioida, että pitkällä aikavälillä noin 100 000 nuorta vuodessa osallistuu eurooppalaisiin koulutusjaksoihin. vapaaehtoisesti vuorottelukoulutukseen Toimen kohderyhmänä ovat pitkällä aikavälillä kaikki nuoret, jotka osallistuvat erityisesti oppisopimusten kautta, eli sellaiseen koulutukseen, joka päätöksen 2 artiklan a alakohdassa on määritelty seuraavasti: "minkä tahansa tasoista, myös korkeakoulutasoista, ammatillista koulutusta, joka johtaa kyseisen jäsenvaltion viranomaisten tunnustamaan loppututkintoon ja johon sisältyy vuorottelevia koulutusjaksoja erillisinä ja täydentävinä koulutuspaikkoina toimivissa oppilaitoksessa ja yrityksessä". toimea on osallistuvien eurooppalaisiin tuettava perustamalla keskinäinen Koska nuorten koulutusjaksoihin liikkuvuuteen tarkoitettu suora tuki voi tulla yhteisön nykyisistä ohjelmista ja aloitteista (erityisesti Leonardo da Vinci-ohjelmasta) käytettävissä olevien varojen rajoissa ja ohjelmiin sisältyvien menettelyiden mukaisesti, tätä ja koordinointiverkko. On kuitenkin huomattava, että tässä päätöksessä määritellyt liittyvien eurooppalaisten koulutusjaksojen yleiset ja yhteiset periaatteet eivät koske pelkästään niitä eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuvia, jotka saavat tukea yhteisön ammatilliseen koulutukseen liittyvistä vaihto-ohjelmista, vaan myös niitä nuoria, jotka osallistuvat erityisesti kahdenkeskiseen vaihtoon muiden aloitteiden puitteissa. Yksi tällainen esimerkki on äskettäin Ranskan ja Saksan välillä tehty sopimus. oppisopimuskoulutukseen vuorottelu- tiedotus- ja 16 9. 2. Toimenpiteen perustelut Tähän neuvoston päätökseen liittyvät toimet ovat seurausta erityisesti Leonardo-ohjelman väliraportista (KOM(97) 399 lopullinen), jonka komissio teki kaikkien jäsenvaltioiden raporttien perusteella. Raportissa korostettiin kansainvälisen vaihdon vahvistamista ja todettiin, että vaihdolla on todellista vaikutusta vuorottelukoulutukseen vasta sitten, kun toisessa jäsenvaltiossa suoritetut koulutusjaksot on paremmin yhdistetty lähtömaassa annettavaan koulutukseen. Toimien on täydennettävä ammatillista koulutusta koskevan politiikan tasolla perustamissopimuksen 127 artiklan" toteuttamista yhteisön mukaisesti. Ottaen huomioon jäsenvaltioiden toimivallan ammatillisen koulutuksen järjestämisessä yhteisön toimella • vahvistetaan tiettyjä yhteisiä ja yleisiä viitekehys eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamiseksi laatuperiaatteita koskeva • edistetään ammatillisen koulutuksen alaan liittyvien tahojen toteuttamien toimien avoimuutta ja sisäistä yhtenäisyyttä ottamalla käyttöön Europass-todistus. Näissä perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. kahdessa toimessa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta Jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan toteuttamat usein kahdenkeskiset toimet samoin kuin yhteisön ohjelmien ja aloitteiden puitteissa toteutetut kansainväliset vaihto- ja harjoitteluohjelmat (erityisesti Leonardo da Vinci- ohjelman osat I ja II) määrittävät yleiset puitteet, joiden mukaisesti toteutetaan yhteisön tasolla yleisten ja yhteisten laatuperiaatteiden mukaiset annetaan Europass-todistus. eurooppalaiset joista Ehdotetulla toimia kannustettaisiin päällekkäisyyksiä kuitenkin välttäen. koulutusjaksot, samanlaisia päätöksellä Eurooppalaisten -koulutusjaksojen toteuttaminen päätöksessä määritellyin laatuedellytyksin ja Europass-todistusten käyttöönotto vahvistavat yhteisön liittyvää vaihto- ja ulottuvuutta. Tämän ja tuomalla siihen oppisopimuskoulutuksen kehittymistä Euroopan laajuisen ulottuvuuden. vuorottelukoulutukseen tukevat vuorottelu- lisäksi ne myös harjoitteluohjelmien jäsenvaltioissa Ehdotettu toimi vastaa jäsenvaltioiden odotuksia ja on kirjattu useiden esiin Eurooppa-neuvostojen oppisopimuskoulutuksen ja henkilöresursseja koskevien investointien merkitys työllisyyteen. julistuksiin, tuodaan joissa — Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Jos komissio vastaa 100-prosenttisesti Europass-todistusten suunnitteluun