title: Nařízení Rady (ES) č. 2320/97 ze dne 17. listopadu 1997, o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky, zrušení nařízení (EHS) č. 1189/93 a a o zastavení řízení týkajícího se těchto dovozů z Chorvatské republiky

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 329 31997R2320 L 322/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 25. 11. 1997 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2320/97 ze dne 17. listopadu 1997, o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky, zrušení nařízení (EHS) č. 1189/93 a a o zastavení řízení týkajícího se těchto dovozů z Chorvatské republiky RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. pro- since 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. POSTUP (1) Nařízením (EHS) č. 1189/93 (2) uložila Rada konečné anti- dumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska a Chorvatské republiky. Sazba cla byla stanovena na 21,7 % pro Maďarsko, 10,8 % pro Polsko a 17,4 % pro Chorvatskou republiku. Komise dále přijala závazky (3) nabídnuté maďarskými, polskými a chorvatskými vývozci. (2) Dne 31. srpna 1996 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství (4) oznámení o zahájení pro- zatímního přezkumu nařízení (EHS) č. 1189/93, pokud jde o dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze (1) Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné naří- zením (ES) č. 2331/96 (Úř. věst. L 317, 6. 12. 1996, s. 1). (2) Úř. věst. L 120, 15. 5. 1993, s. 34. (3) Úř. věst. L 120, 15. 5. 1993, s. 42. (4) Úř. věst. C 253, 31. 8. 1996, s. 25. železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska a Chorvatské republiky, a zahájila šetření podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen „základní nařízení“). Toto šetření k prozatímnímu přezkumu bylo zahájeno souběžně s šetřením otevřeným téhož dne (5) a týkajícím se těchto dovozů pocházejících z Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky na základě stížnosti podané Obranným výborem výrobního odvětví ocelových bezešvých trubek Evropské unie (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union). Nařízením (ES) č. 981/97 (6) (dále jen „prozatímní naří- zení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu dotyčného výrobku pocházející z Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky do Společen- ství. (3) (4) (5) Po uložení prozatímních antidumpingových opatření předložily některé dotčené strany písemná stanoviska. Těmto stranám byla na jejich žádost poskytnuta možnost slyšení u Komise. Komise dále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné pro své konečné závěry; (6) Dne 22. května 1997 byly Rady přidružení zřízené podle dohod mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Českou republikou, Rumunskem a Slovenskou republikou na straně druhé informovány dopisem o úmyslu Komise zavést prozatímní opatření. (5) Úř. věst. C 253, 31. 8. 1996, s. 26. (6) Úř. věst. L 141, 31. 5. 1997, s. 36. 330 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 České, rumunské a slovenské orgány vesměs namítaly, že Komise jednala v rozporu s Evropskou dohodou (a zejména s čl. 34 odst. 2 uvedené dohody), když nepro- vedla konzultace před zahájením řízení, bezprostředně po jeho zahájení ani před uložením prozatímních cel. (8) Je třeba připomenout, že když je přijata stížnost, Komise musí vyšetřit tvrzení v ní obsažená. Jestliže Komise dojde k závěru, že stěžovatel předložil dostatek důkazů, aby bylo odůvodněno šetření, je povinna podle vlastních antidum- pingových právních předpisů zahájit řízení. Pokud jde o právní závazky Společenství podle Evropských dohod, má se za to, že byly splněny beze zbytku. Tyto dohody sta- noví, že Rady přidružení musejí být informovány o jakém- koli případu dumpingu, jakmile orgány dovážející země zahájily šetření. Tento požadavek Komise splnila. Evropské dohody dále stanoví, že není-li dosaženo uspo- kojivého řešení do 30 dnů od postoupení záležitosti Radě přidružení, dovážející strana může přijmout vhodná opa- tření. Protože v požadované lhůtě nebylo řešení nalezeno, Komise byla oprávněna přijmout vhodná opatření, což uči- nila dne 31. května 1997. Vlastní rozhodnutí zavést pro- zatímní cla bylo přijato až 21. května, tedy teprve krátce před vypršením zákonné lhůty. Komise nicméně nepro- dleně informovala Radu přidružení a poskytla jí údaje, na jejichž základě bylo rozhodnutí přijato. Konzultace, nej- prve s orgány země a poté se samotnými vývozci / výrobci, byly zahájeny během několika dnů a pokračovaly po celou dobu šetření s cílem najít vzájemně přijatelné řešení. Spo- lečenství tedy zcela splnilo požadavky Evropských dohod, a zejména čl. 34 odst. 2 a čl. 34 odst. 3 písm. b) uvedených dohod. (7) a polské maďarské, V rámci šetření k prozatímnímu přezkumu Komise úředně uvědomila chorvatské výrobce / vývozce a dovozce, o nichž bylo známo, že budou dotčeni, zástupce vyvážejících zemí a stěžovatele a stranám přímo dotčeným poskytla možnost vyjádřit své názory písemně a požádat o slyšení. Dotčeným stranám byla na jejich žádost poskytnuta možnost slyšení u Komise. Předložily také písemná stanoviska, v nichž vyjádřily své názory na závěry šetření. Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že budou dotčeny, a obdržela odpovědi od výrobců ze Společenství, kteří podali stížnost, od pěti společností z České republiky, od sedmi z Rumunska, od jedné ze Slo- venské republiky, od šesti z Ruska, od jedné z Maďarska, od šesti z Polska a od jedné z Chorvatské republiky. Komise rovněž obdržela odpovědi od čtyř nezávislých dovozců ve Společenství, od dovozce Společenství obchodně spo- jeného s jednou českou společností a od dvou dovozců obchodně spojených se slovenským výrobcem, z nichž jeden byl usazen ve Společenství a druhý ve Švýcarsku. Ověřovací návštěvy týkající se obou šetření byly provedeny v těchto společnostech: Výrobci ve Společenství — Voest Alpine, Kindberg, Rakousko, — Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Francie, — Benteler AG, Paderborn, Německo, — Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Německo, — Dalmine S. p. A. , Dalmine, Itálie, — Productos Tubulares S. A. , Valle de Trapaga, Španělsko, — Tubos Reunidos S. A. , Amurrio, Španělsko, — Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Švédsko, — ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Německo, — Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach- Rosenberg, Německo. Dovozci obchodně nespojení s vývozci — Jannone ARM S. p. A. , Neapol, Itálie, — Geminvest S. R. L. , Limbiate, Itálie, — Starval, Marly La Ville, Francie, — Voest Alpine Stahlhandel AG, Linec, Rakousko. Vývozci a dovozci / obchodní společnosti podléhající novému šetření Dovozce obchodně spojený se dvěma českými výrobci: — Topham Eisen- und Stahlhandelges. m. b. H. , Vídeň, Rakousko. Dovozci obchodně spojení se slovenským výrobcem: — Pipex International AG, Nidau, Švýcarsko, — Pipex Italia S. p. A. , Miláno, Itálie (dceřiná společnost výše uvedeného podniku). 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 331 Vývozci v České republice: — Vítkovice a. s. a Vítkovice Export a. s. , Ostrava — Nová Huť a. s. , Ostrava — Válcovny trub Dioss a Dioss Trading, Chomutov, — Ferromet Long Products Ltd. , Praha (obchodní společ- nost obchodně spojená s Novou Hutí), — Incos s. r. o. , Praha (nezávislá obchodní společnost). Zkoumání újmy a pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od ledna 1992 do konce období šetření. (10) Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit uložení konečných opatření nebo pozměnění stávajících konečných opatření. Vývozci v Rumunsku: — Artrom SA, — Silcotub SA, — Petrotub SA, — Republica SA, — Intertube Ltd. , Bukurešť (obchodník obchodně spojený s SC Republica SA), — SC Metalexportimport vývozce / obchodník), SA, Bukurešť (nezávislý — Sota Company, vývozce / obchodník). Bukurešť (nezávislý Vývoze ve Slovenské republice: — Železiarne Podbrezová a. s. , Podbrezová. Vývozci podléhající šetření k přezkumu Vývozce v Maďarsku: — Csepel Tubes Co. Ltd. , Budapešť. Vývozci v Polsku: — Huta Andrzej SA, Zawadzkie, — Huta Batory SA, Chorzów, B. ŠETŘENÝ VÝROBEK 1. Dotyčný výrobek (11) Výrobky dotčené oběma šetřeními jsou tyto: a) bezešvé trubky, ze železa nebo nelegované oceli pou- žívané pro ropovody a plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm; b) bezešvé trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené nebo válcované za studena, jiné než přesné trubky; a c) ostatní trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, jiné než se závity nebo než vhodné k řezání závitů, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm, v současné době zařazené do podpoložek KN 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. V souladu se stanoviskem, které Rada zaujala v nařízení (EHS) č. 1189/93 a které bylo potvrzeno v 10. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, všechny bezešvé trubky zařazené do výše uvedených podpoložek KN se považují za jeden výrobek (dále jen „dotyčný výrobek“) pro účely jak nového šetření, tak šetření k přezkumu. — Stalexport SA (obchodně spojený obchodník), Kato- 2. Obdobné výrobky vice. Vývozce v Chorvatské republice: — Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak. V průběhu šetření chorvatský dovozce informoval Komisi, že společnost změnila své jméno na Zeljezara Sisak – Sisak Tubemills Ltd. Komise dospěla k závěru, že tato změna jména nemá žádný vliv na závěry šetření. (9) V rámci obou šetření byl zkoumán dumping v období od 1. září 1995 do 31. srpna 1996, dále jen „období šetření“. (12) Všechny bezešvé trubky podléhající oběma šetřením byly shledány podobnými ve svých základních fyzikálních a technických charakteristikách a ve svém konečném užití, bez ohledu na to, zda jsou vyráběny ve Společenství nebo v zemích podléhajících šetřením. Někteří vývozci tvrdili, že jejich výrobky by se neměly považovat za podobné výrobkům výrobců ze Společenství nebo výrobkům jiných vyvážejících výrobců, protože exi- stují kvalitativní a technické rozdíly a rozdíly v distribuč- ních cestách, užití a vnímání na trhu. 332 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Bylo však zjištěno, že dotyčný výrobek se distribuuje podobnými cestami. Základní používání a celkové užití je podobné. Existuje značný stupeň zaměnitelnosti, a tudíž konkurence mezi všemi dováženými výrobky pod- léhajícími oběma šetřením a výrobky vyráběnými výrobci ve Společenství. Dále bylo konstatováno, že základní tech- nické a fyzikální charakteristiky všech těchto dovážených výrobků jsou až na malé rozdíly totožné s výrobky vyráběnými výrobci ve Společenství nebo jsou jim velmi podobné. Výrobky pocházející z různých zemí, kterých se týká šetření, a výrobky vyráběné a prodávané ve Společenství jsou proto považovány za podobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. C. DUMPING ANTIDUMPINGOVÉ ŠETŘENÍ dotazník obsahovaly několik stovek domácích a vývozních transakcí, ke kterým nikdy nedošlo. To bylo nejen silně klamavé, ale vedlo též k tomu, že Komise nemohla s žád- nou mírou jistoty určit ani spolehlivou běžnou hodnotu, ani spolehlivou vývozní cenu. Bez ohledu na důvody (a Komise v tomto ohledu poukazuje na to, že vysvětlení původně poskytnuté společností bylo naprosto neuspoko- jivé a zcela odlišné od vysvětlení později předloženého písemně) nelze říci, že by tento postoj byl v souladu s obe- cně přijímanými účetními zásadami. Za daných okolností nezbylo Komisi nic jiného než odpověď zamítnout a použít článek 18 základního nařízení, v neposlední řadě proto, že by jinak diskriminovala ostatní společnosti, plně spolupra- cující na šetření. Pokud jde o otázku změny vlastnictví, protože k ní došlo po ukončení období šetření, nejde o faktor, který lze pova- žovat za relevantní pro toto řízení (viz čl. 6 odst. 1 základ- ního nařízení). 