title: Proposal for a Council Regulation (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of patato starch

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 11,11. 1997 COM(97) 576 final 97/0300 (CNS) REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL on the quota system for the production of potato starch Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato'starch (presented by the Commission) REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL ON THE QUOTA SYSTEM FOR THE PRODUCTION OF POTATO STARCH 1. INTRODUCTION: The need for the Report Article 3(1} of Council Regulation (EC) No 1868/941 stipulates that on or before 3! October 1997 the Commission must present to the Council' a report on the aliocLtion cf quota within the Community, accompanied if necessary by appropriate proposals. The report must take account cf the development of the potato-starch market as well as that of the cereal-starch market. Article 3(2) of Council Regulation (EC) No 186S/94 stipulates that on or before 30 November 1997 and thereafter at three-yearly intervals the Council, acting on the basis of Article 43 cf the Treaty, must allocate quota between. Member States on the basis of the report referred to in Article 3(1). Quotas were established for the 1995/96, 1996/97 and 1997/98 marketing years for the following Member States: Denmark, Germany, Spain, France and the Netherlands. The expansion of the Union on 1 January 1995 required the amendment of Regulation (EC) No ÎS68/942 so as to grant quotas to Austria, Finland and Sweden, the three new Member States ai2 being potato-starch producers. 2. The quota system Council Regulation (EEC) No 1543/93 fixing the amount of the premium paid to producers of potato starch during the 19=93/94, 1994/95 and 1995/96 marketing years3 provided for the Council to decide what measures to take if the production of potato starch within the Community exceeded 1. 5 million tonnes in the 1993/94 or 1994/95 marketing year. Production in 1993/94 did in fact exceed that figure. As a result the Council decided, in July 1994, to introduce a quota system for the production cf" potato starch so as to restrict the amount of Community potato-starch production eligible for Community aid, while taking account of the fact that the potato starch sector is not subject to the restrictions on production, and in particular set-feside, applying in the cereals sector. In addition, the product does not come under thz support system for producers of certain arable crops. OJNoL197, 30. 7. 1994, p. 4. Regulation (EC) No 1863/95 (OJ No L 179, 29. 7. 1995, p. 1). OJNoL154, 25. 6. 1993, p. 4. Originally, quotas were allocated to producer Member States in the Community of 12 on the basis of the average amount of starch produced by those countries during the 1990/91, 1991/92 and 1992/93 marketing years for which a premium had been paid; the quotas were subject to a proportional adjustment so as to obtain a total Community quota of 1. 5 million tonnes. One exception was Germany, for which the selected reference period was 1992/93 because of restructuring of agricultural production in the new Lander as a result of unification. In addition, the Council deemed it necessary to increase the quantity resulting from the choice of that reference period (501 717 tonnes) by 90 000 tonnes. Also, an additional reserve of 110 000 tonnes was created for Germany to cover production in 1996/97 in that country resulting from irreversible investments made before 31 January 1994. Lastly, the Council decided to grant a quota of 2 000 tonnes to Spain after that country was also judged to be a starch producer. The total amount of quotas allocated to the Community of 12, taking account of the German reserve, was a maximum 1 702 000 tonnes compared to the quota of 1 500 000 tonnes initially proposed by the Commission. For the Community of 15, the quota system was expanded to cover Austria, Finland and Sweden on the basis of the quantity of potato starch produced by undertakings in the new Member States during the 1993 calendar year for which state aid was paid. However, in 1995 the Council decided to increase by 11000 tonnes the Commission's initial proposal; this made the total amount of Community quotas for the enlarged Union 1 759 750 tonnes without the German reserve and a maximum 1 869 750 tonnes with it. The resulting total national quotas were distributed by each Member State to existing starch-producing undertakings for use in the 1995/96, 1996/97 and 1997/98 marketing years. Where necessary, account was taken of investments carried out by the undertakings before 31 January 1994. The purpose of the system is solely to cover potato starch production eligible for Community assistance; starch obtained without assistance (for example, as a by-product) is excluded from the quota system. The management tools in force before 1992 have been retained under the quota system, having been adapted to take account of the CAP reform. They are: the minimum potato price: This price is equivalent to the price of cereals, in particular maize (indicative October price); the price has fallen at the rate set by the reform, so that, after agrimonetary correction, it was ECU 209. 78 per tonne of potato starch from 1 July 1995 on. the compensatory payment to farmers. This is granted to producers of potatoes intended for starch production. It is applied to the quantity of potatoes required to produce one tonne of starch and was set at ECU 86. 94 on the same date. the special starch producer's premium: Introduced about 20 years ago, the premium was set at ECU 22. 25 per tonne of starch; it is paid to starch-producing undertakings for the quantity of starch corresponding to their quota provided that the minimum price is paid to the farmer. It was intended to offset certain structural disadvantages in the starch industry, in particular special anti-pollution investments, the lack of by-products and the seasonal nature of production. The rules also include a compulsory system of cultivation contracts between potato growers and starch producers. The compensatory payment and the starch-producer's premium are only granted within the strict quota limit, with the exception of a 5% degree of flexibility allowing a starch producer to exceed his quota by a maximum of that percentage provided that the quota for the following marketing year is reduced accordingly. Lastly, any starch produced in excess of quota, plus the 5% flexibility, must be exported as such from the Community before 1 January of the following marketing year without being ehgible for any compensation, premium or export refund. The Commission's detailed implementing rules are set out in Regulation (EC) No 97/954 which explains various matters, such as the subject of cultivation contracts, the minimum starch content, verification and penalties relating to h, rules relating to exports without refund and penalties for non-compliance, rules applicable to mergers, changes of ownership and the commencement or termination of commercial activities by starch-producing undertakings. 3. Operation of the quota system: report and rliture prospects 3. 1. Report on 1995/96 and 1996/97 marketing years OJ No L 16, 24. 1. 1995, p. 3. Table 1 shows quotas allocated and production during the 1995/96 and 1996/97 marketing years. Table 1 Quotas and starch production for which aid was 2ranted {tonnes) Member State Basic quota Production 1995/96 Available quota 1996/97 Production 1996/973 Denmark 178 460 154 312 178 460 183 1142 498 067 250 967 543 9052 29 412 54 8512 46 470 591 717 104 5541 2 000 281 516 532 709 49 100 54 577 63 900 } 710 0052 269 704 535 2892 48 100 57 3152 58 720 Germany. quota. reserve 96/97 Spain France 591 717 110 OOO1 2 000 281 516 Netherlands 538 307 49 100 54 750 63 900 Austria Finland Sweden Sub-total (without reserve) Reserve TOTAL 1 759 750 1 577 984 1 753 979 110 000 104 554 1 869 750 1 577 984 1 858 533 1 862 247 Expenditure ECU 177. 1 million ECU 205 million* 104 5541 out of 110 000 were allocated. Including the maximum 5% flexibility, not including quantities exported without refund. Including German reserve. Source: Member State communications. Estimate based on 1997 budget year expenditure up to August 1997. During the 1995/96 marketing year overall production was below the quota level (90%) as a result of average to poor weather conditions. At Member State level, the Netherlands exceeded the quantity of starch produced under Annex II to Regulation (EC) No 97/95 by 1. 046%, still less than the maximum 5% allowed under the flexibility clause in Article 6(2) of Regulation (EC) No 1868/94, and Finland exceeded it by 0. 184%. In the 1996/97 marketing year total production was 0. 2% above the overall quota (including the German reserve and corrected to take account of the overruns in 1995/96); quotas were exceeded in Denmark, Germany, Finland and the Netherlands. In the other producer Member States there was an increase which stayed within the quota limit. This was the result of particularly good weather conditions in summer 1996 which increased per hectare potato yields and also increased potatoes' average starch content. In 1996/97 some starch-producing undertakings which had exhausted their quotas even after partly using up the 5% flexibility, chose to export quantities of starch without refund and without compensation or premium before 1 January 1998 (Germany 11118 tonnes, Finland 3 048 tonnes). 3. 2. Treatment of the German reserve For the 1996/97 marketing year Germany was authorised to use the reserve of up to 110 0001 on condition that: its initial quota was fully allocated in accordance with Article 2 of Regulation (EC) No 97/95 no later than 8 March 1995, the sub-quotas which became available after 8 March as a result of the cessation of trading were fully utilised before 31 March 1996, the reserve was used only in respect of irreversible investments made before 31 January 1994 in conformity with the conditions laid down. On the basis of information supplied by the German authorities, the Commission had no reason to doubt that the conditions had been satisfied. Taking account of these now completed investments the German authorities distributed an additional quota of 104 554 tonnes of starch. In fact, the starch-producing undertakings concerned produced more starch in 1996/97 than their basic quota plus the quantities allocated from the reserve. 3. 