liittyvistä kustannuksista (tarjouskilpailumenettelyn mukaisesti), päätöksen 17 täytäntöönpanoon liittyvät muut toimet katetaan tuella, johon vaaditaan osallistuvien tahojen yhteisrahoitusta. Tätä sovelletaan myös toiminnan aloittamista ja tiedottamista koskeviin konferensseihin, mutta ei niihin kahteen yhteisön tasoiseen konferenssiin, joiden rahoituksesta komissio huolehtii kokonaan. Tämä koskee myös tiedotus- ja koordinointiverkoston perustamiseen annettavaa tukea, sekä komission maksaman järjestelyn käyttöönottoon liittyviä tutkimuksia ja asiantuntijoiden työtä tutkimus- ja konsulttitöiden suorittamista koskevien sääntöjen mukaisesti. 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi: Päätöksen 7 artiklan mukaisesti komissio varmistaa päätöksen täytäntöönpanon seurannan ja arvioi saavutettua edistystä. Se toteuttaa tätä varten aiheelliset toimenpiteet, erityisesti arviointiraportin osalta, joka sen on esitettävä. - Suoritusten ja vaikutuksen osoittimet Päätöksen täytäntöönpanoa arvioitaessa otetaan huomioon useita yleisiä ja erityisiä osoittimia: * eurooppalaisten koulutusjaksojen ja annettujen Europass-todistusten määrä (absoluuttinen määrä ja suhteellinen määrä suhteessa vuorottelu- /oppisopimuskoulutukseen osallistuvien nuorten määrään) * tuensaajien koulutustaso * katetut toiminta-alat * aloitettujen toimien epäonnistumisaste * eurooppalaisen koulutusjakson keskipituus * eurooppalaisiin koulutusjaksoihin osallistuvien kulku maasta toiseen (jäsenvaltiota kohti ja jäsenvaltioiden välillä jne. ) - Säädettyä arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Päätöksen 7 artiklassa säädetään, että ensimmäinen arviointiraportti saavutetusta edistyksestä on annettava ensimmäisen kerran kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen hyväksymisestä. Sen jälkeen raportti annetaan joka kolmas vuosi. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III A OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti pääosastoon XIX ja pääosastoon IX; pääosasto IX toimittaa tiedot pääosastoon XIX lausuntonsa kanssa. 18 Tarvittavat hallinnolliset varat asetetaan käyttöön varojen myöntämistä koskevan komission vuosittaisen päätöksen perusteella ottaen erityisesti huomioon henkilöstömäärät ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisävarat. josta kesto lisähenkilöstöä 10. 1. Vaikutus työpaikkojen määrään Työpaikat Toimen hallintoon tarvittava henkilöstö vakituinen henkilöstö väliaikainen henkilöstö Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 PO:ssatai yksikössä jo olevaa henkilöstöä 1 1 2 Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, koska heitä tarvitaan. 10. 2. Lisähenkilöstön taloudellinen vaikutus Summa (ecuina) Laskutapa Virkamiehet Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö (ilmoittakaa budjettikohta) Yhteensä Summa osoittaa lisähenkilöstön kokonaiskustannukset toimen kestoajaksi, jos kesto on määritelty, ja 12 kuukaudeksi, jos kestoa ei ole määritelty. toimen 10. 3. Toimesta johtuvien muiden toimintakulujen lisääntyminen Budjettikohta (nro ja kuvaus) Summa A 2500 Yleiset kokoukset ja 62 550 kokoontumiset (ecuina) Laskutapa 3 vuosittaista kansallisten asiantuntijoiden ja työmarkkinaosapuolten kokousta (30 asiantuntijaa x 695 ecua x 3 kokousta) eli yhteensä 62 550 ecua. Yhteensä "62 550 ~~ Summat vastaavat 12 kuukauden kuluja, jos kestoa ei ole määritelty. toimen kokonaiskuluja, jos toimen kesto on määritelty, ja 19 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI ehdotuksen vaikutus yritystoimintaan ja erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) Ehdotuksen nimr NEUVOSTON JA PARLAMENTIN PÄÄTÖS VUOROTTELU- KEHITTÄMISESTÄ Asiakirjan viitenumero: XXX Ehdotus JA OPPISOPIMUSKOULUTUKSEEN LIITTYVIEN EUROOPPALAISTEN- KOULUTUSJAKSOJEN 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? Ehdotus on komission valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa" (KOM(95) 590 lopullinen) yleisten suuntaviivojen mukainen. Valkoisessa kirjassa korostettiin investointeja