1. Česká republika b) Běžná hodnota a) Spolupráce (13) Společnost, která byla považována za nespolupracující, následně sdělila Komisi písemně námitky vůči tomuto zacházení s odůvodněním, že ustanovení článku 18 základního nařízení nejsou na ni použitelná. Zdůrazňo- vala, že neměla v úmyslu klamat, a tvrdila, že jednala podle svých nejlepších možností; přestože uznala, že seznamy tuzemských a exportních prodejů, dobropisů, údaje o obratu podle zákazníků a informace o výrobních nákla- dech zdaleka nejsou dokonalé, Komise je neměla ignoro- vat. Kritizovala Komisi též za to, že nevzala dostatečně v úvahu privatizační obtíže a specifické problémy České republiky při přechodu na tržní ekonomiku. Konečně argu- mentovala tím, že vzhledem ke změně vlastníka společ- nosti, ke které došlo v dubnu 1997 (po zastavení výroby v předchozím měsíci), by nebylo spravedlivé zavést sankce vůči novému vlastníkovi. Důvody, které vedly Komisi k tomu, aby považovala jednu z českých společností za nespolupracující s šetřením, jsou uvedeny v bodu odůvodnění 14 prozatímního nařízení. Stojí za připomenutí, že při ověřování bylo zjištěno, že sez- namy předložené Komisi jako odpověď společnosti na (14) Jeden z českých výrobců zpochybnil metodiku, kterou používá Komise k určení běžné hodnoty pro skupinu výrobků (viz bod odůvodnění 16); zejména tvrdil, že nic v základním nařízení neospravedlňuje postup, kdy Komise počítá běžnou hodnotu pouze na základě průměru zis- kových prodejů, nikoli na základě průměru všech prodejů ve skupině. Stejný výrobce měl námitky proti tomu, že Komise při konstrukci běžné hodnoty pro určité skupiny používá ziskovou marži získanou ze ziskových domácích prodejů v jiných výrobkových skupinách. Tento požadavek nemohl být přijat, protože je v rozporu jak se základním nařízením, tak s obvyklou praxí orgánů Společenství. Pokud jde o první bod, jestliže objem domácích prodejů pod jednotkovými náklady představuje více než 20 % prodejů, je běžná hodnota založena pouze na ziskových prodejích v souladu s čl. 2 odst. 4 třetím pod- odstavcem základního nařízení. Pokud jde o druhý bod, Komise jednala v souladu s čl. 2 odst. 6 základního naří- zení, když použila ziskovou marži na prodeje „podobných výrobků uskutečněné v rámci běžného obchodního styku vývozcem nebo výrobcem, který je předmětem šetření“. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 333 Jeden výrobce měl rovněž námitky proti tomu, že jeho vlastní prodejní, všeobecné a administrativní výdaje byly nahrazeny výdaji jiné, s ním obchodně spojené společnosti (viz bod odůvodnění 16 prozatímního nařízení), s odůvod- něním, že takové výdaje by se měly v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení zakládat na „skutečných datech“ týkajících se dotčeného výrobce. Komise dospěla k názoru, že příslušné účetní doklady předložené výrobcem nedoklá- daly dostatečně čísla uvedená v odpovědi na dotazník. Po oznámení záměrů Komise předložila společnost další vysvětlení a tabulky, které však představovaly dodatečné neověřitelné informace, a proto nemohly být vztahy v úvahu. Oba spolupracující výrobci vznesli námitky proti vyřazení vzájemných prodejů ze seznamů transakcí z důvodu, že nejsou obchodně spojeni, a i kdyby byli, Komise neproká- zala, že ceny byly tímto vztahem ovlivněny. To nelze přijmout. Protože obě společnosti mají společ- ného akcionáře (viz bod odůvodnění 22 prozatímního nařízení a bod odůvodnění 17 níže), jsou obchodně spo- jeny. Kromě toho čl. 2 odst. 1 základního nařízení jasně říká, že „ceny mezi stranami, které se jeví jako obchodně spojené, (…) se nemohou považovat za dosažené v rámci běžného obchodního styku (…), ledaže je prokázáno, že nejsou tímto vztahem dotčeny“. Protože to prokázáno nebylo, sporné transakce nebyly do seznamu znovu zařa- zeny. Pokud jde o běžnou hodnotu, nebyly předloženy žádné další připomínky, a proto Rada potvrzuje závěry, jak jsou uvedeny v prozatímním nařízení. c) Vývozní cena (15) Pokud jde o určení vývozní ceny, nebyly předloženy žádné připomínky. Nicméně byla provedena malá úprava ziskové marže snížené u obchodně spojeného rakouského dovozce (viz bod odůvodnění 18 prozatímního nařízení), a to po přezkoumání ziskových marží dosahovaných obchodně nespojenými dovozci v průběhu šetření. d) Porovnání (16) K tomuto bodu nebyly předloženy žádné připomínky, a proto se závěry Komise potvrzují. e) Dumpingové rozpětí (17) Spolupracující společnosti vnesly námitku proti rozhod- nutí Komise stanovit dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžných hodnot s jednotli- (a nikoli váženého průměru vými vývozními cenami vývozních cen) s odůvodněním, že Komise svůj postup v bodu odůvodnění 21 prozatímního nařízení dostatečně nezdůvodnila. V uvedeném nařízení Komise konstatovala, že její postup je odůvodněný potřebou, aby odrážel plný rozsah prakti- kovaného dumpingu, a proto, že existuje struktura vývoz- ních cen, která se výrazně liší podle jednotlivých členských států a období. Komise přezkoumala své výpočty a došla k závěru, že rozdíly ve vývozních cenách mezi zeměmi nepředstavují dostatečně zřetelnou strukturu. Komise však stojí za svým zjištěním, že existuje struktura vývozních cen lišících se podle období, která vedla k významnému zvý- šení dumpingu (se zřetelnou strukturou) po skončení plat- nosti množstevních omezení dne 31. prosince 1995, a proto se postup přijatý v prozatímním nařízení potvr- zuje. Rozhodnutí Komise považovat oba spolupracující výrobce za obchodně spojené, a z toho plynoucí stanovení jedi- ného dumpingového rozpětí pro oba dva, se setkalo se sil- nou námitkou na základě argumentace, že obě společnosti mají oddělené vedení a mají odlišnou strukturu nákladů a cen. Dále bylo tvrzeno, že většinový akcionář (Fond národního majetku) jedná pouze jako svěřenský správce a nemá žádný vliv na obchodní vedení společností. Komise zastává názor, že v zemi s tržním hospodářstvím rozhoduje většinový akcionář, v jaké právní formě budou organizovány jeho obchodní zájmy ve vyvážející zemi. Jeho kontrola nebo potenciální kontrola takových zájmů normálně nezávisí na tom, jsou-li společnosti součástí jedné právnické osoby, nebo jsou-li organizovány v růz- ných právnických osobách. Konkrétněji stanovení odlišných dumpingových rozpětí pro obchodně spojené společnosti v sobě nese riziko, že vývoz může být realizo- ván skrze společnost s nejnižší dumpingové rozpětí. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že různí výrobci ve vyvážející zemi musejí být přesto považováni za jediný subjekt pro účely tohoto řízení, pokud kontrola všech těchto společností spočívá v rukou téhož akcionáře. (18) Na základě prozatímních zjištění Komise popsaných v bodech odůvodnění 14 až 23 prozatímního nařízení, a s ohledem na úpravu popsanou v bodu odůvodnění 15 výše, byly konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená v pro- centech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, pro dvě spolupracující společnosti stanovena takto: — Nová Huť, a. s. 5,1 %, — Vítkovice, a. s. 5,1 %. 334 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Výpočet zbytkového dumpingového rozpětí byl revidován. Místo použití nejvyšších běžných hodnot zjištěných pro tyto dva české výrobce byl při konečném rozhodování použit vážený průměr běžných hodnot. Na tomto základě činí nyní zbytkové dumpingové rozpětí, vyjádřené v pro- centech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, pro dvě spolupracující společnosti 28,6 %; která je pro společnosti nejvýhodnější. Tento argument byl zamítnut z důvodu, že čl. 34 odst. 2 uvedené dohody se týká pouze výběru opatření, která má Komise přijmout poté, co byla konstatována existence dumpingu, újmy, pří- činné souvislosti a zájmu Společenství, nikoli skutečných metod výpočtu používaných při zjišťování. 2. Rumunsko a) Běžná hodnota (19) Jedna společnost požadovala, aby rezervy zahrnuté do pro- dejních, všeobecných a administrativních nákladů společ- nosti nebyly brány v úvahu s ohledem na to, že nevyužité rezervy se na konci roku ruší. V případě, kdy byly tyto rezervy skutečně zrušeny a nebyly nahrazeny jinými náklady, a v míře, v níž zřetelně vyplynulo z informací obsažených v odpovědi na dotazník nebo poskytnutých při ověření na místě, že tyto rezervy nepředstavují skutečné náklady, byl výpočet prodejních, všeobecných a admini- strativních nákladů upraven. Jedna společnost požadovala úpravu výrobních nákladů, která by odrážela neexistenci určitých prodejních nákladů, zejména na balení, u prodejů uskutečněných na domácím trhu. Bylo tvrzeno, že pokud jde o tyto prodejní náklady, které byly Komisí zahrnuty do výpočtu běžné hodnoty, zákazníci je fakticky společnosti uhradili. Komise to přijala, a proto byla provedena příslušná revize výpočtu výrobních nákladů této společnosti. Jedna společnost tvrdila, že když Komise stanovuje běžnou hodnotu, měla by použít všechny prodeje včetně prodejů, které nebyly provedeny v rámci běžného obchodního styku, tj. prodejů uskutečněných se ztrátou. Komise byla na základě čl. 2 odst. 4 základního nařízení toho názoru, že prodeje uskutečněné se ztrátou musejí být vyloučeny ze stanovení běžné hodnoty v případě, kdy tyto prodeje tvoří více než 20 % všech tuzemských prodejů. Žádost této spo- lečnosti proto nelze přijmout, vzhledem k podmínkám základního nařízení a k obvyklé praxi orgánů Společenství při stanovování běžné hodnoty. Dvě společnosti argumentovaly, že podle Evropské dohody, a zejména čl. 34 odst. 2 této dohody, by Komise měla při stanovování běžné hodnoty vždy vybírat metodu, Jedna společnost tvrdila teprve ve velmi pozdní fázi řízení (při slyšení po sdělení prozatímních závěrů), že prodej ze zásob by neměl být při výpočtu běžné hodnoty brán v úvahu, protože dotyčné zboží nemá osvědčení o jakosti, a proto nepředstavuje podobný výrobek, a že všechny pro- deje využívající zápočet jako prostředek platby by rovněž měly být vyloučeny, protože se neuskutečňují v rámci běž- ného obchodního styku. Tato tvrzení nebyla předložena včas, tj. ani jako odpověď na dotazník ani na místě ani v následující fázi řízení, kdy byla společnost vyzvána k předložení připomínek. V žádném dokumentu předlože- ném společností nebyla Komise schopna rozlišit prodeje ze zásob od jiných prodejů ani prodeje s osvědčením o jakosti od prodejů bez nich. Navíc bylo v průběhu šetření zjištěno, že