3. Development of the cereal and non-cereal starch market The starch product industry covers three main activities: maize starch, wheat starch and potato starch. Apart from those three production sources, there are the following forms of production for special and marginal applications: rice starch (using broken rice), barley starch in Sweden and Finland, which is in decline to the benefit of wheat starch, and, to a lesser extent (for experimental research) oats starch. The industry manufactures unprocessed and modified starches, hydrolysis products (glucose) and products produced after the crystallisation, isomerisation and fermentation of hydrolysates. It remains to be seen to what extent the allocated quota quantities can be absorbed by the cereal and potato starch market, which has been expanding by some 2-3% per year. Industry sources state that there were no difficulties in the 1995/96 marketing year in selling at relatively high prices and relatively low year end stocks. During the 1996/97 marketing year cereal and potato starch availability was greater than in the previous year (potato starch: some 30 000 tonnes more) and this led to a levelling-off of prices. Larger quantities of the starches were exported with refund: 385 000 tonnes of unprocessed non-cereal starch (67% more than in 1995/96) and 400 000 tonnes of cereal-based starch and glucose (40% more than in 1995/96). However, these quantities were lower than those exported during the 1994/95 marketing year tonnes of cereal (394 000 starch/glucose). tonnes of non-cereal starch and 588 000 Table 2 Non-cereal and cereal starch exports (unprocessed product ('000 t) equivalent) Non-cereal starch Maize/wheat starch Total 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 354 394 232 384 458 588 300 417 812 982 532 801 Table 3 shows actual production of non-cereal and cereal starch and thç quantities forecast for future years. Table 3 Production of cereal and non-cereal starch (million tonnes) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 3. 4 1. 5 3. 6 1. 6 3. 6 1. 7 3. 6 1. 8 3. 7 2. 2 0. 05 0. Ô5 0. 05 0. 05 0. 05 1. 7 1. 5 1. 73 23 1. 9 6. 65 6. 75 7. 05 7. 45 7. 85 3. 4 2. 2 0. 05 1. 92 7. 55 25. 6 22. 2 24. 1 26. 8 24. 2 25,2 Maize1 Wheat1 Barley/oats Non-cereal TOTAL Proportion of non- cereal starch as a % 1 2 Source: AAC (Association des Amidonneries de Céréales de l'TJE). Assuming no change for quota system. Including non-quota production, in particular production losses not incurred. Table 3 shows that production of non-cereal starch as a proportion of cereal starch went from 24. 1% in 1995/96 to 26. 8% in 1996/97. In future marketing years the proportion of non-cereal starch, assuming no change in quotas, should show a slight levelling-off in view of the likely increase in starch production based on wheat. 3. 4. 5% flexibility This is a flexibility of 5% in excess of the quota granted to starch-producing undertakings on condition that the quota for the following marketing year is reduced accordingly. Proposals to improve the clause have been put by the trade, mainly consisting in an increase in the percentage. In 1995/96, a small number of undertakings used this facility, whereas in 1996/97 a larger number used it for a total of about 24 000 tonnes (1. 3% of the total quota). In 1995/96 no undertaking exceeded 105% of its quota. In 1996/97, four undertakings out of 16 did so, albeit for small quantities (a total of about 14 000 tonnes). 3. 5. Agenda 2000 The Commission has just proposed an adjustment to the cereal prices and compensation arrangements as part of its Agenda 2000 proposals. It is also proposing to maintain the set-aside instrument, but at a level of 0%. Since the non-cereal starch price and compensation arrangements have always been governed by the basic cereals Regulation (link to maize), the adjustment of those arrangements will follow the measures taken for maize as part of the Agenda 2000 decisions. 4. CONCLUSION In view of the arguments put forward in this report, particularly with regard to the equilibrium in the internal cereal/non-cereal starch market coupled with the exports in the period under review, the Commission recommends no change in the size of quotas and renewal for three years of the current quotas as resulting from Regulation (EC) No 1868/94, except in the case of Germany whose reserve should be definitively included at a volume of 104 554 tonnes, thereby setting the new German quota at 696 271 tonnes. However, if a disequilibrium occurs in the next three-year period between non-cereal starch production and outlets for it in the internal market, thus causing an appreciable increase in quantities exported with refund, the Commission reserves the right to propose to the Council an adjustment in the prevailing quotas. where the percentage and rules of application of the flexibility clause are concerned, the commission also recommends no change, particularly since the improvement proposed by the trade is likely to lead to a maximising of production and therefore to an additional quantity for sale on a market already relatively saturated. 10 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato starch 11 1. EXPLANATORY MEMORANDUM The purpose of this Regulation is to amend Regulation (EC) No 1868/94 so as to allocate the three-year quota between starch producer Member States for the 1998/99, 1999/2000 and 2000/01 marketing years on the basis of the Commission's report to the Council on the quota system for potato starch. This Regulation renews the existing quotas for three years, taking account of the definitive inclusion in the quota for Germany of the reserve of 104 554 tonnes referred to in the original second subparagraph of Article 2(1) of Regulation (EC) No 1368/94. Where necessary, any amounts utilised in excess of quota by starch producers in the Member States under the flexibility clause in Article 6(2) during the 1997/98 marketing year will be taken into account. 12 Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato starch THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Articles 42 and 43 thereof, Having regard to the proposal from the Commission5, Having regard to the opinion of the European Parliament6, Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee7, Whereas Article 2 of Council Regulation (EC) No 1868/948 of 27 July 1994, as last amended by Regulation (EC) No 1863/959, fixes the potato starch quotas for producer Member States for the 1995/96, 1996/97 and 1997/98 marketing years; Whereas Article 3(2) of Regulation (EC) No 1868/94 provides that the Council must allocate the three-year quota between the producer Member States on the basis of the Commission's report to the Council; whereas, to that end, the existing quotas should be renewed for three years taking account of the definitive inclusion in the quota for Germany of the reserve of 104 554 tonnes referred to in the second subparagraph of Article 2(1) of that Regulation; Whereas the producer Member States should allocate their quotas for a period of three years between all undertakings producing potato starch on the basis of the quotas used for the 1995/96 marketing year, with the exception of Germany, for which account will be taken of the quota transfers resulting from mergers and supplementary quota allocations from the reserve made in 1997/98; Whereas calculation of the sub-quotas to be used for each undertaking producing potato starch will take account of the possible use of the flexibility clause during the 1997/98 marketing year, OJNoC OJNoC OJNoC OJ No LI 97, 30. 7. 1994, p. 4. OJNoL179, 29. 7. 1995, p. 1. 13 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Article 2 of Regulation (EC) No 1868/94 shall be replaced by the following: "Article 2 1. The following producer Member States are hereby allocated quotas for the production of potato starch within the following limits for the 1998/99, 1999/2000 and 2000/01 marketing years: Denmark Germany Spain France Netherlands Austria Finland Sweden 178 460 tonnes 696 271 tonnes 2 000 tonnes 281 516 tonnes 538 307 tonnes 49 100 tonnes 54 750 tonnes 63 900 tonnes 1 864 304 tonnes. 2. Each producer Member State shall allocate the quota referred to in paragraph 1 to undertakings producing potato starch for use in the 1998/99, 1999/2000 and 2000/01 marketing years on the basis of the sub-quotas used for the 1995/96 marketing year, with the exception of Germany, for which account shall be taken of transfers of sub-quotas as a result of mergers and of additional allocations of sub-quotas from the reserve made in 1997/98. The sub-quotas used for each undertaking producing potato starch shall be adjusted to take account of any amount utilized in excess of quota during the 1997/98 marketing year under Article 6(2). " Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President 14 FINANCIAL STATEMENT BUDGET HEADING: Bl - 1021 APPROPRIATIONS: ECU 182. 6 million 2. TITLE: Council Regulation amending Regulation (EC) No 1868/94 establishing a quota system in relation to the production of potato starch. LEGAL BASIS: Articles 42 and 43 of the Treaty AIMS: 'lb allocate the three-year quota between potato starch producing Member States for 1998/99, 1999/2000 and 2000/2001. FINANCIAL IMPLICATIONS 5. 0 5. 1. EXPENDITURE - CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTION) - NATIONAL AUTHORITIES - OTHER REVENUE - OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL 5. 0. 1 5. 1. 1 5. 2 ESTIMATED EXPENDITURE ESTIMATED REVENUE METHOD OF CALCULATION: PERIOD OF 12 MONTHS (ECU million) CURRENT FINANCIAL YEAR (98) (ECU million) FOLLOWING FINANCIAL YEAR (99) (ECU million) 205. 4 2000 ECU million 205. 4 2001 ECU million 205. 4 2002 ECU million 2003 ECU million Potato starch premium: Compensatory payment: I 864 304 1 x ECU 22. 25/t x 1. 009 (DR) I 864 304 t x ECU 86. 94/t x 1. 009 (DR) ECU 41. 9 million ECU 163. 5 million ECU 205. 4 million Payments will commence in 1999. 6. 0 6. 1 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? 6. 2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? OBSERVATIONS: The measure is restricted to the years 1998/99, 1999/2000 and 2000/2001 YES/NO YES/NO YES/NO YES/N© 15 ISSN 0254-1475 COM(97) 576 final DOCUMENTS EN 03 08 10 Catalogue number : CB-C0-97-592-EN-C ISBN 92-78-26901-8 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2243/97, annettu 11 päivänä marraskuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit


title: Verordening (EG) nr. 2247/97 van de Commissie van 11 november 1997 houdende vaststelling van eenheidswaarden voor de bepaling van de douanewaarde van bepaalde aan bederf onderhevige goederen

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2244/97 of 11 November 1997 fixing representative prices and additional import duties in the poultrymeat and egg sectors and for egg albumin, and amending Regulation (EC) No 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat
representative price


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2243/97 of 11 November 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables


title: VERORDENING (EG) Nr. 2243/97 VAN DE COMMISSIE van 11 november 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit


title: Ehdotus neuvoston direktiiviksi asetuksessa (EY) N:o 950/97 tarkoitettujen yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelosta (Tanska)

eurovoc_concepts:
Denmark
aid system
farm income
island region
less-favoured agricultural area

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •k tr * ù* Hryssd. I I. I I. I W7 K()M(<>7) 575 lopnll 97/0308 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI asetuksessa (EY) N:o 950/97 tarkoitettujen yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelosta (Tanska) (komission esittämä) PERUSTELUT Tanskan hallitus on toimittanut komissiolle asetuksen (EY) N:o 950/97 25 artiklan mukaisesti luettelon saarista, jotka voivat esiintyä yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelossa, sekä näiden saarien ominaisuuksia koskevat tiedot. Saarilla sijaitsevat Tanskan osat kärsivät pysyvistä luon non hai toista ja maantieteellisistä haitoista, jotka aiheuttavat korkeampia tuotanto- ja kuljetuskustannuksia. Tanskan viranomaisten arvion mukaan lisäkustannukset ovat yli 0,98 miljoonaa ecua, mikä estää näiden alueiden maanviljelijöitä saamasta tuotteistaan samantasoisia tuloja kuin muilla jäsenvaltion alueilla vastaavanlaista viljelyä harjoittavat viljelijät. Alueet tulee rajata neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisesti; kyseisessä direktiivissä sallitaan saarialueiden luokittelu erityisistä haitoista kärsiviksi epäsuotuisiksi alueiksi välttämätöntä viljelytoiminnan joilla luonnonympäristön turvaamiseksi. ylläpitäminen artikla), (25 on Pienet maataloustulot ovat tunnusomaisia näille epäsuotuisille maatalousalueille. Saariluontonsa ja kansallista keskitasoa alhaisemman maataloustulonsa (87 - 90 prosenttia) perusteella 30 Tanskan saarta ovat tällaisia alueita ja niiden maatalousmaan määrä on noin 23350 hehtaaria. Edellä mainittujen suhdelukujen perusteella niiden osuus kyseisen valtion käytössä olevasta maatalousmaasta (KMM) on 0,84 prosenttia. Erityisistä haitoista kärsivien alueiden määrä ei ylitä yhteisön sääntelyssä säädettyä neljää prosenttia kansallisesta viljelyalasta (1,1 prosenttia). Tasaushyvitykseen liittyviä menoja koskeva yhteisön tuki (arviolta 0,25 miljoonaa ecua vuodessa) otetaan huomioon osana tavoitteelle 5 a varattua kokonaissummaa ja asetuksen (EY) N:o 950/97 mukaisesti hyväksyttävien toimenpiteiden osalta asetuksen (EY) N:o 1025/94 soveltamiseksi laadittuja tukihakemuksia koskevia arvioita. rakennerahastojen NEUVOSTON DIREKTIIVI annettu asetuksessa (EY) No 950/97 tarkoitettujen yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelosta (Tanska) (Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta 20 päivänä toukokuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 950/97' ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, sekä katsoo, että saarilla sijaitsevat Tanskan osât kärsivät pysyvistä luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista, jotka aiheuttavat korkeampia tuotanto- ja kuljetuskustannuksia ja estävät näiden alueiden maanviljelijöitä saamaan sadostaan samanlaista elintasoa kuin muilla jäsenvaltion alueilla vastaavanlaista viljelyä harjoittavat viljelijät, Tanskan hallitus ott toimittanut komissiolle asetuksen (EY) N:o 950/97 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti liittää yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luetteloon, sekä tiedot näille alueille tyypillisistä erityispiirteistä, luettelon saarista, jotka voitaisiin määriteltäessä yhteisön epäsuotuisiin alueisiin rinnastettavia erityishaitoista kärsiviä ja asetuksen (EY) N:o 950/97 25 artiklassa tarkoitettuja alueita otetaan huomioon kaikki kokonaispinta-alaltaan enintään 600 neliökilometrin suuruiset pienet saaret, joiden luonnonoloista on osoituksena kansallista keskitasoa alhaisempi epäsuotuisista maataloustulo, näin määriteltyjen alueiden kokonaispinta-ala ei ole yli neljä prosenttia kyseisen jäsenvaltion kokonaispinta-alasta, ja Tanskan hallituksen komissiolle alueen ilmoittamien edellä mainittujen tunnuslukujen laji ja taso vastaa asetuksen (EY) N: o 950/97 25 artiklassa tarkoitettujen erityisistä luonnonhaitoista kärsivien alueiden tunnuspiirteitä, lajin määrittelemiseksi 1 EY VL N:o L 142, 2. 6. 1997, s. 1 i ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Luettelo Tanskan epäsuotuisista maatalousalueista on tämän direktiivin liitteenä ja nämä alueet on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 950/97 25 artiklassa tarkoitettujen yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luetteloon. 2 artikla Tämä direktiivi on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M EPÄSUOTUISIKSI ALUEIKSI EHDOTETUT TANSKAN SAARET Danske 0 er Saaren nimi Landarcaler Pinta-ala km Landbrugsarealer KMM ha 1 SAMS0(1) 2LAES0 3 FAN0 (3) Välisumma: 3 pääsaarta 4 AGERS0 (4), mukaan lukien Egholm 5 ANHOLT 6 ASK0, mukaan lukien Lilleo 7 AVERNAK0 8 BARS0 9 BIRKHOLM 1OBJ0RN0 11BAAG0 12DREJ0 13 EGHOLM [Nordjyllands amt. ] (*). 14ENDELAVE 15 FEJ0 (5), mukaan lukien SKAL0 16FEM0(5) 17 FUR (2) 18HJARN0 19HJORT0 20 LY0 21MAND0(3) 22 NEKSEL0 23OM0 24OR0 24SEJER0 26 SKAR0 27 STRYN0 28TUN0(1) 29VEN0(2) 30 AAR0 Välisumma: MUUT SAARET HAETTU KOKONAISMÄÄRÄ TANSKA YHTEENSÄ HAETTU EPÄSUOTUISIKSI ALUEIKSI (%) 114,3 113,8 55I8 283,9 7,83 22,37 3,88 5,85 2,66 0,92 1,50 6,23 4,28 6,00 13,08 16,00 11,38 22,29 3,21 0,90 6,05 7,63 2,23 4,52 15,02 12,37 1,97 4,88 3,52 6,46 5,68 7 8 3T 2 466 929 11 226 7Ö9~ 4 215 289 232 84 158 566 235 448 800 1424 1009 1100 287 90 371 547 214 337 1200 557 112 340 270 372 150 199 482,6 43 076,7 1,1% I 12 120 23 346 2 770 000 0,84% [ 2 4 prosenttia 43 077 km :stä = 1 723 km 2 (*) Saaret samassa saaristossa sr RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus: neuvoston direktiivi asetuksessa (EY) N:o 950/97 tarkoitettujen yhteisön epäsuotuisten maatalousalueiden luettelosta (Tanska) 2. BUDJETTIKOHTA (vuoden 1996 nimikkeistö) Momentti B2-100 Alamomentit B2-1001 B2-1002 Rakenteelliset toimet, EMOTR:n ohjausosasto, yhteisön tukikehys. Tavoite 5 a (tavoitetta 1 ja 5 b lukuun ottamatta) Tavoite 5 a (sisältyy tavoitteeseen 5 b) 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 42 artikla. Neuvoston asetus (EY) N:o 950/97. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS Tavoitteet Ehdotuksen tarkoituksena on rajata Tanskassa asetuksen (EY) N:o 950/97 25 artiklassa tarkoitetut erityisistä haitoista kärsivät alueet. Näiden alueiden rajaaminen on välttämätöntä erityisesti asetuksen (EY) N:o 950/97 17-19 artiklassa tasaushyvitysten myöntämiseksi ja lampaan- ja vuohenkasvatusta eräillä epäsuotuisilla alueilla koskevien erityistukien myöntämiseksi asetuksen (ETY) N:o 1743/91 mukaisesti. luon non haittoja koskevien tarkoiteltuja Kesto Rajausehdotuksella ei ole aikarajaa, koska epäsuotuisten alueiden luonnonolosuhteista johtuvat haitat ovat pysyviä. 5. MENOJEN LUOKITUS Muut kuin pakolliset menot Jaksotetut määrärahat 6. MENOLAJI I G Tukikelpoisiin julkisiin menoihin saatavan osarahoituksen osuudeksi arvioidaan 25 prosenttia nykyisen sääntelyn perusteella sekä ajanjaksoksi 1994-1999 laadittujen "5 a"-menoja yleensä koskevien arvioiden mukaisesti ja erityisesti sovellettaessa asetusta (EY) N:o 950/97, asetuksen (EY) N:o 1025/94 toteutuneiden arvioiden mukaisesti. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Ehdotuksessa rajataan 23 346 hehtaarin suuruinen käytössä oleva maatalousmaa (KMM), josta Tanskan maatalousministeriön arvion mukaan 8 294 hehtaaria ja lisäksi 5 985 kotieläinyksikköä ovat oikeutettuja asetuksen (EY) N:o 950/97 17-19 artiklassa tarkoitettuun tasaushyvitykseen. Tanskan arvion mukaan keskimääräinen tuki on 75 ecua/hehtaari ja 60 ecua/kotieläinyksikkö. johtuvien tukikelpoisten julkisten menojen, jotka Tasaushyvitysjärjestelmän soveltamisesta jakautuvat tavoitteeseen 5 b sisältyvän tavoitteen 5 a (0,245 miljoonaa ecua) ja pelkän tavoitteen 5 a kohdealueiden kesken (0,00 miljoonaa ecua), arvioidaan olevan noin 0,981 miljoonaa ecua vuodessa, mikä aiheuttaa 0,245 miljoonan ecun lisäyksen yhteisön talousarvioon. Lampaankasvatukseen tarkoitetuista erityistuista johtuvat menot eritellään liitteessä. Nämä summat ovat rakennerahastojen yleisten rahoituksen toteuttamiseen liittyvien säännösten ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 950/97 29-38 artiklan alaisia, ja ne olisi otettava ajanjakson 1994 - 1999 5 a menoarviota koskevan asetuksen (EY) N:o 1025/94 mukaisesti varattuihin määriin. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen alustava aikataulu Varainhoitovuosi Myönnetty kokonaismäärä Alamomentti B2-1001 (tavoite 5a-5a) Alamomentti B2-1002 (tavoite 5a-5b) 1998 1999 0,98 milj. ecua 0,98 milj. ecua p. m. p. m. 0,25 milj. ecua 0,25 milj. ecua Huom. Lampaankasvatukseen tarkoitettu erityistuki muuttuu EMOTR:n tukiosaston alaiseksi vuodesta 1999. Koska rakenteellisia muutoksia ei ole odotettavissa, yhteisön rahoittamat tukikelpoiset menot arvioidaan myöhempinä vuosina samansuuruisiksi. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Tasaushyvitysjärjestelmään sovelletaan rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 artiklaa (varainhoidon valvonta) ja 24 artiklaa (tuen vähentäminen, keskeyttäminen ja poistaminen). Jos on kysymyksessä rakenteellinen interventio, myös epäsäännönmukaisuuksista ja aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä annettua asetusta (ETY) N:o 1681/84 sovelletaan. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 950/97 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti sovellettava korvausavustusjärjestelmä kuuluu asetuksessa (ETY) N:o 3508/92 säädettyyn yhteiseen hallinto-ja valvontajärjestelmään. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI Toimenpiteen tavoitteet Tietyt jäsenvaltion alueen saanosat kärsivät pysyvistä maantieteellisistä haitoista ja luonnonhaitoista, mikä aiheuttaa korkeammat tuotanto- ja kuljetuskustannukset ja estää näiden alueiden viljelijöitä saamasta tuotteistaan samantasoisia tuloja kuin muilla alueilla vastaavanlaista viljelyä harjoittavat viljelijät. tasaushyvitysten Tanskassa alueiden maataloustuottajat. Jäsenvaltion arvion mukaan korvauksiin oikeutettuja tiloja on 996. Niiden saama keskimääräinen vuotuinen korvaus on 1090 ecua, josta 250 ecua otetaan tarpeen vaatiessa yhteisön talousarviosta. epäsuotuisten edunsaajia lopullisia ovat Toimenpiteen perustelut Asetuksessa (EY) N:o 950/97 tunnustetaan, että pysyvistä luonnonhaitoista kärsivien vuoristoalueiden ja muiden epäsuotuisten maatalousalueiden rajaaminen on tarpeen. Tanskan hallitus on toimittanut komissiolle luettelon saarista, jotka voidaan liittää yhteisön luetteloon, sekä niiden erityispiirteitä koskevat tiedot. Komissiolle ilmoitettujen aluetyyppien kuvauksessa käytettyjen tunnusmerkkien luonne ja taso vastaavat asetuksen (EY) N:o 950/97 25 artiklassa tarkoitettuja ominaisuuksia. joiden Tanskassa epäsuotuisia maatalousalueita ovat maataloustulot ovat alhaiset. Näitä saaria pidetään saariasemansa vuoksi erityisistä haitoista kärsivinä alueina, joissa maanviljelyn ylläpitäminen on välttämätöntä luonnonympäristön turvaamiseksi (25 artikla). tyypillisesti pienet saaret, Tulos ff Näitä tunnuslukuja käyttämältä saadaan tulokseksi 0,84 prosenttia kyseisen valtion KMMrsta eli noin 23 346 hehtaaria. Erityisen vaikeista haitoista kärsivät alueet eivät ylitä neljää prosenttia valtion pinta-alasta (1,1 prosenttia). Menettely Asetuksen (EY) N:o 950/97 2! artiklan mukaisesti komission on toimitettava ehdotuksensa neuvostolle. Toiiui ei ole oikeastaan uusi ja voimassa olevien määräysten mukaisesti tämäntyyppiselle interventiolle tai rahoitukselle ei ole muuta vaihtoehtoa. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Rakenteellisen annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 25 (seuranta) ja 26 (arviointi) artiklaa. intervention osalta sovelletaan rakennerahastojen yhteensovittamisesta Rahoitusohjelmaa koskeva johdonmukaisuus Rahoituksen takeena ovat Tanskan osalta komission päätöksessä N:o 94/279/EY vuosiksi 1994 - 99 tavoitteen 5 a maataloutta koskevan osan osalta vahvistettu 127 miljoonan ecun kokonaisbudjetti (vuoden 1994 hintatason mukaan). f 3 Liite Erityistuen myöntäminen lampaiden ja vuohien kasvatukselle tietyillä yhteisön epäsuotuisilla alueilla Lampaiden ja vuohien kasvatukselle määrätään erityistukea 6,641 vihreää ecua eläimeltä asetuksen (ETY) N:o 1323/90, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 363/93, mukaisesti. Ottaen huomioon 399 lampaan kokonaismäärän EMOTR:n tukiosaston vastuulla olevat kokonaismenot ovat 2650 vihreää ecua eli 0,003 miljoonaa budjettiecua. Tämä laskelma on tehty olettaen, että palkkiota myönnetään markkinointivuodesta 1998 alkaen. Tanskan perinteisen maksuvauhdin mukaan tämä palkkio maksetaan markkinointivuoden 1997 päätyttyä eli menot kuuluvat vuoden 1998 talousarvioon. Menot - markkinointivuosi 1997 ja sitä seuraavat markkinointivuodet (12 kuukautta) Talousarvio (miljoonaa ecua) 1998 1999 2000 jne. 0,007 miljoonaa ecua - 0,003 0,003 I ISSN 1024-4492 KOM(97) 575 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 13 Luettelonumero : CB-C0-97-591-FI-C ISBN 92-78-26895-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg -"M