ammattipätevyyden kehittämiseen ja vuorottelukoulutuksen merkitystä tässä mielessä. tarvetta lisätä Ehdotus on myös ammattikoulutukseen osallistuvien henkilöiden liikkuvuuden esteitä käsittelevän vihreän kirjan (KOM(96) 462 lopullinen) näkemysten mukainen. Komissio on osoittanut toiminnassaan ja erityisesti äskettäisessä tiedonannossaan oppisopimuskoulutuksen kehittämisestä Euroopassa (KOM(97) 300 lopullinen), että vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksesta on etua pätevämpien nuorten saamiseksi mukaan työelämään. Ehdotuksella pyritään edistämään vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia koulutusjaksoja. Komission ehdottamien toimien, joilla ei puututa jäsenvaltioiden toimivaltaan yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sisällön ja järjestämisen osalta, tarkoituksena on • löytää ja määritellä yleiset ja yhteiset laatuperiaatteet, joita sovelletaan toisessa jäsenvaltiossa {'eurooppalaiset koulutusjaksot'); näillä jaksoilla tuetaan ja täydennetään lähtöjäsenvaltiossa saatavaa koulutusta koulutusjaksoihin suoritettaviin • taata, että nämä eurooppalaiset koulutusjaksot liittyvät kiinteänä osana lähtöjäsenvaltiossa saatavaan koulutukseen, että ne vastaavat yleisiä ja yhteisiä laatuperiaatteita ja että niiden suorittamisesta annetaan todistus avoimuuden ja näkyvyyden parantamiseksi 20 • koordinoida toimintaa yhteisön tasolla läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten kanssa näiden ja eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamista varten. liittyvien eri tason alaan Ehdotuksen määräysten ja siinä komissiolle annetun toimivallan mukaista. toiminnallinen sisältö on perustamissopimuksen 127 artiklan Mitä yrityksiä ehdotus koskee? Ehdotuksessa ei säädetä mistään syrjivistä toimenpiteistä yrityksen toimialan tai koon osalta. Koska yrityksen koko ei ole perusteena, pieniä ja keskisuuria yrityksiä käsitellään periaatteessa samoin kuin suuria yrityksiä. Niiden määrän arvioidaan kuitenkin olevan melko suuri, kun otetaan huomioon niiden merkittävä osallistuminen vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen. Koulutuksen jakautuminen monille toiminta-aloille riippuu pk-yrityksistä, joiden rooli on äärimmäisen tärkeä työpaikkojen luomisessa ja joiden iDsallistuminen on elintärkeää oppisopimuskoulutuksen tulevaisuudelle. Esimerkiksi Saksassa yli puolet harjoittelijoista sijoittuu alle 50 henkilöä työllistäviin yrityksiin. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Ehdotuksessa säädetään, että tämän järjestelmän käyttöönoton on perustuttava lähettävän oppilaitoksen, jossa vuorottelukoulutusta läheiseen yhteistyöhön suoritetaan, ja vastaanottavan laitoksen välillä. Yritykset ja etenkin pk-yritykset edustavat huomattavaa osaa näistä vastaanottavista laitoksista. koulutukseen. Tätä Perusedellytyksenä on, että eurooppalaiset koulutusjaksot sisältyvät osallistuvien nuorten kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Järjestelmä perustuu yhteisesti määriteltyihin perusteisiin. Yritysten on valvottava yleisten ja yhteisten laatuperiaatteiden noudattamista niin sisällön, tavoitteiden kuin toteuttamistapojenkin suhteen (erityisesti pedagogista seurantaa ja arviointia koskevien menettelyiden osalta). toteuttamistavat koskevat taas Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset a) työllisyyteen? Oppisopimuskoulutuksella parannetaan työllisyysnäkymiä; työttömyys vaikuttaa olevan alhaisempaa niiden nuorten keskuudessa, jotka ovat saattaneet oppisopimuskoulutuksensa päätökseen. Esimerkiksi Irlannin oppisopimusjärjestelmässä sijoituttu 95-100 prosenttisesti. Ammatillisen kokemuksen merkitys yritykselle on havaittu uusissa Saksan osavaltioissa. On voitu todeta, että yrityksessä koulutetuista nuorista 75 % sai välittömästi koulutuksen jälkeen töitä ja 19 % jäi työttömäksi. harjoitteluun on 21 edistämisellä koulutusjaksojen antaa Eurooppalaisten laajempi ammattipätevyys erilaisissa mahdollisuus nuorille hankkia työympäristöissä kaikilla tasoilla. Koska suurin osa yrityksistä vaatii