prodeje provedené s využitím zápočtu byly opravdu uskutečněny v rámci běžného obchodního styku. Z těchto důvodů byla obě tvrzení zamítnuta. Nebyly předloženy žádné další připomínky. Se zohled- něním výše uvedených změn se potvrzují závěry ohledně běžné hodnoty, jak byly zveřejněny v prozatímním naří- zení. b) Vývozní cena (20) Nebyly provedeny žádné změny metodiky používané při výpočtu vývozních cen. Závěry ohledně vývozních cen, jak byly zveřejněny v prozatímním nařízení, se proto potvr- zují. c) Porovnání (21) V rámci prozatímních závěrů Komise zamítla žádost dvou rumunských společností o úpravu běžné hodnoty o úvě- rové podmínky. Obě společnosti svou žádost zopakovaly. Při šetření však bylo zjištěno, že ve velké většině případů v Rumunsku při vypořádání transakcí nedochází k pře- vodu hotovosti. Platba se totiž obvykle provádí „zápo- čtem“, což je buď barterový obchod nebo výměna obchod- ních směnek. Čl. 2 odst. 10 písm. g) základního nařízení specifikuje, že se provádí úprava o úvěr, pokud jde o fak- tor, který se bere v úvahu při určování účtovaných cen. Šetření prokázalo, že tyto náklady nepředstavovaly faktor, 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 335 který se bere v úvahu při určování účtovaných cen. V pří- padě platby formou zápočtu totiž nedochází k převodu peněz, a tedy neexistuje dopad na finanční situaci společ- ností. Šetření navíc prokázalo, že při jakýchkoli způsobech platby se obvykle nedodržuje datum splatnosti. Žádosti o úpravu z důvodu úvěru byly proto opět zamítnuty. Všichni spolupracující rumunští výrobci / vývozci zpo- chybňovali skutečnost, že Komise stanovila – na základě společného většinového podílu – jednotné dumpingové rozpětí, a požadovali individuální zacházení. Z důvodu uvedeného v bodu odůvodnění 17 nemohla být tato žádost akceptována. Jedna společnost tvrdila, že u vývozních prodejů uskuteč- něných pro určité zákazníky ve Společenství nebyla vypla- cena provize a že by neměly být upravovány vývozní ceny účtované těmto zákazníkům. Komise své výpočty přísluš- ným způsobem upravila. Jedna společnost žádala úpravu běžné hodnoty o rozdíly v úrovni obchodu. Protože taková žádost nebyla předlo- žena v žádném okamžiku v průběhu šetření před připo- mínkami společnosti k prozatímním závěrům Komise, nebylo možné ji považovat za platnou. Navíc nebyla dolo- žena žádnými doklady a byla v rozporu s informacemi, které společnost sdělila jako odpověď na dotazník a které poskytla při ověření na místě. Nebyly předloženy žádné další připomínky ohledně porov- nání. Prozatímní závěry se proto potvrzují; d) Dumpingové rozpětí (22) Jedna společnost tvrdila, že výpočet dumpingového roz- pětí by neměl být prováděn na základě porovnání váženého průměru běžných hodnot s upravenými vývoz- ními cenami pro každou skupinu v jednotlivých transak- cích, nýbrž na základě porovnání váženého průměru běž- ných hodnot a váženého průměru vývozních cen. Toto tvrzení bylo zamítnuto poté, co byla znovu zvážena metodika použitá pro všechny rumunské společnosti a bylo zjištěno, že: — u jedné společnosti nebyl žádný rozdíl v dumpingovém rozpětí podle obou metod, protože všechny vývozní transakce byly uskutečněny za dumpingové ceny, — u tří společností byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně lišila podle místa určení nebo období. S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení metoda porovnávající vážený průměr běžných hodnot podle období s jednotlivými upravenými vývozními cenami v jednotlivých transakcích byla pro účely konečného určení ponechána. Dvě společnosti tvrdily, že Komise jim měla oznámit vše- chny prvky dumpingového výpočtu pro všechny společ- nosti, protože byly použity pro stanovení globálního dumpingového rozpětí; tím, že tak neučinila, porušila Komise jejich právo na obhajobu. Komise v souladu s čl. 20 odst. 1 základního nařízení podrobně vysvětlila každé spo- lečnosti základní fakta a úvahy, podle kterých vypočítala individuální dumpingové rozpětí dané společnosti, a dále vysvětlila metodiku použitou pro stanovení jednotného dumpingového rozpětí. Protože všechny společnosti mají stejného majoritního akcionáře, mohou si jeho prostřed- nictvím snadno vyměňovat veškeré informace, a tak plně využít svého práva na obhajobu. Nebyly předloženy žádné další připomínky. Závěry, jak byly zveřejněny v prozatímním nařízení, se proto potvr- zují. (23) Konečně stanovená dumpingová rozpětí váženého prů- měru, vyjádřená v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, činí pro čtyři spolupracující výrobce: — SC Artrom SA: — SC Petrotub SA: — SC Republica SA Trade Copany: — SC Silcotub SA: 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 %. Zbytkové dumpingové rozpětí, vyjádřené v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, zůstává nezměněno ve výši 38,2 %; 3. Slovenská republika a) Běžná hodnota (24) Slovenský výrobce zpochybnil metodiku použitou Komisí pro určení běžné hodnoty pro dvě skupiny výrobků (viz bod odůvodnění 31 prozatímního nařízení); zejména tvrdil, že Komise se mýlila, když počítala běžnou hodnotu na základě průměru pouze ziskových prodejů, nikoli prů- měru všech prodejů ve skupinách. Jako důvod uvedl, že skupiny byly celkově ziskové, takže během období šetření byly všechny náklady pokryty na základě váženého 336 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 průměru. Kromě toho argumentoval za použití čl. 34 odst. 2 Evropské dohody, že Komise měla podle svého uvážení použít metodu, která „nejméně narušuje fungo- vání dohody“. domácím trhu přímo obchodníkům, zatímco na trhu Spo- lečenství prodávala prostřednictvím své italské a švýcarské společnosti; tvrdila rovněž, že tato úprava je nezbytná, aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání s vypočtenou vývozní cenou. Oba tyto argumenty byly zamítnuty ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v bodu odůvodnění 19 výše. Ohledně běžné hodnoty nebyly předloženy žádné další při- pomínky a závěry Komise, jak byly zveřejněny v prozatím- ním nařízení, se proto potvrzují. b) Vývozní cena (25) Společnost vznesla námitku proti konstrukci vývozní ceny ze strany Komise (viz bod odůvodnění 32 prozatímního nařízení), a zejména proti jejímu rozhodnutí odečíst 4 % ziskovou marži od cen účtovaných italskou dceřinou spo- lečností. Argumentovala, že tato marže je nadměrná a že Komise měla užít vlastní údaje italské společnosti. Dále tvrdila, že Komise si špatně vyložila údaje o prodejních, všeobecných a administrativních nákladech předložených společností, v důsledku čehož byla zvýšena míra těchto nákladů, a tedy i dumpingového rozpětí. Naznačila také, že korektnější by bylo konsolidovat prodejní, všeobecné a administrativní výdaje obou společností a použít jedinou procentní míru. Komise založila 4 % marži na průměru ziskových marží dosažených čtyřmi obchodně nespojenými dovozci vyjme- novanými v bodu odůvodnění 6 písm. c) prozatímního nařízení. Údaje však přezkoumala a došla k závěru, že pro účely konečného určení by měla být použita upravená hodnota 3,8 %. Ačkoli byla vznesena námitka, že dva ze čtyř dovozců jsou fakticky obchodně spojeni s výrobci ve Společenství, Komise byla toho názoru, že ziskové marže zjištěné pro tyto společnosti odrážely zisk z jejich prodejů nezávislým zákazníkům ve Společenství. Pokud jde o míru prodejních, všeobecných a administrativních výdajů, Komise údaje přezkoumala a došla k závěru, že výdaje byly nejen nadsazeny, ale též že by bylo bývalo vhodnější konsolidovat údaje švýcarské a italské obchodní firmy, neboť měly obdobný vztah ke slovenskému vývozci a používaly většinou stejné prostory. Proto byla použita globální míra prodejních, všeobecných a administrativních výdajů. c) Porovnání Tento požadavek je již pokryt rabaty a množstevními sle- vami, které byly společnosti poskytnuty. Čl. 2 odst. 10 základního nařízení výslovně stanoví, že „je nutno vyhnout se jakékoli duplicitě úprav, zejména u slev, rabatů, množ- ství a úrovně obchodu“. Protože běžná hodnota již byla upravena směrem dolů, aby odrážela fakt, že prodeje ve Společenství se uskutečňovaly převážně velkým zákaz- níkům, není poskytnutí další úpravy odůvodněné. Žádné další připomínky nebyly předloženy a závěry Komise se proto potvrzují. d) Dumpingové rozpětí (27) Společnost vznesla námitku proti rozhodnutí Komise sta- novit dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru upravených běžných hodnot s upravenými jed- notlivými vývozními cenami (místo váženého průměru vývozních cen) s odůvodněním, že Komise svůj postup v bodu odůvodnění 34 prozatímního nařízení dostatečně nezdůvodnila. sice stojí za Komise svou argumentací uvedenou ve zmíněném bodu odůvodnění 34, avšak úpravy, které od té doby provedla u údajů použitých k výpočtu dumpingo- vého rozpětí, vedou k tomu, že rozdíl mezi oběma meto- dami už není tak velký, aby ospravedlnil její původní postup. Proto rozhodla vrátit se pro účely konečného určení k metodě porovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen. Prozatímní zjištění byla příslušným způsobem pozměněna. (28) Na základě předchozích zjištění Komise popsaných v bodech odůvodnění 31 až 35 prozatímního nařízení, a s ohledem na změny popsané výše, bylo dumpingové rozpětí, vyjádřené v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, pro spolupracujícího výrobce stanoveno takto: — Železiarne Podbrezová a. s. : 7,5 %. (26) Společnost požadovala úpravu z titulu „distribuční cesty“, kterou podle ní Komise nevzala v úvahu při svém pro- zatímním určení. Argumentovala, že taková úprava je odů- vodněná, aby odrážela fakt, že společnost prodávala na Zbytkové dumpingové rozpětí se stanovuje na stejné úrovni. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 337 4. Rusko ŠETŘENÍ K PŘEZKUMU a) Běžná hodnota 1. Všeobecná poznámka (29) Pět ze šesti ruských společností sdělilo Komisi písemně námitku proti jejímu rozhodnutí považovat je za nespolu- pracující. Důvody pro toto rozhodnutí Komise jsou uve- deny v bodu odůvodnění 36 prozatímního nařízení. Spo- lečnosti tvrdily, že navzdory případným nedostatkům ve svých odpovědích byly samy ochotny při šetření spolu- pracovat a byly připraveny doplnit jakékoli dodatečné informace, které mohla Komise požadovat. Některé spo- lečnosti žádaly o individuální zacházení nebo nabídly indi- viduální závazek, nebo žádaly, aby byly vzaty v úvahu jejich komparativní výhody. (31) Výrobci / vývozci v Polsku a v Maďarsku neposkytli pod- robné informace o jednotlivých výrobcích, jak požadovala Komise v tabulce popisu výrobků uvedené v zaslaných je rozdělené na skupiny dotaznících, nýbrž předložili výrobků, které byly zařazeny podle různých kritérií, např. tloušťka stěny. V některých případech proto skupiny obsa- hovaly výrobky zařazené do různých podpoložek KN. Z tohoto důvodu a pro nemožnost získat podrobnější údaje na místě mohla Komise založit své výpočty pouze na skupinách výrobků, nikoli na jednotlivých výrobcích. Komise však i nadále trvá na svém názoru, že neposkytnu- tím informací přesných, úplných a v požadované formě ztratily ruské společnosti právo být považovány za strany spolupracující s šetřením. Ačkoli není sporu o tom, že některé odpovědi byly podrobnější než jiné, všechny měly jeden základní nedostatek: neumožnily Komisi dospět k přesnému určení běžné hodnoty ani vývozní ceny, a to pro způsob seskupení jednotlivých výrobků a transakcí. Některé společnosti předložily další informace poté, co je Komise informovala o svém rozhodnutí použít článek 18 základního nařízení, a některé dále předkládaly nové nebo revidované informace i po vyhlášení prozatímního naří- zení. Zůstává nicméně skutečností, že informace, které měla Komise k dispozici v době uzávěrky pro předkládání odpovědí, byly považovány za nedostatečné u všech šesti společností. Bylo by diskriminací ostatních dotčených stran spolupracujících s šetřením, kdyby byly vzaty v úvahu informace předložené dny, týdny a někdy měsíce po uzávěrce. Závěry Komise se proto potvrzují; d) Dumpingové rozpětí (30) Komise přepočítala ruské dumpingové rozpětí s použitím stejných běžných hodnot, které byly použity při revidování českého zbytkového rozpětí (viz bod odůvodnění 18). Na tomto základě bylo stanoveno dumpingové rozpětí, vyjád- řené v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, ve výši 26,8 %. 