title: Report from the Commission to the Council on the quota system for the production of potato starch

eurovoc_concepts:
EU aid
EU production
agricultural quota
potato
starch


eurovoc_concepts:
Baltic Sea
Sweden
animal breeding
financial aid
sea fish

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 11. 1997 KOM(97) 580 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT OM FASTSTÄLLANDE AV STORLEKEN PÄ GEMENSKAPENS FINANSIELLA BIDRAG FÖR 1997 TILL DE SVENSKA MYNDIGHETERNAS UTGIFTER FÖR FRISLÄPPANDE AV LAXUNGAR (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I artikel 125 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige föreskrivs att under en treårsperiod, med början från anslutningsdagen, skulle Sverige omfattas av gemenskapens finansiella bidrag för finasiering av det frisläppande av laxungar som Sverige genomför i Östersjön. Detta gemenskapsbidrag som rådet skall besluta om med kvalificerad majoritet bör värderas mot bakgrund av den existerande balansen strax före anslutningen. Detta tillfälliga bidrag motsvarar således det bidrag som gemenskapen tidigare betalade ut till Sverige inom ramen för det bilaterala avtal om vissa åtgärder avsedda att främja laxbeståndet i Östersjön. I rådets förordning (EEG) nr 2210/80 av den 27 juni 1980 om ingående av ett avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Sveriges regering avseende vissa åtgärder avsedda att främja laxbeståndet i Östersjön föreskrivs att gemenskapens bidrag skall vara lika stort som de faktiska kostnaderna som de svenska myndigheterna har för uppfödning, märkning och frisläppande i vatten av den nödvändiga kvantitet laxungar för produktion av den kvantitet lax som motsvarar den icke-ömsesidiga kvot som tilldelats gemenskapen i den svenska fiskezonen under det år då det finansiella stödet skall beviljas. Eftersom den totala tillåtna fångstmängden för laxbeståndet har minskats för 1997 är storleken på det finansiella bidraget beräknad genom att proportionellt tillämpa denna nedsättningskoefficient på de uppgifter som fanns tillgängliga strax före anslutningen. 1 EGT nr L 226,29. 4. 1980, s. 7 3L Förslag till rådets beslut om fastställande av storleken på gemenskapens finansiella bidrag för 1997 till de svenska myndigheternas utgifter för frisläppande av laxungar EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BELUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 125 i denna, och med beaktande av följande: I artikel 125 i Anslutningsakten föreskrivs att rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen årligen fastställer storleken på gemenskapens finansiella bidrag till de behöriga svenska myndigheterna för frisläppande av laxungar. Detta finansiella bidrag skall värderas mot bakgrund av balans som rådde strax före Sveriges anslutning. I i rådets förordning (EEG) nr 2210/80 av den 27 juni 1980 om ingående av ett avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Sveriges regering avseende vissa åtgärder avsedda att främja laxbeståndet i Östersjön föreskrivs att gemenskapens bidrag skall vara lika stort som de svenska myndighetemas faktiska kostnader för uppfödning, märkning och frisläppande i vatten av den nödvändiga kvantiteten ungar för produktion av den kvantitet lax som motsvarar den icke-ömsesidiga kvot som tilldelats gemenskapen i den svenska fiskezonen under det år då det finansiella stödet skall beviljas. Kommissionen har mottagit Sveriges ansökan om finansiellt bidrag från gemenskapen för 1997, som motsvarar ansökan för 1994. EGT nr L 226,29. 4. 1980, s. 7. Den internationella Östersjökommissionen för fiske har för 1997 föreslagit en högsta tillåten fangstmängd (TAC ) för laxbestånden i Östersjön och den del som skall tilldelas gemenskapen. Eftersom den TAC som fastställts för 1997 har minskats, har den svenska ansökan omprövats. Storleken på gemenskapens finansiella bidrag har beräknats genom att proportionellt tillämpa denna minskning på den icke-ömsesidiga kvot som Sverige skulle ha tilldelat gemenskapen om det bilaterala avtalet fortfarande hade tillämpats. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Gemenskapens finansiella bidrag för 1997 för täckning av utgifterna för att främja reproduktionen av lax i Östersjön skall begränsas till 575 382 ecu. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Sveriges regering. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar </ Finansieringsöversikt 1. Åtgärdens beteckning Finansiellt bidrag för åtgärder avsedda att främja återväxt av laxbeståndet i Östersjön. 2. Berörda budgetposter B7-800 3. Rättslig grund Artikel 125 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål Detta förslag från kommissionen fastställer storleken på unionens finansiella bidrag för 1997 till de behöriga svenska myndigheternas frisläppande av laxungar i enlighet med artikel 125 i anslutningsakten. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller Åtgärden omfattar 1997. 5. Klassificering av utgifter och inkomster 5. 1 5. 2 Obligatoriska utgifter Differentierade anslag 5. 3 Inga inkomster 6. Typ av utgifter och inkomster Bidrag med 100% 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens kostnad Storleken på gemenskapens finansiella bidrag till de behöriga svenska myndigheterna för frisläppande av laxungar har beräknats på grundval av den balans som rådde strax före anslutningen. I rådets förordning (EEG) nr <f 2210/80 av den 27 juni 1980 om ingående av ett avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Sveriges regering avseende vissa åtgärder avsedda att främja en återväxt av laxbeståndet i Östersjön3 föreskrivs att storleken på det finansiella bidraget per år skall beräknas så att det täcker den svenska regeringens faktiska kostnader för uppfödning, märkning och frisläppande i vatten av den kvantitiet ungar som är nödvändig för att producera en kvantitet lax som motsvarar den icke-ömsesidiga kvot som tilldelats gemenskapen. För 1994 gav Sverige gemenskapen en laxkvot på 220 ton. 1997 minskades den globala totala tillåtna fångstmängden med 31,67%, kvoterna för var och en av parterna minskades i motsvarande utsträckning. För att upprätthålla den balans som råder bör man beakta att Sverige fiktivt ger samma kvantiteter, som reducerats i proportion till minskningen av den svenska kvoten för 1997, dvs: 220T-22O2LiMZ=150T 100 Från svensk sida har man till kommissionen angett att den faktiska kostnaden för 1 laxunge motsvarar 17 svenska kronor och att ett ton lax motsvarar 2000 laxungar. Den det finansiella bidraget för 1997 uppgår således till: 150x2000x17 SEK =5 100 000 SEK 5 100 000 SEK : 8,863670 = 575 382 ecu 7. 2 Kostadernas fördelning mellan åtgärdens Q\^ (felar Åtagandebemyndiganden i ecu i 1997 års priser Åtgärdsdel Total budget för ett år Utgifter kopplade till de svenska myndigheternas tillfrisläppande av laxungar i Östersjön 575 382 (kurs 6/97) TOTAL 575 382 Operativa utgifter för studier, expertmöten etc som ingår i del B 7. 3 Inga EGT nr L 226,29. 4. 1980, s. 7. <P Tidsplan för de fleråriga åtgärder som stöder sig på en rättsakt där ett "nödvändigt belopp" anges 7. 4. Ingen 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning. Resultat av åtgärder Bestämmelserna om bedrägeribekämpning, särskilt artiklarna 290. C, 209 A och 213 i Fördraget om Europeiska unionen, skall tillämpas. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda mål, Främjande av frisläppande av lax i Östersjön. 9. 2 Skäl för åtgärden Behov av gemenskapsfinansierat stöd Det finansiella stödet från unionen ingår i anslutningsfördraget för Sverige och är obligatoriskt. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Effekterna av denna åtgärd kommer att beaktas vid fastställande av de globala totala högsta tillåtna fångstmängderna i Östersjön. 10. Administrativa utgifter (del A i budgeten) 10. 1 Kommer den åtgärd som föreslås att innebära en ökning av antalet amtällda vidkommmiomn? Iså fall, hur många?, Nej 10. 2 Ange dq personalutgifter och administrativa utgjûer som den föreslagna åtgärden innebär. Förklara beräkningsmetoden. Inga *- ISSN 1024-4506 KOM(97) 580 slutlig DOKUMENT SV 03 14 08 Katalognummer : CB-CO-97-598-SV-C ISBN 92-78-27380-5 Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2()85 Luxemburg %


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2244/97 DA COMISSÃO de 11 de Novembro de 1997 que fixa os preços representativos e os direitos adicionais de importação nos sectores da carne de aves de capoeira e dos ovos, bem como para a ovalbumina, e altera o Regulamento (CE) nº 1484/95


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2244/97 DER KOMMISSION vom 11. November 1997 zur Festsetzung der in den Sektoren Geflügelfleisch und Eier sowie für Eieralbumin geltenden repräsentativen Einfuhrpreise und Zusatzzölle sowie zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1484/95


title: Proposta de decisão do Conselho que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida de derrogação ao artigo 2º e ao nº 1 do artigo 28º A da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT
approximation of laws
derogation from EU law
tax harmonisation