joustavaa koulutusjaksojen suorittamisesta ja siitä saadusta kansainvälisestä kokemuksesta on näin ollen eduksi nuorelle. eurooppalaisten työvoimaa, voidaan todistus Tämän vuoksi työnsaantimahdollisuudet kasvavat merkittävästi. b) investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen? Yksi tavoitteista on yritysten luovutus uudelle työnantajalle tai jopa uusien yritysten luominen. Oppisopimuskoulutus on aina ollut tärkeä luovutuskeino erityisesti käsiteollisuusalan yrityksissä. Sen merkitystä on korostettava, koska yrityksen luovutushetki on myös hetki, jolloin sen Kun selviämismahdollisuudet oppisopimuskoulutus ulotetaan korkea-asteen koulutukseen ja siihen yhdistetään erilaisista sosiaalisista ja taloudellisista ympäristöistä saadut todistus, pyritään ylittämään koulutuskokemukset, käsiteollisuusyritysten rajat ja laajentamaan koulutustapaa kaikkiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Esimerkiksi tuotantoinsinöörien kouluttaminen oppisopimuskoulutuksella kuuluu tähän yhteyteen. joista annetaan perinpohjaisesti. tutkitaan c) yritysten kilpailukykyyn? Yrityksen kilpailukykyyn vaikuttavat työtekijöiden pätevyys ja työn ja kyky organisointitavat. Erilaisten työskennellä monikulttuurisissa yleisesti koulutusjaksoihin jossakin toisessa jäsenvaltiossa osallistuneen työvoiman ammattitaitoa. työmenetelmien oppiminen ympäristöissä kehittävät 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms. ^? Päätösehdotuksessa ei tehdä eroa yrityksen koon mukaan, joten pk-yrityksiä varten ei ole säädetty mitään erityisiä toimenpiteitä. Koska lukuisat pk-yritykset kuitenkin vastaanottavat vuorottelu- ja oppisopimuskoulutukseen osallistuvia nuoria, pk-yrityksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota seurantaprosessiin liittyvissä raporteissa, joissa on tutkittava erityistoimenpiteiden tarpeellisuutta. 22 Kuuleminen Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteet Ammatillista koulutusta käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, joka on neuvoston päätöksellä perustettu kolmikantaelin, on kuultu muodollisesti (29. lokakuuta 1997. Lisäksi tämän ehdotuksen perusteena olevaa aloitetta on tutkittu ammatillisesta koulutuksesta vastaavien pääjohtajien epävirallisessa ryhmässä sekä jäsenvaltioiden työllisyysasioista vastaavien pääjohtajien epävirallisessa ryhmässä (20. -21. lokakuuta 1997). 23 ISSN 1024-4492 KOM(97) 572 lopullinen ASIAKIRJAT FI -04 15 16 Luettelonumero : CB-CO-97-624-FI-C ISBN 92-78-27665-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 24


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 74/97, tehty 12 päivänä marraskuuta 1997, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
air quality
approximation of laws
motor vehicle
technical standard

text: 7. 5. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 134/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) EUROOPAN TALOUSALUE ETA:N SEKAKOMITEA ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 74/97, tehty 12 päivänä marraskuuta 1997, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta ETA:n SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan, sekä katsoo, että sopimuksen liite II on muutettu ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 63/97 (1), ja moottoriajoneuvojen päästöjen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen lähentämisestä annetun direktiivin 70/ 220/ETY muuttamisesta 8 päivänä lokakuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/69/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan I luvun 3 kohtaan (neuvoston direktiivi 70/220/ETY) luetelmakohta seuraavasti: ”— 396 L 0069: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/69/EY, annettu 8 päivänä lokakuuta 1996 (EYVL L 282, 1. 11. 1996, s. 64). ” (1) EYVL L 30, 5. 2. 1998, s. 34. (2) EYVL L 282, 1. 11. 1996, s. 64. L 134/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 7. 5. 98 Direktiivin 96/69/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia. 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan 14 päivänä helmikuuta 1998, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydenny- sosassa. 4 artikla Tehty Brysselissä 12 päivänä marraskuuta 1997. ETA:n sekakomitean puolesta E. BULL Puheenjohtaja