2. Maďarsko a) Běžná hodnota (32) Během období jediný maďarský šetření prodával výrobce/vývozce v Evropském společenství čtyři výrob- kové skupiny. Skupiny 1, 2 a 3 spadaly celé do podpo- ložky KN 7304 39 91, zatímco skupina 4 zahrnovala směs modelů, z nichž některé patřily do podpoložky KN 7304 39 91. a některé do podpoložky KN 7304 39 93 Předložené a ověřené technické informace nebyly dosta- tečně podrobné, aby umožnily Komisi rozdělit výrobko- vou skupinu 4 do dvou podpoložek KN. Vzhledem k tomu, že statistika Eurostat vykázala za období šetření značné dovezené množství patřící do podpoložky KN 7304 39 93 a že pouze jeden maďarský výrobce / vývozce prodával ve stejném období dotyčný výrobek do Společenství, Komise považovala výrobkovou skupinu 4 za spadající výhradně do podpoložky KN 7304 39 93. Na místě bylo zjištěno, že podrobné vývozní údaje poskyt- nuté společností byly nespolehlivé, protože jeden zákaz- ník ze Společenství, na něhož připadalo 7 % vykázaných prodejů dotyčného výrobku do Společenství, byl opome- nut a počítačový soubor s vývozními transakcemi obsaho- val i v dalších ohledech chyby, které společnost nemohla opravit. Zkouška 5 % globální reprezentativnosti pak byla provedena porovnáním množství prodaného v tuzemsku s dovozními statistikami Eurostatu, které Komise vybrala jako nezávislý zdroj informací v souladu s čl. 18 odst. 5 338 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 základního nařízení. Na tomto základě bylo určeno, že tuzemské prodeje mohou být ve všech případech považo- vány za reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty, jak celkově, tak na úrovni skupiny výrobků, v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. dostupné podle článku 18 základního nařízení. Společ- nosti byla současně dána možnost předložit připomínky. V tomto okamžiku byl předložen zcela nový soubor, který měl údajně představovat správnou verzi výpisu vývozních transakcí. Tyto údaje Komise zamítla, protože nové infor- mace nebylo možné ověřit. U každé ze čtyř výše zmíněných skupin bylo dále určo- váno, zda mohou být tuzemské prodeje považovány za uskutečněné v rámci běžného obchodního styku. U sku- pin 2 a 3 představovaly ziskové prodeje méně než 10 % tuzemských prodejů v těchto výrobkových skupinách. Pro tyto skupiny musela být proto běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. To bylo pro- vedeno na základě výrobních nákladů, k nimž byla při- čtena příslušná částka prodejních, všeobecných a admini- strativních nákladů a zisk. Pro tyto účely byly vzaty v úvahu skutečné údaje výrobce / vývozce týkající se výroby a pro- dejů uskutečněných v rámci běžného obchodního styku. Pokud jde o skupiny 1 a 4, tuzemské prodeje byly ziskové z 10 až 80 %. Proto byly u těchto dvou skupin v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení stanoveny běžné hod- noty pouze na základě ziskových prodejů. Protože čtyři výrobkové skupiny definované společností odpovídají podpoložkám KN 7304 39 91 a 7304 39 93, Komise se rozhodla určit běžnou hodnotu pro každou podpoložku KN. Protože bylo zjištěno, že seznam vývozních transakcí je nespolehlivý a nedá se použít jako základ pro vážení prvních tří výrobkových skupin, nebylo možné určit vážený průměr běžných hodnot nalezených pro tyto tři skupiny. Proto byl pro stanovení běžné hodnoty pro pod- položku KN 7304 39 91 vzat v úvahu aritmetický průměr běžných hodnot vypočtených pro příslušné tři výrobkové skupiny. Jak bylo vysvětleno výše, Komise považovala pod- položku KN 7304 39 93 za odpovídající výrobkové sku- pině 4. Běžná hodnota pro podpoložku KN 7304 39 93 byla proto určena jako běžná hodnota skupiny 4. b) Vývozní cena Aby určila maďarské vývozní ceny, vybrala Komise v sou- ladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení jako nezávislý zdroj informací úřední dovozní statistiky zveřejněné Eurostatem. Byla však vzata v úvahu pouze množství vyka- zovaná pro dvě podpoložky KN, které tento výrobce vyváží do Evropského společenství. c) Porovnání (34) Za účelem spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na úrovni cen ze závodu byly náležitě zohledněny formou úprav rozdíly, o kterých bylo tvrzeno a dokázáno, že mají vliv na srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního naří- zení a týkaly se dopravy, pojištění, manipulace, vedlejších nákladů a úvěrových nákladů. Pokud jde o žádosti o úpravu z titulu: — dovozních poplatků a nepřímých daní, — slev, rabatů a množství, — úrovně obchodu, — měnové konverze, je třeba poznamenat toto: Dovozní poplatky a nepřímé daně (33) Jak bylo vysvětleno v předchozím bodu odůvodnění, v prů- běhu ověřovací návštěvy v závodu jediného dotčeného maďarského vývozce bylo zřejmé, že údaje o vývozech zaslané v odpovědi na dotazník vykazují významné odchylky od vnitřních záznamů společnosti. Společnost požadovala úpravu ve výši 8 % pro dodatečné clo zaplacené za dovážené suroviny, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení. Avšak v průběhu ověřování na místě že u vyvážených výrobků není clo refundováno. Proto byl tento požadavek považován za neodůvodněný. úředníci Komise zjistili, Po této ověřovací návštěvě byla společnost písemně infor- mována, že vzhledem k podstatným rozdílům zjištěným na místě a nemožnosti řádně určit skutečné údaje o vývozu nebylo možné použít zaslané informace k určení ceny při vývozu do Společenství a že zjištění týkající se této vývozní ceny se budou muset zakládat na skutečnostech, které jsou Slevy, rabaty a množství Společnost požadovala v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) základního nařízení úpravu ve výši 4 % pro rozdíly zákazníky nakupovaném tuzemskými v objemu 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 339 a zákazníky ve Společenství, a tvrdila, že u větších zakázek byly placeny nižší ceny. Protože na podporu tohoto tvr- zení nebyly předloženy žádné důkazy, bylo zamítnuto. — Csepel Tubes Co. Ltd. : 36,5 %. Protože tento jediný známý výrobce představuje téměř celý maďarský vývoz dotyčného výrobku do Společenství, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na stejné úrovni; Úroveň obchodu Společnost požadovala v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení úpravu ve výši 12 % pro rozdíly mezi distribučními cestami ve Společenství a na tuzemském trhu. Tvrdila, že všichni zákazníci ve Společenství jsou nezávislí obchodníci, zatímco 49 % domácích zákazníků jsou koneční uživatelé. Tento údaj uvedený v dotazníku v tabulce popisující distribuční cesty v sekci tuzemských prodejů nebyl v souladu s údaji obsaženými v seznamu tuzemských zákazníků, v němž byli všichni tuzemští zákazníci označeni jako „nezávislí obchodníci“, což odpo- vídá situaci převažující na trhu Společenství. Vývozce tvrdil, že tento nesoulad byl zaviněn „jazykovou chybou“. Zdali tomu tak skutečně bylo, je však lhostejné, neboť vedle nekonzistentní odpovědi společnosti úředníci Komise také zjistili, že tuzemské ceny používané společností podléhají stejné cenové politice a ceníku bez ohledu na druh zákaz- níka. Tento požadavek proto nemohl být vzat v úvahu. Měnová konverze Pokud jde o konverzi vývozní ceny, vývozce tvrdil, že měly být použity měsíční směnné kurzy, nikoli roční kurz. Je však třeba připomenout, že určení vývozní ceny bylo zalo- ženo na údajích Eurostatu, protože seznam transakcí před- ložený vývozcem nebylo možné použít. Protože údaje Eurostatu neberou v úvahu datum prodeje, nýbrž datum celního prohlášení dovozce, užití měsíčních údajů by nepřineslo lepší odraz prodejních podmínek. Požadavek vznesený vývozcem proto nemohl být přijat. d) Dumpingové rozpětí (35) Porovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen provedené na bázi kódů KN pro- kázalo existenci dumpingu, kde dumpingové rozpětí odpovídalo částce, o kterou běžná hodnota převyšovala vývozní cenu. Dumpingové rozpětí, vyjádřené v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství, bylo pro jediného maďarského výrobce / vývozce stanovena takto: 3. Polsko a) Spolupráce (36) Odpovědi na dotazník Komise zaslalo šest společností, při- čemž tři odpovědi (předložené dvěma výrobci / vývozci a jednou obchodně spojenou obchodní společností) byly považovány za nedostatečné. Byl proto učiněn závěr, že tyto tři společnosti neposkytly ve stanovené lhůtě infor- mace, které byly považovány na nezbytné pro šetření, a tyto společnosti byly informovány o záměru Komise použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení a založit zjištění na dostupných skutečnostech. prověřovány na místě. Ze Tři další společnosti, jejichž odpovědi byly považovány za dostatečné (dva výrobci / vývozci a jedna obchodní spo- lečnost obchodně spojená s jedním výrobcem / vývozcem) byly následně dvou výrobců / vývozců však jeden odmítl poskytnout úřední- kům Komise kopie základních dokumentů, jako jsou tuzemské prodeje, seznamy zákazníků a ceníky, původní faktury za tuzemské prodeje a seznam exportních zákaz- níků odpovídající kódům v seznamu vývozních prodejů. Při ověření se dále zjistilo, že společnost ve své odpovědi neoznámila své prodeje do Společenství během období šetření, které byly uskutečněny prostřednictvím obchodně spojené společnosti. Vzhledem k těmto nedostatkům a nemožnosti ověřit základní součásti informací, které spo- lečnost uvedla, nemohla Komise použít předložené infor- mace k určení běžné hodnoty a vývozní ceny do Společen- ství. Proto byla tato společnost následně informována, že v důsledku její nespolupráce založí Komise svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základ- ního nařízení. b) Běžná hodnota Spolupracující strany (37) Jako bylo uvedeno v bodu odůvodnění 36, pouze jeden polský výrobce / vývozce a jedna polská obchodní společ- nost mohly být při tomto šetření k přezkumu považovány za spolupracující strany. Protože u obchodní společnosti nemá význam výpočet individuálního dumpingového roz- pětí, byla stanovena jedna běžná hodnota pro jediného spolupracujícího výrobce / vývozce. 