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 11. 11. 1997 COM(97) 577 final Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida de derrogação ao artigo 2o e ao n° 1 do artigo 28° A da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS Por carta registada no Secretariado-Geral da Comissão em 9 de Junho de 1997, o Governo neerlandês solicitou autorização para, com base no artigo 27° da Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme1, aplicar um regime especial de tributação no que se refere ao sector dos materiais usados e de resíduos. Em conformidade com o n° 3 do artigo 27° da Sexta Directiva, os outros Estados- membros foram informados do pedido apresentado pelos Países Baixos por carta de 10 de Setembro de 1977. O regime especial que os Países Baixos desejam estabelecer contém as seguintes disposições: Isenção das entregas e aquisições intracomunitárias de materiais usados e de resíduos na medida em que o volume de negócios do sujeito passivo seja inferior a 2,5 milhões de florins. Para determinar este limiar, o volume de negócios relativo aos metais não ferrosos pode ser excluído. Se este limiar for excedido, a isenção não será aplicada durante todo o primeiro ano civil seguinte; Isenção das entregas e aquisições intracomunitárias de metais não ferrosos, qualquer que seja o volume de negócios do sujeito passivo; Estas isenções beneficiam de uma opção no que se refere à tributação das entregas e aquisições dos bens mediante uma autorização da administração. Segundo o Governo neerlandês, este regime, que diz respeito ao comércio de materiais reutilizáveis, tais como sucata, metais não ferrosos, vidro, papel e têxteis, destina-se a simplificar a tributação e combater a fraude fiscal neste sector. A este propósito, o Governo neerlandês assinala que as disposições administrativas relativas a este sector são em geral deficientes, que a facturação é frequentemente incorrecta e que, muitas vezes, os operadores em causa - em especial, os pequenos operadores, cujas actividades são difíceis de acompanhar e controlar - não pagam o IVA devido, além de que a recuperação do imposto depara com grandes problemas de ordem prática. A primeira disposição destina-se a fazer com que os pequenos operadores de materiais usados e resíduos, diferentes dos metais não ferrosos, não tenham de pagar IVA sobre as vendas dos bens em questão e de o incluir nas facturas por eles emitidas. Além disso, estas operações não conferem o direito à dedução do IVA a montante. 1 JO n° L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Directiva com a última rcdacçiio que lhe foi dada pela Directiva 96/95/CE (JO n° I, 338 de 28. 12. 1996, p. 89). 2- Ainda, os sujeitos passivos em causa também não deverão liquidar o IVA no que respeita às aquisições intracomunitárias por eles efectuadas, o que implica que as entregas correspondentes intracomunitárias sejam tributadas no país de origem. O limiar de 2,5 milhões de florins destina-se a evitar que os operadores de grande dimensão também possam beneficiar da isenção. Por força da segunda disposição, os operadores de metais não ferrosos podem beneficiar da isenção, ainda que o seu volume de negócios total ultrapasse os 2,5 milhões de florins. Com efeito, o preço de venda dos metais não ferrosos é geralmente muito mais elevado do que o dos outros materiais e resíduos, de modo que, no que diz respeito ao comércio dos metais não ferrosos, este limite seria atingido relativamente depressa. Por fim, a terceira disposição prevê que os operadores de materiais usados e resíduos, que deveriam, em princípio, ser isentos, têm a possibilidade de serem sujeitos passivos do IVA, e, consequentemente, de adquirir o direito à dedução do mesmo. O facto de subordinar esta excepção à derrogação de uma autorização, assegura garantias suficientes quanto ao cumprimento por parte dos sujeitos passivos das suas obrigações fiscais. Por outro lado, o facto de "recompensar" a sujeição ao controlo fiscal através do direito à dedução é susceptível de incentivar um maior número de operadores a cooperar com o sistema de fiscalidade. A Comissão considera que a isenção das entregas e aquisições intracomunitárias efectuadas por pequenas empresas constitui uma medida destinada a simplificar a tributação e ao mesmo tempo a combater a fraude fiscal, porque permite excluir do sistema do IVA uma categoria de sujeitos passivos cujas actividades são difíceis de controlar e a recuperação do imposto implica esforços desproporcionados relativamente às receitas. As regras específicas aplicáveis às entregas e aquisições intracomunitárias de resíduos de metais não ferrosos justificam-se porque permitem assegurar transacções cujos riscos de fraude são mais elevados devido ao valor desses bens. Ao prever a possibilidade de os sujeitos passivos sujeitarem a IVA as suas operações, que em princípio, estão isentas, com base numa autorização da administração, é assegurada uma fiscalização acrescida por parte da administração. Por conseguinte, a Comissão considera que o Reino dos Países Baixos pode ser autorizado a aplicar a derrogação proposta até 31 de Dezembro de 1999. De facto, a Comissão adoptou, em 10 de Julho de 1996, um programa de trabalho para o estabelecimento de um sistema comum de IVA2, que prevê uma evolução para o novo sistema por etapas. Por conseguinte, afigura-se oportuno limitar o período de vigência até 31 de Dezembro de 1999, permitindo assim avaliar nessa altura a coerência da medida derrogatória com a abordagem desenvolvida no quadro do novo sistema comum de IVA. COM(96) 328 final de 22. 07. 1996. Proposta de DECISÃO DO CONSELHO que autoriza o Reino dos Países Baixos a aplicar uma medida de derrogação ao artigo 2o e ao n° 1 do artigo 28° A da Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Sexta Directiva (77/388/CEE) do Conselho, de 17 de Maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios1 - sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria colectável uniforme, e, nomeadamente, o seu artigo 27°, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando que, nos termos do n° 1 do artigo 27° da Directiva 77/388/CEE, o Conselho, deliberando por unanimidade, sob proposta da Comissão, pode autorizar os Estados-membros a introduzirem medidas especiais derrogatórias da presente directiva para simplificar a cobrança do imposto ou para evitar certas fraudes ou evasões fiscais; Considerando que o Reino dos Países Baixos, por carta registada na Comissão em 9 de Junho de 1997, solicitou autorização para introduzir uma medida derrogatória ao artigo 2o e ao n° 1 do artigo 28°A da Directiva 77/388/CEE; Considerando que, em conformidade com o n° 3 do artigo 27° da Sexta Directiva, os outros Estados-membros foram informados, em 10 de Setembro de 1997, do pedido apresentado pelo Reino dos Países Baixos; Considerando que esta medida especial consiste, por um lado, em isentar as entregas e aquisições intracomunitárias de materiais usados e resíduos, diferentes dos metais não ferrosos, efectuadas por sujeitos passivos cujo volume de negócios seja inferior a 2,5 milhões de florins e, por outro, em isentar as entregas e aquisições intracomunitárias de metais não ferrosos; Considerando que os sujeitos passivos, cujas operações se insiram no âmbito de aplicação das isenções previstas pelo regime especial, podem ser autorizados a não submeter estas 1 JO n° L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 96/95/CE (JO n° L 338 de 28. 12. 1996, p. 89). 4 operações ao regime especial em questão, nas condições previstas pelo Reino dos Países Baixos; Considerando que este regime constitui uma medida destinada a simplificar a tributação e ao mesmo tempo a combater a fraude fiscal, porque permite excluir do sistema do IVA uma categoria de sujeitos passivos cujas actividades são difíceis de controlar e a recuperação do imposto implica esforços desproporcionados relativamente às receitas ; Considerando que, por conseguinte, o regime especial satisfaz as condições previstas no artigo 27° da Sexta Directiva; Considerando que a Comissão adoptou, em 10 de Julho de 1996, um programa de trabalho2 acompanhado de um calendário de propostas que prevê uma evolução progressiva e por etapas para um sistema comum de IVA para o Mercado Único; Considerando que a autorização é concedida até 31 de Dezembro de 1999, permitindo assim avaliar nessa altura a coerência da medida derrogatória com a abordagem global do novo sistema comum de IVA; Considerando que esta derrogação não terá incidências sobre os recursos próprios das Comunidades Europeias provenientes do IVA, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: COM(96) 328 final de 22. 07. 1996. -5 Artigo Io O Reino dos Países Baixos é autorizado a aplicar, até 31 de Dezembro de 1999, um regime especial de tributação no que se refere ao sector dos materiais usados e de resíduos, que contém disposições derrogatórias da Sexta Directiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de Maio de 1977. As disposições derrogatórias previstas por este regime encontram-se definidas nos artigos 2o, 3o e 4o. Artigo 2o Por derrogação ao artigo 2o da Sexta Directiva 77/388/CEE, são isentas de IVA: as entregas de materiais usados e de resíduos efectuadas por empresas cujo volume de negócios seja inferior a 2,5 milhões de florins. Para determinar este limiar, o volume de negócios relativo aos metais não ferrosos pode ser excluído; as entregas de metais não ferrosos. Artigo S° Por derrogação ao n° 1, alínea a), do artigo 28°A da Sexta Directiva 77/388/CEE, são isentas de IVA: as aquisições intracomunitárias de materiais usados e de resíduos efectuadas por empresas cujo volume de negócios seja inferior a 2,5 milhões de florins. Para determinar este limiar, o volume de negócios relativo aos metais não ferrosos pode ser excluído; as aquisições intracomunitárias de metais não ferrosos. Artigo 4o Os sujeitos passivos, cujas operações se insiram no âmbito de aplicação das isenções previstas nos artigos 2o e 3o, podem ser autorizados a não submeter estas entregas e aquisições intracomunitárias ao regime especial previsto pela presente decisão. O Reino dos Países Baixos é o destinatário da presente Decisão. Artigo 5o Feito em Bruxelas, Pelo Conselho, O Presidente - 6- ISSN 0257-9553 COM(97) 577 final DOCUMENTOS PT 09 06 N. ° de catálogo : CB-CO-97-593-PT-C ISBN 92-78-26916-6 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo ^


title: Beretning fra Kommissionen til Rådet om kvoteordningen for produktionen af kartoffelstivelse