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3714/97 van Luciano VECCHI aan de Commissie. Belemmering van het vrij verkeer van artsen in het Verenigd Koninkrijk

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 174/106 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 6. 98 (98/C 174/164) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3710/97 van Phillip Whitehead (PSE) aan de Commissie (19 november 1997) Betreft: Uittesten van cosmeticaproducten op dieren Wat vindt de Commissie van het idee om op het eco-label te vermelden dat voor de vervaardiging van de producten in kwestie geen dieren werden gekweld? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (15 januari 1998) Het bij Verordening (EEG) nr. 880/92 van de Raad inzake een communautair systeem voor de toekenning van milieukeuren (1) ingevoerde communautaire systeem voor de toekenning van milieukeuren stelt geen criteria in die specifiek het welzijn van dieren beogen. Er kan echter geen milieukeur worden toegekend voor producten die niet voldoen aan communautaire wetgeving welke van toepassing is op het uittesten van producten op dieren zoals Richtlijn 86/609/EEG inzake de bescherming van dieren die voor experimentele en andere wetenschap- pelijke doeleinden worden gebruikt (2). Tot dusver betrof het een louter hypothetisch probleem aangezien er geen milieukeurcriteria voor productgroe- pen zoals cosmetica zijn ingesteld. In het voorstel van de Commissie (3) tot herziening van Verordening (EEG) nr. 880/92 zijn er geen specifieke eisen opgenomen inzake de bescherming van dieren bij proeven. (1) PB L 99 van 11. 4. 1992. (2) PB L 358 van 18. 12. 1986. (3) COM(96) 603 def. (98/C 174/165) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-3714/97 van Luciano Vecchi (PSE) aan de Commissie (12 november 1997) Betreft: Belemmering van het vrij verkeer van artsen in het Verenigd Koninkrijk Verschillende EG-burgers die een graad hebben in de geneeskunst en in het bezit zijn van een verklaring dat zij als arts werkzaam zijn geweest of een medisch specialisme bezitten, zijn het slachtoffer geworden van duidelijke discriminatie door de Britse autoriteiten bij het toegang verlenen tot de medische stand. Het blijkt in het bijzonder dat in veel gevallen van in andere landen opgeleide artsen wordt verlangd dat zij het MRCP-attest overleggen. Dit attest wordt in het Verenigd Koninkrijk pas na 2 jaar praktijkervaring als huisarts verleend en geeft toegang tot beroepstaken of opleidingen. Dit attest is in de overige Europese landen niet nodig. Aangezien deze situatie duidelijk in strijd is met de beginselen van het vrij verkeer van werknemers en met de horizontale en verticale richtlijnen over de toegang tot gereglementeerde beroepen, luidt de vraag aan de Commissie: 1. of zij bekend is met deze discriminatie, 2. of zij acties bij de Britse autoriteiten heeft ondernomen of denkt te ondernemen om de bestaande problemen uit de wereld te helpen; 3. welke beroepsmogelijkheden open staan voor EG-burgers die door deze regels zijn gediscrimineerd. Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (6 januari 1998) 1. en 2. Omdat de Commissie niet beschikt over de gegevens die voor een onderzoek van de kwestie nodig zijn, kan zij deze vraag tot haar spijt thans niet beantwoorden. Zij verzoekt de geachte afgevaardigde daarom haar nadere informatie te verstrekken


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3528/97 del Jaak VANDEMEULEBROUCKE a la Comisión. Lucha contra las redes internacionales de fraude en el sector cárnico y desmantelamiento de las mismas, exportaciones ilegales de carne de vacuno británica y concesión de restituciones a la exportación

eurovoc_concepts:
beef
export (EU)
export refund
fraud
health risk
human nutrition
illicit trade
infectious disease
organised crime