340 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Během období šetření prodával tento jediný spolupracující výrobce / vývozce šest skupin výrobků jak na tuzemském trhu, tak ve Společenství. Zkouška globální reprezentativ- nosti ukázala, že ve stejném období bylo celkové množství dotyčného výrobku prodané na tuzemském trhu více než dvojnásobné oproti množství vyvezenému do Společen- ství. Tato 5 % zkouška pak byla provedena podle výrob- kových skupin a vyplynulo z ní, že všech šest výrobkových skupin bylo prodáváno na tuzemském trhu v dostatečném množství a může se tedy považovat za reprezentativní pro určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Zkouška ziskovosti ukázala, že ze šesti výrobkových sku- pin lze použít tuzemské ceny placené v rámci běžného obchodního styku jako základ pro běžnou hodnotu u pěti z nich, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Zbývající skupina výrobků měla nedostatečně ziskové pro- deje a běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základ- ního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů, k nimž byla přičtena příslušná částka prodejních, všeobec- ných a administrativních nákladů a zisk. Pro tento účel byly vzaty v úvahu skutečné údaje výrobce / vývozce týka- jící se výroby a prodejů podobného výrobku na domácím trhu uskutečněných v rámci běžného obchodního styku. Nespolupracující strany Pro čtyři nespolupracující strany byla v souladu s čl. 18 odst. 6 základního nařízení určena běžná hodnota na základě výrobkové skupiny spolupracujícího výrobce, která odpovídala nejvyšší běžné hodnotě, protože každá jiná volba by byla odměnou za nespolupráci. To však bylo zmírněno tím, že všechny výrobky prodávané spolupracu- jícím výrobcem na tuzemském trhu patří do skupin výrobků dotčených tímto šetřením, které mají větší průměr a jsou relativně levnější než skupiny výrobků s menším průměrem, které vyvážejí výlučně nespolupracující strany; c) Vývozní cena U transakcí uskutečněných prostřednictvím obchodní spo- lečnosti byla vývozní cena stanovena podle cen, které této společnosti skutečně byly nebo měly být zaplaceny. Pro- tože funkce obchodně spojeného obchodníka může být považována za podobnou funkci obchodníka jednajícího za provizi, byla provize odhadnuta na základě obchodní marže společnosti ověřené na místě. Tato marže byla ode- čtena od cen účtovaných obchodně spojenou společností nezávislým zákazníkům ve Společenství. Nespolupracující strany U tří nespolupracujících výrobců / vývozců zvolila Komise v souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení jako nezá- vislý zdroj informací dovozní statistiky Eurostatu pro dotyčné podpoložky KN. Vývozní cena pak byla stanovena na tomto základě po odečtení množství a hodnoty zboží prodaného spolupracujícím výrobcem ve Společenství, jak přímo, tak prostřednictvím obchodně spojené spolupra- cující společnosti, od celkového dovozu. d) Porovnání (39) Za účelem spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na úrovni cen ze závodu byly náležitě zohledněny formou úprav rozdíly, o kterých bylo tvrzeno a dokázáno, že mají vliv na srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního naří- zení a týkaly se fyzických charakteristik, dopravy, pojištění, manipulace, vedlejších nákladů, provizí a úvěrových nákladů. d) Dumpingové rozpětí (40) Dumpingové rozpětí pro spolupracujícího výrobce bylo stanoveno podle výrobkových skupin porovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 11 základního naří- zení. Dumpingové rozpětí, vyjádřené v procentech hod- noty dovozů CIF franko hranice Společenství, bylo pro jediného spolupracujícího výrobce stanoveno takto: Spolupracující strany — Huta Batory SA: 7,1 %. (38) Během období šetření prodával spolupracující výrobce dotyčný výrobek ve Společenství jak přímo, tak prostřed- nictvím obchodně spojeného polského prostředníka. Při určení vývozní ceny byly brány v úvahu jak přímé tran- prostřednictvím sakce, společnosti. obchodně uskutečněné obchodní transakce spojené tak Pro nespolupracující strany bylo vypočteno zbytkové dumpingové rozpětí porovnáním běžné hodnoty stano- vené v posledním odstavci bodu odůvodnění 37 s vývozní cenou určenou v posledním odstavci bodu odůvodnění 38. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech hodnoty dovozů CIF franko hranice Společenství činí 33,2 %. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 341 4. Chorvatská republika (41) S ohledem na závěry o újmě, pokud jde o Chorvatskou republiku (viz body odůvodnění 51 a 69), nebylo považo- váno za nutné v dumpingovém šetření pokračovat. D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ (42) Při obou šetřeních spolupracovali stejní výrobci ze Spole- čenství (viz bod odůvodnění 8). Tyto společnosti předsta- vovaly více než 90 % celkové výroby výrobku pod- léhajícího šetření ve Společenství, a tedy většinu celkové výroby dotyčného výrobku ve Společenství. (43) Řada vývozců tvrdila, že jejich výrobky nakupují a dovážejí někteří výrobci ve Společenství, kteří vznesli stížnost. Tvrdili, že tito výrobci by měli být vyloučeni z určení výrobního odvětví Společenství pro účely posuzování újmy v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily. Šetření provedené Komisí navíc prokázalo, že žádný výrobce ze Společenství dotyčné výrobky nedová- žel a že někteří dovozci obchodně spojení s takovými výrobci ve Společenství dováželi během období šetření malé množství dotyčných výrobků. Tyto dovozy byly pro- dávány na trhu Společenství výlučně těmito obchodně spojenými dovozci, u nichž se zjistilo, že jednali nezávisle a dokonce v konkurenci vůči odbytovým oddělením svých obchodně spojených výrobců. Zkoumání skutečností v každém případě ukázalo, že objem těchto dovozů činil pro každého z výrobců ve Společenství méně než 3 % cel- kového objemu prodejů těchto výrobků na trhu Společen- ství. Má se proto za to, že tak nízký objem dovozů nemohl způ- sobit újmu výrobcům ve Společenství, a proto není důvod tyto výrobce vyloučit. Dále je třeba poznamenat, že dovozy všech bezešvých tru- bek (tedy včetně dotyčného výrobku) pocházející z České republiky a ze Slovenské republiky podléhaly v letech 1993 až 1995 systému celních kvót, tj. byly beze cla v rámci množstevních stropů; jakmile bylo stropu dosa- ženo, vybíralo se clo ve výši 30 %. Tento systém se přestal používat ke konci roku 1995. (45) Dále je třeba připomenout, že toto nařízení kombinuje výsledky dvou šetření, z nichž jedno vedlo k vyhlášení pro- zatímního nařízení. Všechny závěry týkající se újmy, pří- činné souvislosti a zájmu Společenství by proto měly být uvažovány současně se závěry popsanými v prozatímním nařízení. 2. Spotřeba (46) V bodu odůvodnění 48 prozatímního nařízení se konsta- tuje, že spotřeba Společenství v tunách za měsíc činila 89 900 tun v roce 1992, 69 700 v roce 1993, 84 070 v roce 1994, 92 730 v roce 1995 a 92 130 během období šetření. Tyto závěry nebyly zpochybněny a potvrzují se; 3. Dumpingové dovozy a) Kumulace (47) V prozatímním nařízení Komise dospěla k závěru, že dumpingové dovozy z Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky by měly být pro účely analýzy újmy posuzovány kumulativně, protože dotyčné výrobky byly dováženy z každé vyvážející země ve značném množství, měly významný podíl na trhu a konkurovaly sobě navzájem i výrobkům vyráběným výrobním odvětvím Společenství. Proto budou výrobci uvedení v bodu odůvodnění 8 dále označováni jako „výrobní odvětví Společenství“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. (48) Někteří vývozci tvrdili, že vzhledem k rozdílům v obje- mech a mírách růstu dovozů a v konkurenčních podmín- kách by měl být dopad těchto dovozů do Společenství posuzován jednotlivě. E. ÚJMA 1. Úvodní poznámka (44) Je třeba zmínit, že současná platná antidumpingová opa- tření vůči Maďarsku, Polsku a Chorvatské republice tvoří závazky kombinující množstevní stropy a cenové závazky se zbytkovými valorickými cly. (49) Komise v této souvislosti připomíná, že bylo shledáno, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení pro kumulaci dovozů ze všech čtyř dotyčných zemí jsou spl- něna, konkrétně: — dumpingové rozpětí stanovené pro jednotlivé země bylo vyšší než de minimis (tj. mezi 5,1 % a 38,2 %), — objem dovozů z každé země nebyl zanedbatelný: podíl na trhu žádné z vyvážejících zemí nebyl de minimis, tj. nižší než 1 %, neboť jejich podíl na trhu se pohyboval v rozmezí od 3 % do 8,3 %, 342 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 — pokud jde o konkurenční podmínky jak mezi dováženými výrobky navzájem, bylo mezi dováženými výrobky a výrobky prodávanými výrobním odvětvím Společenství zjištěno, že dovážené výrobky jsou zamě- nitelné, sledují podobné cenové trendy, mají podobné distribuční cesty a podobnou politiku nízkých cen, která má za následek vysokou míru podbízení (tj. mezi 17,5 a 43,2 %), jsou současně nabízeny ve stejných geografických územích, sobě a navzájem a výrobkům vyráběným výrobním odvětvím Společenství. tedy konkurují Skutečnost, že dovozy dotyčného výrobku pocházející z České republiky a ze Slovenské republiky podléhaly do 31. prosince 1995 systému celních kvót, nemění nic na závěru, že tyto dovozy splňují kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Je třeba v každém případě poznamenat, že po skončení platnosti tohoto systému se tržní podíl dotčených dovozů zvýšil ze 6,7 % v roce 1995 na 9,6 % během prvních osmi měsíců roku 1996 u českých dovozů a z 2,1 % na 3,4 % za stejné období u slovenských dovozů. souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení brány v úvahu. Šetření však neprokázalo, že by tyto dovozy vskutku byly zanedbatelné. Navíc u obou šetření bylo zjištěno, že konkurenční pod- mínky jak mezi dováženými výrobky navzájem, tak mezi dováženými výrobky a výrobky Společenství byly podobné, zejména proto, že všechny tyto výrobky byly považovány za obdobné a byly prodávány za ceny, které se podstatně podbízely vůči cenám výrobního odvětví Spo- lečenství (tj. od 17 % do 21,3 % v případě Polska, 25,4 % v případě Maďarska). Skutečnost, že tyto dovozy podléhaly v dotyčném období množstevním závazkům, nijak neovlivňuje závěr, že mohou být pro účely zkoumání újmy kumulovány s ostatními dovozy, jež jsou předmětem šetření. I kdyby totiž existovalo omezení množství dová- ženého do Společenství a jejich cenová úroveň byla o něco vyšší ve srovnání s cenami vývozců v zemích, jež jsou předmětem nového šetření, dovozy pocházející z Maďar- ska a Polska byly nicméně nadále uskutečňovány za dumpingové ceny, které se výrazně podbízejí vůči cenám výrobců ze Společenství. Ze všech výše uvedených důvodů se činí závěr, že závěry učiněné v bodu odůvodnění 49 prozatímního nařízení by měly být zachovány. (53) Výše uvedené úvahy o kumulaci vedly proto k závěru, že kumulativní hodnocení dopadu dumpingových dovozů ze zemí, jež jsou předmětem obou šetření (dále jen „vyváže- jící země“), s výjimkou Chorvatska, bylo oprávněné. (50) S ohledem na souběžnost obou šetření