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 11. 1997 KOM(97) 576 endelig udg. 97/0300 (CNS) BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om kvoteordningen for produktionen af kartoffelstivelse Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1868/94 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse (forelagt af Kommissionen) BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM KVOTEORDNINGEN FOR PRODUKTIONEN AF KARTOFFELSTIVELSE 1. INDLEDNING: Formålet med beretningen Ifølge artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1868/941 forelægger Kommis sionen senest den 31. oktober 1997 Rådet en beretning om kvotetildelingen i Fællesskabet, om fornødent ledsaget af relevante forslag. Beretningen redegør for udviklingen på markedet for kartoffelstivelse og kornstivelse. Ifølge samme forordnings artikel 3, stk. 2, fordeler Rådet senest den 30. november 1997 og derefter med tre års mellemrum i medfør af traktatens artikel 43 kvoten for de følgende tre produktionsår mellem medlemsstaterne på grundlag af nævnte beretning. Der blev fastsat kvoter for produktionsårene 1995/96, 1996/97 og 1997/98 for følgende medlemsstater: Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig og Nederlandene. Udvidelsen af EU pr. 1. januar 1995 gjorde det nødvendigt at ændre forord ning (EF) nr 1868/942, idet der blev ydet kvoter til Østrig, Finland og Sverige, som alle producerer kartoffelstivelse. 2. Kvoteordningen I Rådets forordning (EF) nr. 1543/933 om fastsættelse for høstårene 1993/94, 1994/95 og 1995/96 af præmien til producenter af kartoffelstivelse blev det vedtaget, at Rådet skulle træffe foranstaltninger, hvis EF-produktionen af kartoffelstivelse oversteg 1,5 mio. tons i produktionsåret 1993/94 eller 1994/95. Produktionen i 1993/94 oversteg faktisk den pågældende mængde, så Rådet besluttede i juli 1994 at oprette en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse med det formål at begrænse den EF-produktion af kartoffelstivelse, for hvilken der ydes EF-støtte, idet der blev taget hensyn til det forhold, at stivelsessektoren ikke er underlagt produktionsrestriktioner som f. eks. braklægning for korn, ligesom støtten til producenter af visse markafgrøder heller ikke ydes for stivelse. Tildelingen af kvoter til producentmedlemsstaterne i De Tolv skete oprindeligt på grundlag af det gennemsnit af stivelsesproduktionen i de pågældende medlemsstater i produktionsårene 1990/91, 1991/92 og 1992/93, for hvilket der blev ydet præmie, idet kvoterne blev justeret for at opnå en samlet EF- kvote på 1,5 mio. tons. Der blev gjort en undtagelse for Tyskland, hvis referenceperiode blev fastsat til 1992/93 på grund af de ændrede produktionsstrukturer i landbruget i de Fororctøiag ($F) m, 1863/95 (EFT L 179 af 29. 7. 1995, s. 1). EFT L 154 af 25. 4 lf93, s. 4. nye delstater efter foreningen, og Rådet fandt det nødvendigt at forhøje følge af valget af den særlige mængden med 90 000 referenceperiode (501 717 tons). tons som Endvidere blev der oprettet en supplerende reserve på 110 000 tons for Tyskland for at dække produktionen i dette land i 1996/97, som skyldtes uigenkaldelige investeringer, der var påbegyndt inden den 31. januar 1994. Endelig besluttede Rådet at yde Spanien en kvote på 2 000 tons, fordi man skønnede, at der også blev produceret stivelse i denne medlemsstat. Alt i alt androg de kvoter, der blev tildelt De Tolv (inkl. den tyske reserve), en mængde på 1 702 000 tons, mens Kommissionen oprindeligt havde foreslået en kvote på 1,5 mio. tons. Kvoteordningen omfatter efter udvidelsen til De Femten også Østrig, Finland og Sverige og er baseret på den mængde kartoffelstivelse, der blev produceret i de nye medlemsstater i kalenderåret 1993, og for hvilken der blev udbetalt en national støtte. Rådet besluttede dog i juli 1995 at forhøje Kommissionens oprindelige forslag med 11 000 tons, så at de samlede kvoter for De Femten andrager 1 759 750 tons (ekskl. den tyske reserve) og højst 1 869 750 tons (inkl. den tyske reserve). Alle nationale kvoter fordeles af producentmedlemsstaterne mellem de eksisterende stivelsesfabrikker og anvendes for produktionsårene 1995/96, 1996/97 og 1997/98. Der tages i givet fald hensyn til investeringer, der er foretaget af stivelsesfabrikker inden den 31. januar 1994. Bestemmelserne gælder kun for den produktion af kartoffelstivelse, for hvilken der kan ydes EF-støtte, og den stivelse, der ikke ydes støtte for (f. eks. stivelse, der fremstilles som biprodukt), er ikke omfattet af kvoteordningen. De forvaltningsbestemmelser, der gjaldt indtil 1992, er blevet bevaret i kvoteordningen og tilpasset efter reformen af den fælles landbrugspolitik, herunder: minimumsprisen for kartofler: minimumsprisen er lig med prisen for korn, herunder majs (indikativpris basis oktober); denne pris er blevet nedsat i samme tempo som fastsat i reformen og androg efter den agromonetære korrektion 209,78 ECU pr. ton kartoffelstivelse fra den 1. juli 1995 udligningsgodtgørelse til landbrugeren: den ydes til producenter af kartofler til stivelsesproduktion, idet beløbet gælder for den mængde kartofler, som er nødvendig for at fremstille et ton stivelse, og beløbet blev fastsat til 86,94 ECU fra samme dato den særlige stivelsespræmie: præmien er fastsat til 22,25 ECU pr. ton stivelse og har været anvendt i ca. tyve år; den udbetales til stivelsesfabrikker for den mængde stivelse, der svarer til deres kvote, for så vidt minimumsprisen er blevet udbetalt til producenten. Præmien skal kompensere for visse strukturelle ulemper i stivelsesproduktionen, herunder særlige investeringer til bekæmpelse af forurening, manglen på biprodukter og produktionens sæsonmæssige karakter. Bestemmelserne omfatter også en obligatorisk ordning med dyrknings- kontrakter for samme mængder som kvoterne mellem kartoffelproducenterne og stivelsesproducenterne, da udligningsgodtgørelsen og stivelsespræmien kun ydes for selve kvotemængderne med en fleksibilitetsmargen på 5%, som betyder, at en stivelsesfabrik kan overskride sin kvote med højst 5%, såfremt kvoten for det næste produktionsår nedsættes tilsvarende. Enhver mængde kartoffelstivelse, der overskrider kvoterne, skal udføres i uforarbejdet stand fra EF inden den 1. januar det følgende produktionsår, og for disse mængder kan der hverken ydes godtgørelse, præmie eller eksport restitution. Kommissionens gennemførelsesbestemmelser blev fastsat i forordning (EF) nr. 97/954, der tydeliggør visse spørgsmål som formålet med dyrkningskontrakter, minimumsindhold af stivelse, kontrol- og sanktionsbe stemmelser, udførsel uden restitution og sanktioner for eventuelle over trædelser, sammenlægninger og ændrede ejendomsforhold og påbegyndelse og afslutning af stivelsesfabrikkers handelsvirksomhed. f. eks. 3. Kvoteordningens anvendelse: oversigt og udsigter 3. 1. Oversigt over produktionsåret 1995/96 og 1996/97 Tabel 1 viser tildelte kvoter og produktionen i produktionsåret 1995/96 og 1996/97. WL 16af 24. 1. 1995, s. 3. Tabel 1 Kvoter oç stiveisesproduktion, der er vdet støtte for {tons) Medlemsstat Danmark Tyskland. kvote. reserve 96/97 Spanien Frankrig Nederlandene Østrig Finland Sverige Tilsammen (uden reserve) Reserve I ALT Udgifter Basiskvote Produktion 1995/96 Disponibel kvote 1996/97 Produktion 1996/97(3) 178 460 591 717 110 000( ,) 2000 281516 538 307 49100 54 750 63 900 1 759 750 110 000 1 869 750 154 312 498 067 250 967 543 905(2) 29 412 54 851( 2) 46 470 1 577 984 1 577 984 177,1 mio. ECU 178 460 183114(2) 591 717 104 554( ,) 2000 281 516 532 709 49 100 54 577 63 900 1 753 979 104 554 1 858 533 } 710 005(2) 269 704 535 289(2) 48100 57 315(2) 58 720 1 862 247 205 mio. ECU(*) (1) Af de 110 000 tons er 104 554 blevet tildelt. (2) (3) Inkl. fleksibilitet på højst 5%, men ekskl. mængder udført uden restitution. Inkl. den tyske reserve. Kilde: meddelelser fra medlemsstaterne. (*) Overslag på basis af udgifter i regnskabsåret 97 indtil august 1997. Det kan ses, at den samlede produktion i 1995/96 lå klart under kvoterne (90%) på grund af mindre gode vejrforhold. Hvad angår de enkelte virksomheder, er der i Nederlandene konstateret en overskridelse på 1,046% af de mængder stivelse, der er produceret i henhold til bilag II til forordning (EF) nr. 97/95, dvs. under den fleksibilitetsmargen på 5%, der er fastsat i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1868/94, samt en overskridelse på 0,184% i Finland. I produktionsåret 1996/97 var den samlede produktion 0,2% større end den samlede kvote (forhøjet med den tyske reserve og justeret for at tage hensyn til overskridelserne i 1995/96); der blev konstateret overskridelser af kvoterne i Danmark, Tyskland, Nederlandene og Finland. I de øvrige producent-med lemsstater blev der konstateret stigninger i produktionen, som lå inden for kvoterne. Produktionsstigningen skyldtes de særdeles gunstige vejrforhold i sommeren 1996, der medførte større hektarudbytter for kartofler og større stivelsesindhold i kartoflerne. 11996/97 udnyttede visse virksomheder deres kvoter fuldt ud og gjorde delvis brug af fleksibilitetsmængden på 5%, og de valgte inden den 1. januar 1998 at udføre visse mængder stivelse uden restitution, præmie eller godtgørelse (11 118 tons fra Tyskland og 3 048 tons fra Finland). 3. 2. Den tyske reserve I produktionsåret 1996/97 kunne Tyskland anvende reserven på højst 110 000 tons på følgende betingelser: den oprindelige kvote skulle være fuldt ud fordelt i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 97/95 inden den 8. marts 1995 de delkvoter, der var disponible efter den 8. marts 1995 som følge af virksomhedsophør, skulle være fuldt ud genanvendt inden den 31. marts 1996 - reserven kan kun anvendes til uigenkaldelige investeringer, der er på begyndt inden den 31. januar 1994 og opfylder alle betingelser. På grundlag af oplysninger fra de tyske myndigheder har Kommissionen ingen grund til at betvivle, at betingelserne er blevet overholdt. Da disse investeringer nu er gennemført, har de tyske myndigheder tildelt en supplerende kvote på 104 554 tons stivelse. De pågældende virksomheder fremstillede i 1996/97 stivelsesmængder, der var større end deres basiskvote forhøjet med mængder overført fra reserven. 3. 