bylo rovněž zjišťováno, zda dopady dovozů z Maďarska, Polska a Chor- vatska by měly být posuzovány kumulativně s dovozy podléhajícími novému šetření. b) Kumulovaný objem a podíl na trhu dumpingových dovozů (51) Pokud jde o dovozy z Chorvatska, bylo zjištěno, že jejich podíl na trhu Společenství se snížil z 1,8 % v roce 1992 na 0,7 % v období šetření. Vzhledem k nízké a prudce klesající úrovni těchto dovozů, což je opačný případ, než jaký byl zjištěn u jiných dovozů, nebylo považováno za vhodné, aby byly tyto dovozy analyzovány kumulativně. S ohledem na skutečnost, že dovozy z Chorvatska podléhají antidum- pingovým opatřením, činí se tento závěr také s ohledem na závěry bodu odůvodnění 70 níže o nepravděpodobnosti, že znovu dojde ke újmě. (54) Prozatímní závěry, podle nichž kumulované dovozy klesly z 201 920 tun v roce 1992 na 96 080 tun v roce 1993 a poté vzrostly na 195 220 tun v roce 1994, 230 810 tun v roce 1995 a 268 670 tun v období šetření, nebyly zpo- chybněny, a proto se potvrzují. Totéž platí pro příslušné podíly na trhu, které činily 18,7 % v roce 1992, 11,5 % v roce 1993, 19,4 % v roce 1994, 20,7 % v roce 1995 a 24,3 % v období šetření. (52) Pokud jde o dovozy z Maďarska a Polska, bylo zjištěno, že stejně jako u dovozů, jež jsou předmětem nového šetření, dovážené množství a dumpingové rozpětí byly významné. c) Ceny dumpingových dovozů Bylo tvrzeno, že dovozy pocházející z Maďarska jsou zane- dbatelné, a proto by pro účely kumulace neměly být v (55) Pro určení cenového podbízení vyvážejících zemí byly ana- lyzovány údaje za období šetření. Pro tento účel bylo pro- vedeno porovnání váženého průměru prodejních cen dotyčných vyvážejících zemí s váženým průměrem prodej- ních cen výrobců ze Společenství pro bezešvé ocelové trubky dotyčných druhů. Porovnání cen bylo provedeno 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 343 na základě prodejů prvnímu nezávislému zákazníkovi ve Společenství. Aby byla zajištěna srovnatelnost, byly ceny výrobců ze Společenství a ceny dovážených výrobků podle potřeby upraveny, aby odrážely náklady na dopravu, na úroveň cen ze závodu nebo CIF hranice Společenství. Dovozní ceny byly kromě toho upraveny o marži dovozce, včetně nákladů celního odbavení, manipulačních poplatků, provize, nákladů na financování a zisku na základě dostup- ných informací. Výsledky porovnání prokázaly míry podbízení pro vše- chny dotčené země a vývozce. Vážený průměr míry cenového podbízení vyjádřený v procentech cen výrobců ze Společenství činí: — Česká republika: od 21,2 % do 43,2 % — Maďarsko: — Polsko: — Rumunsko: — Rusko: 25,7 % od 17 % do 21,3 % 25,8 % 41,5 % — Slovenská republika: 17,5 %. 4. Situace výrobního odvětví Společenství (56) Pro jednoduchost jsou výsledky týkající se situace výrob- ního odvětví Společenství, které již byly předloženy v pro- zatímním nařízení, níže znovu uvedeny a potvrzují se pro účel konečného rozhodnutí, protože nebyly stranami zpo- chybněny. a) Kapacita, výroba a míra využití (57) Od roku 1992 do období šetření jedenáct výrobních závodů zastavilo výrobu, což představovalo snížení asi o čtvrtinu celkové výrobní kapacity bezešvých ocelových trubek, která existovala ve Společenství na počátku tohoto období. výrobního Společenství Výroba klesla odvětví z 1 136 640 tun v roce 1992 na 996 036 tun v roce 1995 a 938 184 tun během období šetření. V souladu s tímto podstatným snížením kapacity se ve stejném období zvýšila příslušná míra využití kapacit ze 63,5 % na 75,9 % a klesla zpět na 71,3 %. b) Objem prodejů a podíl na trhu (58) Tržby výrobců ve Společenství klesly z 781 770 tun v roce 1992 na 775 721 tun v roce 1995 a 722 042 tun v období šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Společenství se snížil z 75,2 % v roce 1992 na 72,1 % v roce 1995 a klesl o dalších 4,8 % na 67,3 % během období šetření. c) Prodejní ceny (59) Průměrné jednotkové ceny dotyčného výrobku u výrobců ze Společenství realizované na trhu Společenství, vyjádřené v ECU za tunu, činily 576 v roce 1992, 578 v roce 1995 a 593 v období šetření, což odpovídá celkovému růstu o 3 %. d) Rentabilita (60) Výrobní odvětví Společenství utrpělo během období šetření ze svých prodejů obdobného výrobku finanční ztráty. V letech 1992 až 1994 činily tyto ztráty v průměru 8 %. Zlepšení rentability prodejů následovalo v roce 1995 (–2,1 %) a v období šetření, aniž však bylo dosaženo prahu rentability. Míra rentability se vyvíjela takto: 1992 1993 1994 1995 Období šetření – 7,0 – 12,2 – 7,9 – 2,2 – 0,7 Toto snížení ztrát bylo do značné míry umožněno díky antidumpingovým opatřením platným v tomto odvětví. Pokud by tato opatření neexistovala, bylo by snížení finančních ztrát menší, pokud by k němu vůbec došlo. Kromě toho nastalo mírné zlepšení v době, kdy probíhalo intenzivní úsilí o restrukturalizaci, která vedla mimo jiné k výše zmíněnému uzavírání závodů. Tento vývoj však nestačil k vytvoření takové úrovně výnosů, které by výrobní odvětví Společenství potřebovalo, aby pokrylo své zvyšující se výrobní náklady a vysoké investice do restruk- turalizace, vytvořilo přiměřený zisk, uhradilo ztráty před- chozích let a zajistilo si dlouhodobou životaschopnost. e) Zaměstnanost (61) Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství trvale kle- sala a od roku 1992 do konce období šetření se snížila asi o 35 %, což v absolutních číslech představuje ztrátu asi 2 800 pracovních míst. 5. Konečné závěry týkající se újmy (62) Zkoumání hospodářského výkonu výrobního odvětví Spo- lečenství v uvažovaném období ukázalo, že od roku 1992 do srpna 1996 došlo ke snížení výroby, objemu tržeb a podílu na trhu i ke snížení zaměstnanosti, a to navzdory značnému restrukturalizačnímu úsilí, které bylo zaměřeno na snížení výrobních nákladů. Toto restrukturalizační úsilí a platná opatření umožnila výrobnímu odvětví Společenství zvýšit využití kapacit a zlepšit finanční výsledky, které nicméně zůstaly během období šetření záporné (–0,7 %), tj. pod prahem rentabi- lity, 344 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 a nebyly dostatečné k tomu, aby si výrobní odvětví Spole- čenství zajistilo dlouhodobou životaschopnost. Proto se činí závěr, že během období šetření utrpělo výrobní odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení ve formě snížených tržeb a ztráty podílu na trhu, snížení zaměstnanosti a finančních ztrát. F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST (65) 1. Vliv dumpingových dovozů a) Kumulovaný vliv dovozů z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky (63) Zatímco spotřeba ve Společenství zůstávala relativně sta- bilní, tržní podíl dovozů z České republiky, Maďarska, Pol- ska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky se zvýšil asi o 5,6 procentního bodu z 18,7 % v roce 1992 na 24,3 % v období šetření. Naproti tomu tržní podíl výrobního odvětví Společenství se ve stejném období snížil o 7,9 pro- centního bodu ze 75,2 % na 67,3 %. S ohledem na skuteč- nost, že bylo zjištěno výrazné cenové podbízení u každé vyvážející země, a vzhledem k tomu, že zvýšení podílu dotyčných dumpingových vývozů na trhu se časově sho- dovalo se zhoršením situace výrobního odvětví Společen- ství, činí se závěr, že dovozy z dotčených šesti zemí měly celkově negativní dopad na situaci výrobního odvětví Spo- lečenství. b) Vliv dovozů pocházejících z Chorvatska Dovozy pocházející z Chorvatska byly posuzovány oddě- leně a vzhledem k jejich snižujícím se objemům a podílu na trhu nelze mít za to, že způsobily podstatnou újmu výrobního odvětví Společenství. 2. Vliv jiných faktorů a) Ostatní dovozy zřetelně vyšší než ceny dumpingových dovozů, a nic nena- svědčuje tomu, že by dovozy z třetích zemí, které nebyly předmětem obou šetření, byly dumpingové. Činí se proto závěr, že tyto jiné dovozy měly malý nebo žádný dopad na situaci výrobního odvětví Společenství. b) Všeobecná hospodářská situace Jak bylo uvedeno v prozatímním nařízení, spotřeba Spole- čenství se v roce 1993 snížila z důvodu světové hospodář- ské recese, která postihla zejména odběratele dotyčných výrobků (automobilový průmysl, stavebnictví atd. ). V uve- deném roce dosáhl objem dovozů a příslušný tržní podíl dotčených vyvážejících zemí také nízké úrovně a výrobní odvětví Společenství zaznamenalo nejhorší výsledky z hle- diska prodejů na trhu Společenství, cen a rentability. Na základě toho je zřejmé, že zhoršení na trhu v roce 1993 mělo negativní dopad na situaci výrobního odvětví Spole- čenství. Avšak kromě výjimečné situace v roce 1993 zůstávala spo- třeba v ostatních letech dotyčného období relativně stabilní (1992 a od roku 1994 do období šetření). Tato stabilita však prospěla hlavně dumpingovým dovozům z dotčených zemí, jejichž podíl na trhu se zvyšoval, zatímco tržní podíl výrobního odvětví Společenství se stále snižoval. Vše- obecná hospodářská situace se proto nedá považovat za faktor, který by trvale působil obtížnou situaci, v níž se výrobní odvětví Společenství stále nacházelo. Naopak, vzhledem k značnému racionalizačnímu a restrukturalizač- nímu úsilí výrobců ze Společenství a k ochranným obchod- ním opatřením, která byla v té době v platnosti, se mělo výrobní odvětví Společenství v letech 1995 a 1996 ozdra- vit mnohem zřetelněji a dosáhnout uspokojivějších výsledků. c) Restrukturalizace výrobního odvětví Společenství (66) Někteří vývozci tvrdili, že neuspokojivý výkon výrobního odvětví Společenství v uvažovaném období byl způsoben nikoli vlivem dumpingových vývozů, nýbrž restrukturali- zací, kterou tento průmysl v tomto období prováděl. (64) Někteří vývozci tvrdili, že dovozy z jiných zemí, například z Argentiny, byly uskutečňovány v množství a za cen, které byly újmou výrobnímu odvětví Společenství. Šetření uká- zalo, že tržní podíl u dovozů z jiných třetích zemí, které nebyly předmětem obou šetření, se zvýšil z 4,3 % v roce 1992 na 6,5 % v roce 1995 a 7,7 % v období šetření. Přes- tože se zvyšoval objem těchto dovozů, bylo na základě dostupných statistických údajů zjištěno, že jejich ceny byly Restrukturalizační proces, který výrobní odvětví Společen- ství zavedlo z důvodu nadměrných kapacit, by bezpochyby způsobil určitý pokles produkce, prodejů a zaměstnanosti. Avšak vzhledem k objemu a tržnímu podílu dumpingo- vých dovozů z dotčených zemí a ke zjištěné míře cenového podbízení je zřejmé, že samotné dumpingové dovozy měly významný podíl na podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 345 3. Závěr (67) Ačkoli celosvětová hospodářská recese z roku 1993 a restrukturalizace výrobního odvětví Společenství mohly mít určitý negativní dopad na výkon výrobního odvětví Společenství v dotyčném období, je nutno na základě výše uvedených úvah učinit závěr, že kumulativní vliv dumpin- gových dovozů z České republiky, Maďarska, Polska, Rumunska, Ruska a Slovenské republiky jako takový způ- sobil svým výrazným cenovým podbízením a značným množstvím dumpingových dovozů podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství, a že stávající antidumpin- gová opatření, která jsou předmětem přezkumu, plně nedosáhla zamýšleného účinku. U dovozů pocházejících z Chorvatska, posuzovaných odděleně, nelze mít za to, že způsobily podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společen- ství. Je vhodné poznamenat, že újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství dumpingem by se jen zhoršila, kdyby opatření vztahující se na některé kumulované dovozy měla být zrušena. V Maďarsku a Polsku jsou skutečně k dispo- zici vysoké kapacity pro vývoz do Společenství, protože domácí spotřeba ani vývozy do třetích zemí nemohou další produkci absorbovat. Dále je třeba poznamenat, že kapa- cita v Polsku vzrostla od období šetření asi o 15 %. během období šetření, což představuje pokles podílu na trhu z 1,8 % na 0,7 %, jak je uvedeno v bodu odůvod- nění 51. Během dotyčného období zůstaly vývozy chorvatského výrobce do Společenství hluboko pod úrovní množstev- ního závazku přijatého v roce 1993. Z důvodu válečné situace v Chorvatsku v posledních několika letech byla zařízení pro výrobu bezešvých trubek částečně poškozena a počet pracovníků se výrazně snížil. Z těchto důvodů bylo možno využít jen čtvrtinu teoretické výrobní kapacity, asi 35 000 tun ročně. Výroba dotyčného výrobku poklesla z asi 34 000 tun v roce 1992 na 10 515 tun během období šetření, čímž se snížilo využití kapacit z 97 % na 37 %. Tuzemské prodeje poklesly ve stejném období z 8 000 tun na 2 100 tun a vývozy do zemí mimo Společenství byly zanedbatelné. Neočekává se žádné významné zvýšení objemu vývozu do Společenství a jakékoli cenové podbízení by způsobilo jen omezený dopad v podobě tlaku na ceny nebo bránění zvy- šování cen výrobců ve Společenství. Kromě toho by ros- toucí činnosti obnovy v bývalé Jugoslávii měly zvýšit tuzemské prodeje a soustředit chorvatské vývozy na trhy v této oblasti. Kdyby byla opatření platná pro Chorvatsko zrušena, nezdá se, že by existovala jasně předvídatelná hrozba zvýšení objemů dovozu z Chorvatska. Proto není pravděpodobné, že by se podstatná újma opakovala. G. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY – CHORVATSKO Závěr (68) Maďarsko, Polsko a Chorvatská republika byly předmětem prozatímního přezkumu, který byl iniciován souběžně s novým šetřením, aby byla situace všech dovozů beze- švých trubek do Společenství prozkoumána globálně. Byla zjištěna skutečná újma způsobená dumpingovými dovozy, které byly pro účely určení vlivu posuzovány kumulativně. Proto nebylo třeba dále zkoumat, zda existuje pravděpo- dobnost pokračování nebo obnovení újmy v případě, kdyby stávající antidumpingová opatření vůči dovozům pocházejícím z Maďarska a Polska byla zrušena nebo pozměněna. (70) Pokud jde o Chorvatsko, má se za to, že obnovení újmy v případě zrušení stávajících antidumpingových opatření je nepravděpodobné a že proto za daných okolností nejsou tato opatření již nutná. H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ 1. Úvod Avšak v případě dovozů pocházejících z Chorvatska, které nebyly kumulovány s jinými zkoumanými dovozy, je nutno takový průzkum provést. (69) Po uložení antidumpingových opatření dovozy z Chorvat- ska prudce poklesly z 19 201 tun v roce 1992 na 8 077 tun (71) Vzhledem k tomu, že jak nové antidumpingové šetření, tak předběžný přezkum se vztahují ke stejnému trhu, tj. k trhu Společenství s dotyčnými bezešvými trubkami, zkoumání otázky zájmu Společenství bylo provedeno pro obě šetření společně. Cílem této analýzy bylo určit možný dopad opa- tření a důsledky jejich neprovedení na všechny strany dotčené oběma šetřeními. 346 (72) CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Je třeba v tomto ohledu připomenout, že v bodech odůvod- nění 68 a násl. prozatímního nařízení byly prozkoumány zájmy všech různých stran, včetně výrobního odvětví Spo- lečenství, dovozců / obchodníků a následných průmys- lových odběratelů. Na základě informací dostupných v době prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že neexistuje přesvědčivý důvod, proč by neměly být odstra- něny vlivy újmlivého dumpingu narušujícího obchod. čehož by výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout uspokojivější finanční situace. b) Pravděpodobný vliv neuložení opatření (73) Po vyhlášení prozatímního nařízení nevznesla žádná z dotčených stran připomínky k prozatímním závěrům Komise ohledně zájmu Společenství. Přestože však žádné uživatelské odvětví v průběhu pro- zatímního šetření nespolupracovalo, Komise provedla prů- zkum, aby dokončila analýzu možných dopadů těchto opatření na tato odvětví. V tomto smyslu oslovila stěžova- tele, dovozce a federaci různých zpracovatelských odvětví, která mimo jiné využívají dotyčný výrobek. Na základě těchto zdrojů bylo nalezeno sedm průmyslových odběra- telů a každému z nich byl zaslán ad hoc dotazník. Rele- vantní připomínky nebo odpovědi předložily pouze čtyři společnosti. (75) Ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství v uvažo- vaném období poněkud zlepšila, zůstává neuspokojivá. Kdyby se za těchto okolností antidumpingová opatření nezavedla nebo kdyby nepokračovala, dalo by se očekávat, že by se situace opět zhoršovala, což by se projevilo sní- žením úrovně výroby a míry využití kapacit, ztrátou podílu na trhu, finančními ztrátami a snížením zaměstnanosti. To by dále ohrozilo schopnost vyrábět celou škálu výrobků při konkurenceschopných nákladech. Jak bylo uvedeno v bodu odůvodnění 73 prozatímního nařízení, dotyčné odvětví závisí na přiměřené míře využití kapacit. Toho lze docílit pouze uspokojivou úrovní výroby standardních komerčních trubek nebo trubek pro pře- pravu ropy, které přímo konkurují dumpingovým výrob- kům. Snížení výroby těchto standardních trubek by ohro- zilo výrobu skupin výrobků vyšší kvality, a v důsledku toho životaschopnost celého odvětví bezešvých trubek. Na základě dodatečných informací získaných z těchto odpovědí a s ohledem na neexistenci připomínek k závě- rům obsaženým v prozatímním nařízení lze dospět k nás- ledujícímu závěru. 3. Vliv opatření na dovozce / obchodníky 2. Vliv na výrobní odvětví Společenství a) Pravděpodobný vliv uložení antidumpingových opatření (76) V bodu odůvodnění 74 prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že protože je známo, že dovozci ve Spo- lečenství obecně obchodují se všemi ocelovými výrobky a dotyčné bezešvé trubky představují pouze malé procento jejich obratu, lze očekávat, že by tato opatření měla jen nepatrný vliv na jejich celkovou situaci vzhledem k široké škále výrobků, s nimiž obchodují. (74) Po uložení antidumpingových opatření se dá očekávat, že ceny dovážených výrobků porostou. To se odrazí v poklesu objemů dovozu a snížení nabídky na trhu, což umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit produkci a prodej. Protože nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další při- pomínky, je přiměřené učinit závěr, že antidumpingová opatření budou mít skutečně jen minimální nebo žádný vliv na situaci dovozců / obchodníků dotyčného výrobku. Ceny výrobního odvětví Společenství pravděpodobně do určité míry vzrostou, avšak vzhledem k výše popsaným nadměrným kapacitám a transparentnosti trhu jistě ne do takové míry, jako je úroveň cla. 4. Vliv na průmyslové odběratele Zvýšení objemu výroby výrobního odvětví Společenství by vedlo k vyšší míře využití kapacit a tím ke snížení jednot- kových výrobních nákladů na dotyčný výrobek, v důsledku (77) Jak bylo uvedeno v bodu odůvodnění 71 prozatímního nařízení, pro dotyčný výrobek existuje několik následných odběratelských odvětví, např. strojírenství, přeprava kapa- lin (ropa, plyn, voda atd. ), chemický a petrochemický prů- mysl, elektrárny (včetně jaderných), automobilový průmysl a stavebnictví. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 347 zaslaných připomínek nebo odpovědí Z analýzy zmíněných výše (bod odůvodnění 73) se činí závěr, že dopad zvýšení cen v důsledku uložení nebo pokračování antidumpingových opatření na náklady následných prů- myslových odběratelů by byl nevýznamný. Dále je třeba poznamenat, že nejméně 85 % dumpingo- vých dovozů ze zemí, které byly předmětem jak nového antidumpingového šetření, tak prozatímního přezkumu, se prodává velkým obchodníkům, u nichž se zdá, že využívali dumpingových cen ke zvýšení svých ziskových marží. Pokud obchodníci upraví své marže, aby zohlednili čás- tečně nebo zcela dopad těchto opatření, nemusel by se v jejich prodejních cenách projevit vůbec. Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že případný cenový vliv antidumpingových opatření bude pro následná odběratelská odvětví zanedbatelný. Úroveň potřebná pro odstranění újmy byla vypočítána porovnáním váženého průměru dovozních cen CIF nále- žitě upravených o marži nezávislého dovozce s výše uve- denou nepoškozující cenou výrobců ve Společenství sta- novenou při stejné úrovni obchodu. Výsledky tohoto výpočtu byly vyjádřeny v procentech tohoto váženého průměru hodnoty dováženého zuboží franko hranice Spo- lečenství. Míra potřebná pro odstranění újmy vypočítaná tímto způsobem činí: — Česká republika: — Rumunsko: — Rusko: — Slovenská republika: od 37,4 % do 97,9 % 48,3 % 87,8 % 31 %. Protože nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další při- pomínky, výše uvedené určení míry potřebné k odstranění újmy se potvrzuje. 5. Závěr b) Konečné clo (78) Na základě výše uvedeného se činí závěr, že neexistuje přesvědčivý důvod, proč by neměly být odstraněny vlivy újmlivého dumpingu narušujícího obchod, a že uložení příslušných ochranných opatření a pokračování v nich je v zájmu Společenství. (81) Protože míra potřebná k odstranění újmy zjištěná výše je vyšší než dumpingová rozpětí, která byla vypočtena, konečné antidumpingové clo by mělo být stanoveno v sou- ladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení na úrovni posledně jmenovaných hodnot. Tato cla vyjádřená v procentech cen franko hranice Společenství činí: I. KONEČNÉ CLO 1. Země podléhající novému šetření (79) Je třeba připomenout z bodu odůvodnění 78 a násl. pro- zatímního nařízení, Komise, aby zabránila další újmě, která by byla způsobena dotyčnými dumpingovými dovozy v době do ukončení řízení, rozhodla přijmout antidumpin- gová opatření ve formě prozatímních cel. a) Míra potřebná pro odstranění újmy (80) Pro účely určení, jaká úroveň cla by byla přiměřená pro odstranění újmy, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí dumping, bylo rozhodnuto vypočítat cenu založe- nou na výrobních nákladech výrobců ve Společenství a při- měřené míře zisku. Míra zisku 5 % byla považována za rozumné minimum s ohledem na potřebu dlouhodobých investic a návratnosti, kterou by výrobní odvětví Společen- ství mohlo přiměřeně očekávat v případě, že by nedochá- zelo ke újmlivému dumpingu. — Česká republika: Vítkovice, a. s. : Nová Huť, a. s. : Ostatní dovozy: — Rumunsko: SC Artrom SA: SC Silcotub SA: SC Petrotub SA: SC Republica SA Trade Copany: Ostatní dovozy: — Slovenská republika: Železiarne Podbrezová a. s. : Ostatní dovozy: — Rusko: 5,1 % 5,1 % 28,6 % 9,8 % 9,8 %. 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % Všechny dovozy: 26,8 %. 348 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 2. Země podléhající šetření k přezkumu a) Maďarsko a Polsko dovozu z Chorvatské republiky (viz bod odůvodnění 69) a že za těchto okolností opakování podstatné újmy bez- prostředně nehrozí, nebylo pro Chorvatskou republiku konečné clo určeno. (82) V důsledku zjištění týkajících se Maďarska a Polska, která potvrdila, že navzdory stávajícím opatřením dumping způ- sobil újmu, a vzhledem k tomu, že je v zájmu Společen- ství, aby antidumpingová opatření vůči těmto dvěma zemím zůstala zachována, bylo určeno nové clo. J. KONEČNÁ OPATŘENÍ Úroveň potřebná k odstranění újmy způsobené dovozy pocházejícími z Maďarska a z Polska, vypočtená na základě stejné metody, jaká byla použita pro země podléhající novému šetření, jež byla vysvětlena v bodu odůvodnění 80 výše, činí: — pro Maďarsko: (Csepel Tubes Co. Ltd. , jediný maďarský výrobce) 45,9 % (85) Výše uvedené závěry týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství vyžadují konečná opa- tření, jak pro země podléhající novému šetření, tak pro země, které jsou předmětem šetření k přezkumu, s výjim- kou Chorvatska, pro které by mělo být antidumpingové řízení ukončeno. Tato opatření by měla mít formu valoric- kých cel, jejichž sazby byly stanoveny pro spolupracující společnosti jednotlivě. Naproti tomu pro nespolupracující společnosti by měla být uložena zbytková cla. — pro Polsko: Huta Batory SA: Ostatní: 37,2 % 30,1 %. (86) V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být celní sazba stanovena jako míra potřebná k odstranění újmy nebo jako zjištěné dumpingové rozpětí, podle toho, co je nižší. Dumpingová rozpětí týkající se polského výrobce Huta Batory a jediného maďarského výrobce byly nižší než zjištěná míra potřebná k odstranění újmy, a proto by mělo být clo stanoveno na této nižší úrovni. Pro ostatní polské výrobce je clo omezeno zjištěnou mírou potřebnou k odstranění újmy. (83) Na tomto základě by měla být stávající antidumpingová cla, která činí 10,8 % pro Polsko a 21,7 % pro Maďarsko, nahrazena těmito cly: — Maďarsko: Csepel Tubes Co. Ltd. Ostatní: — Polsko: Huta Batory SA: Ostatní: b) Chorvatská republika 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 %; (84) Na základě závěrů bodu odůvodnění 51 a s ohledem na to, že neexistuje jasně předvídatelná hrozba zvýšení objemů Pokud však jde o Maďarsko, Polsko, Českou republiku, Rumunsko a Slovenskou republiku, s ohledem na speci- fické okolnosti předchozích antidumpingových řízení týkajících se tohoto výrobku, v nichž tyto země podléhaly množstevním omezením nebo celním kvótám, bylo shledáno jako vhodné, aby byly přijaty cenové závazky, které byly nabídnuty, až do určitého množstevního stropu Jinými slovy, stanoveného pro společnosti k odstranění újmy dochází dvěma způsoby: jednak cenovým závazkem platným každoročně pro určité množ- ství nepodléhající clu, jednak valorickým clem pro zbýva- jící množství. jednotlivě. Aby bylo zajištěno, že množství dovozů osvobozené od valorického cla nepřesáhne množství, pro které byl nabíd- nut závazek, toto osvobození by mělo být podmíněno předložením platného výrobního osvědčení celním služ- bám členských států, ve kterém bude jasně uveden výrobce, dotyčný výrobek a podrobnosti vyjmenované v příloze. V případě pochybnosti by měla Komise rozhodnout o plat- nosti osvědčení a přijmout vhodná opatření. (87) Pokud jde o Rusko, Komise zkoumala nabídku společného závazku tří ze šesti společností, které se v průběhu šetření přihlásily, a zvažovala možnost, že by tito ruští výrobci mohli využít obdobné formy závazku jako výrobci v při- družených zemích. Tato nabídka však nebyla přijatelná, protože neobsahovala nutné záruky ze strany ruských orgánů, že umožní přiměřené sledování, zejména pokud jde o práh pro osvobození od cla. Za těchto okolností by mělo být uloženo valorické clo na úrovni, která byla sta- novena jako konečná. 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 349 Rada nicméně konstatuje, že opatření vůči Rusku by mohlo být upraveno, kdyby došlo k takové změně okolností, že by byly splněny podmínky pro akceptaci závazku. nařízení, aby částky zajištěné formou prozatímního cla uloženého v souladu s nařízením Komise (ES) č. 981/97 na dovozy dotyčného výrobku pocházející z Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky byly uvol- něny. K. VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA U ZEMÍ PODLÉHAJÍCÍCH NOVÉMU ŠETŘENÍ (88) S ohledem na okolnosti tohoto šetření, tj. změnu formy a povahy konečných opatření ve srovnání s prozatímními valorickými cly uloženými na dovozy z České republiky, Rumunska a Slovenské republiky, a stávající závazky pro dovozy z Maďarska, Polska a Chorvatské republiky, Rada je toho názoru, že není vhodné vybírat prozatímní cla. Rada proto rozhodla v souladu s čl. 10 odst. 2 základního (89) Komise konzultovala poradní výbor ohledně přijetí těchto závazků a vzhledem k tomu, že byly vzneseny námitky, zaslala zprávu o těchto konzultacích Radě. Protože Rada nerozhodla proti přijetí těchto závazků, nabídnuté závazky byly přijaty v souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení rozhodnutím Komise 97/790/ES (1), L. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu následujících výrobků pocházejících z Maďarska, Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky: a) bezešvé trubky ze železa nebo nelegované oceli, používané pro ropovody a plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (v současné době kódů KN 7304 10 10 a 7304 10 30); b) bezešvé trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené nebo válcované za studena, jiné než přesné trubky (v současné době kódu KN 7304 31 99); c) ostatní trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, jiné než se závity nebo než vhodné k řezání závitů, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (v současné době kódů KN 7304 39 91 a 7304 39 93). 2. Sazby konečné antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou tyto: Země Výrobce Celní sazba (v %) Doplňkový kód TARIC Maďarsko Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidaci) Polsko Rusko Česká republika Ostatní Huta Batory SA Huta Andrzej SA Huta Czestochowa Huta Jednosc SA Ostatní Všechny společnosti Vítkovice, a. s. Nová Huť, a. s. Válcovny trub Chomutov, a. s. Ostatní 36,5 % 36,5 % 7,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 30,1 % 26,8 % 5,1 % 5,1 % 28,6 % 28,6 % 8717 8900 8476 8719 8482 8493 8900 8058 8463 8464 8900 (1) Úř. věst. L 322, 25. 11. 1997, s. 63. 350 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 Země Výrobce Celní sazba (v %) Doplňkový kód TARIC Rumunsko Artrom SA Silcotub SA Petrotub SA Republica SA Ostatní Slovenská republika Železiarne Podbrezová, a. s. Ostatní 9,8 % 9,8 % 9,8 % 9,8 % 38,2 % 7,5 % 7,5 % 8059 8467 8468 8469 8900 8060 8900 3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel. Článek 2 1. Dovozy uvedených výrobků jsou osvobozeny od antidumpingových cel stanovených v čl. 1 odst. 1, pokud je výrobek vyroben a prodán na vývoz do Společenství jednou ze společností vyjmenovaných v odstavci 4, jejichž závazky byly přijaty Komisí, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4. 2. Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu je osvobození od cla podmíněno předložením platného originálu výrobního osvědčení vydaného jednou ze společností vyjmenovaných v odstavci 4 příslušným celním orgánům členských států. Toto výrobní osvědčení musí splňovat požadavky na taková osvědčení stanovené v závazku přijatém Komisí, přičemž hlavní prvky takového osvědčení jsou vyjmenovány v příloze. 3. Výrobní osvědčení zmíněné v odstavci 2 musí být předloženo do tří měsíců od data vydání. Množství předložené celním orgánům členských států pro dovoz do Společenství bez antidumpingového cla nesmí překročit množství stanovené v tomto osvědčení. Jestliže je množství stanovené v tomto osvědčení překročeno, přebytek podléhá clu a musí být prohlášen pod příslušným doplňkovým kódem TARIC uvedeným v čl. 1 odst. 2. 4. Dovozy s výrobním osvědčením se prohlašují pod těmito doplňkovými kódy TARIC: Země Výrobce Doplňkový kód TARIC Maďarsko Polsko Csepel Tubes Co. Ltd. (v likvidaci) Huta Batory SA Huta Andrzej SA Huta Czestochowa Huta Jednosc SA Česká republika Válcovny trub Chomutov, a. s. Rumunsko Artrom SA Silcotub SA Petrotub SA Republica SA Slovenská republika Železiarne Podbrezová, a. s. 8521 8517 8518 8519 8520 8507 8508 8509 8514 8515 8516 11/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 351 Článek 3 Ve zprávách členských států Komisi podle čl. 14 odst. 6 nařízení (ES) č. 384/96 bude pro každé propuštění do volného oběhu uveden rok a měsíc dovozu, kódy KN, TARIC a doplňkový kód TARIC, druh opatření, země původu, množství, hodnota, antidumpingové clo, členský stát dovozu a případně pořadové číslo výrobního osvědčení. Nařízení (EHS) č. 1189/93 se zrušuje. Článek 4 Článek 5 Antidumpingové řízení týkající se dovozů dotyčného výrobku z Chorvatska se zastavuje. Částky zajištěné formou prozatímních antidumpingových cel uložených v souladu s nařízením Komise (ES) č. 981/97 na dovozy dotyčného výrobku pocházející z Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky se uvolňují. Článek 6 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 7 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 17. listopadu 1997. Za Radu Předseda J. -C. JUNCKER 352 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 26 PŘÍLOHA Hlavní prvky výrobního osvědčení (1) uvedeného v čl. 2 odst. 2 a) Číslo osvědčení. b) Identifikační značka prokazující, zda jde o originál osvědčení. c) Datum ukončení platnosti osvědčení. d) Tento text: „Výrobní osvědčení vydané (jméno společnosti) podle čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2320/97 pro vývoz některých bezešvých ocelových trubek do Evropského společenství pod doplňkovým kódem TARIC xxxx. “ Jméno a plná adresa společnosti a případně identifikační číslo, jako např. národní identifikační číslo zapsaných společností. Jméno a plná adresa zákazníka společnosti ve Společenství, který zboží dováží, nebo jméno a plná adresa nezávislého obchodníka mimo Společenství, který zboží vyváží. e) f) g) Číslo faktury společnosti, k němuž se výrobní osvědčení vztahuje. h) Přesný popis zboží včetně těchto údajů: — popis výrobku dostatečný k jeho identifikaci, který musí být totožný s popisem výrobku na faktuře, — kód KN, — množství (v tunách). i) Jméno zástupce společnosti odpovědného za vydání osvědčení a toto podepsané prohlášení: „Já, níže podepsaný, osvědčuji, že prodej zboží, na které se vztahuje toto osvědčení, pro vývoz do Evropského společenství se uskutečňuje v rozsahu a za podmínek závazku učiněného (jméno společnosti) a v rámci množství pro dovoz do Společenství osvobozený od antidumpingového cla, jak je povoleno na základě závazku, který přijala Komise podle rozhodnutí 97/790/ES. Prohlašuji, že údaje uvedené v tomto osvědčení jsou úplné a správné. “ j) Místo vyhrazené pro příslušné orgány Společenství. (1) Podle závazku nabídnutého a přijatého Komisí budou údaje v každém poli osvědčení ve čtyřech jazycích: v jazyce země výrobce, v anglickém, francouzském a německém jazyce