3. Markedsudviklingen for kartoffel- og kornstivelse Stivelsesindustrien omfatter tre hovedprodukter: majsstivelse, kornstivelse og kartoffelstivelse. Ud over disse tre produktionsområder findes der til særlige og marginale anvendelser som risstivelse (af brudris), samt i Sverige og Finland bygstivelse, der er aftagende, i stedet for hvedestivelse, samt i mindre omfang (forsøgsvirksomhed) havrestivelse. Disse virksomheder fremstiller rå og modificeret stivelse, hydrolyseprodukter (glucose) og forarbejdede produkter efter krystallisering, isomerisering og forgæring af hydrolysater. Det er endnu usikkert, hvilke mængder inden for kvoterne der kan afsættes på stivelsesmarkedet, hvor afsætningen stiger med 2-3% om året. Ifølge branchen blev der i 1996/97 ikke konstateret vanskeligheder med afsætning til forholdsvis høje priser og forholdsvis små lagre ved årets slutning. I slutningen af 1996/97 var de disponible mængder af stivelse større end det foregående år (ca. 300 000 tons kartoffelstivelse), hvilket medførte trykkede priser. Der blev udført større mængder kartoffel- og kornstivelse med restitution: 385 000 tons kartoffelstivelse i uforarbejdet stand (67% mere end i 1995/96) og 400 000 tons kornstivelse og komglucose (40% mere end i 1995/96). Disse mængder var dog lavere end dem, der blev udført i 1994/95 (394 000 tons kartoffelstivelse og 588 000 tons kornstivelse og glucose). Tabel 2 Kartoffel- og kornstivelse udført (produktækvivalent i ufor arbejdet stand) (i 1 000 tons) 1993/94 1994/95 1995/96 1997/98 Kartoffel stivelse 354 394 232 384 Kornstivelse af majs/hvede 458 588 300 417 l a it 812 982 532 801 Tabel 3 viser produktionen af kartoffel- og kornstivelse og de forventede mængder i de kommende år. Tabel 3 Produktion af korn- og kartoffelstivelse (mio. tons) Majs(1) Hvede(1) Byg/ havre Kartoffel stivelse I ALT Kartoffel stivelse i % 1993/94 3,4 1,5 0,05 1994/95 3,6 1,6 0,05 1995/96 3,6 1,7 0,05 1996/97 3,6 IS 0,05 1997/98 3,7 2,2 0,05 1,5 6,75 22,2 1,7(3) 7,05 24,1 2 (3) 7,45 263 1,9 7,85 24,2 6,65 25,6 1998/99 3,4 0,05 1,9(2) 7,55 25,2 (1) (2) (3) Kilde: Sammenslutningen af kornstivelsesproducenter i EU. I tilfælde af staus quo for kvoteordningen. Inkl. produktion uden for kvote, herunder svind og tab. Det fremgår af tabel 3, at produktionen af kartoffelstivelse i forhold til produktionen af kornstivelse steg fra 24,1% i 1995/96 til 26,8% i 1996/97. I de kommende år må det forventes, at kartoffelstivelsens andel, hvis kvoteordningen ikke ændres, vil gå lidt tilbage, fordi der forventes en stigning i produktionen af hvedestivelse. 3. 4. Fleksibilitetsmargenen på 5% Hvad angår den fleksibilitetsmargen på 5% ud over kvoten, der kan ind rømmes virksomheder, hvis det følgende års kvote nedsættes tilsvarende, har branchen fremsat forslag om forbedring af ordningen, idet de ønsker en forhøjelse af procentsatsen. I 1995/96 var det kun et begrænset antal virksomheder, der gjorde brug af ordningen, men i 1996/97 var andelen større (for 24 000 tons, dvs. 1,3% af den samlede kvote). 11995/96 overskred ingen virksomhed 105% af kvoten. I 1996/97 gjorde 4 af 16 virksomheder det for mindre mængder (i alt ca. 14 000 tons). 3. 5. Agenda 2000 Kommissionen har netop fremsat forslag om tilpasning af priser og godtgørelser for korn i forbindelse med Agenda 2000. Den foreslår også, at jordudtagningsordningen bevares, men dog med en procentsats på 0%. Da priserne og godtgørelserne for kartoffelstivelse altid har været baseret på grundforordningen for korn (forbindelse med majs), vil tilpasningen af denne ordning følge de foranstaltninger, der vedtages for majs i forbindelse med Agenda 2000. 4 KONKLUSION På grundlag af de i denne beretning fremlagte oplysninger, navnlig den interne markedsbalance mellem kartoffel- og kornstivelse i forbindelse med de i løbet af den pågældende periode udførte mængder, anbefaler Kommissionen en uændret situation for kvoternes størrelse og videreførelse i tre år af de nuværende kvoter, som fastsat i forordning (EF) nr. 1868/94, med undtagelse af Tyskland, for hvis vedkommende der skal medregnes en reserve på 104 554 tons, hvorved den nye tyske kvote kommer op på 696 271 tons. Hvis det i det kommende treårige periode konstateres, at der er uligevægt mellem kartoffelproduktionen og afsætningsmulighederne på det interne marked, og dette medfører en betydelig forhøjelse af de mængder, som udføres med restitution, forbeholder Kommissionen sig dog ret til at foreslå Rådet, at kvoterne tilpasses. Hvad angår procentsatsen og reglerne for fleksibilitetsmargenen, foreslår Kommissionen også en uændret situation på dette område, og navnlig hvis den af branchen forventede forbedring medfører en maksimal udnyttelse af produktionen og dermed en større mængde, der skal afsættes på et allerede forholdsvis mættet marked. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1868/94 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse 10 BEGRUNDELSE Formålet med denne forordning er at fordele den treårige kvote mellem de medlemsstater, hvor der produceres kartoffelstivelse, for 1998/99, 1999/2000 og 2000/2001 på grundlag af Kommissionens beretning til Rådet om kvoteordningen for kartoffelstivelse, idet forordning (EF) nr. 1868/94 skal ændres med henblik herpå. Forordningen viderefører i tre år de eksisterende kvoter, idet der tages hensyn til den endelige integrering i den tyske kvote af den reserve, der er omhandlet i den tidligere artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1868/94, for en mængde på 104 554 tons. For hver stivelsesfabrik i hver medlemsstat vil der i givet fald blive taget højde for eventuelle overskridelser, der er forekommet i produktionsåret 1997/98, jf. fleksibilitetsklausulen i artikel 6, stk. 2. 11 Forslag til RÅDETS FORORDNING ŒFÏ om ændring af forordning (EF) nr. 1868/94 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 42 og 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen3, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet6, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg7, og ud fra følgende betragtninger: Kvoterne for medlemsstaternes produktion af kartoffelstivelse i produktionsårene 1995/96, 1996/97 og 1997/98 blev fastsat i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1868/948, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1863/959; ifølge artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1868/94 bør kvoten for de næste tre produktions år fordeles mellem producentmedlemsstaterne på grundlag af Kommis sionens beretning til Rådet; de eksisterende kvoter bør videreføres i tre år, idet der tages hensyn til den endelige integrering i den tyske kvote af den reserve, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning, for en mængde på 104 554 tons; producentmedlemsstaterne bør fordele deres kvoter for den pågældende treårige periode mellem alle virksomheder, der fremstiller kartoffelstivelse, på grundlag af kvoterne for produktionsåret 1995/96 med undtagelse af Tyskland, for hvis vedkommende der vil blive taget hensyn til de kvoteoverførsler, som skyldes sammenlægninger, og de supplerende kvotetildelinger, der er foretaget fra reserven i 1997/98; delkvoterne for hver virksomhed, som fremstiller kartoffelstivelse, vil i givet fald blive fastlagt under hensyn til fleksibilitetsklausulen i produktionsåret 1997/98 - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 5 6 EFT C EFT C EFT C EFTL 197 af 30. 7. 1994, s. 4. EFTL 179 af 29. 7. 1995, s. 1. 12 Artikel 1 I artikel 2 i forordning (EF) nr. 1868/94 affattes således: "Artikel 2 1. Der tildeles kvoter for produktionen af kartoffelstivelse følgende producentmedlemsstater inden for følgende mængder for produktionsårene 1998/99, 1999/2000 og 2000/01: til Danmark Tyskland Spanien Frankrig Nederlandene Østrig Finland Sverige 178 460 tons 696 271 tons 2 000 tons 281 516 tons 538 307 tons 49 100 tons 54 750 tons 63 900 tons 1 864 304 tons. 2. De enkelte medlemsstater fordeler den i stk. 1 omhandlede kvote mellem virksomheder, der fremstiller kartoffelstivelse, for produktionsårene 1998/99, 1999/2000 og 2000/2001 på grundlag af de for produktionsåret 1995/96 fastlagte delkvoter med undtagelse af Tyskland, for hvis vedkommende der skal tages højde for overførsler af delkvoter som følge af sammenlægninger og de supplerende tildelinger af delkvoter, der blev foretaget fra reserven i 1997/98. De delkvoter, der er fastlagt for hver virksomhed, som fremstiller kartoffel stivelse, vil i givet fald blive justeret med eventuelle overskridelser, der er forekommet i produktionsåret 1997/98, jf. artikel 6, stk. 2" Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen Europæiske Fællesskabers Tidende. i De Den anvendes fra den 1. juli 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 13 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. BUDGETPOST: Bl-1021 BEVILLINGER. 182,6 mio. ECU 2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1868/94 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse. 3. RETSGRUNDLAG. Traktatens artikel 42 og 43 FORMÅL: At fordele den treårige kvote mellem de medlemsstater, der producerer kartoffelstivelse, for 1998/99, 1999/2000 og 2000/2001. 5. FINANSIELLE VIRKNINGER 12-MÅNEDERS-PERIODE mio. ECU INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR (1998) mio. ECU FØLGENDE REGNSKABS ÅR (1999) mio. ECU 205,4 5. 0 UDGIFTER, SOM AFHOLDES - OVEREF-BUDGETTET RESTmmON/INTERVENTION - OVER DE NATIONALE BUDGETTER - AF ANDRE 5. 1 INDTÆGTER - EFs EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) - NATIONALE KILDER 5. 0. 1 OVERSLAG - UDGIFTER 5. 1. 1 OVERSLAG - INDTÆGTER 5. 2 BEREGNING: 2000 mio. ECU 205,4 2001 mio. ECU 205,4 2002 mio. ECU 2003 mio. ECU Stivelsespræmie: Udligning: 1 864 3041 x 22,25 ECU/t x 1,009 (DK) 1 864 304 t x 86,94 ECU/t x 1,009 (DK) 41,9 mio. ECU 163. 5 mio. ECU 205,4 mio. ECU Beløbene udbetales fra regnskabsåret 1999. 6. 0 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE JA KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? 6. 1 ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE JA/NEJ BUDGET? 6. 2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 6. 3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? BEMÆRKNINGER: Foranstaltningen anvendes kun i 1998/99 til 2000/2001. JA/NEJ JA 14 ISSN 0254-1459 K0M(97) 576 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 08 10 Katalognummer : CB-CO-97-592-DA-C ISBN 92-78-26898-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg lj


title: Proposal for a Council Decision authorising the Kingdom of the Netherlands to apply a measure derogating from Articles 2 and 28A(1) of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 11. 11. 1997 COM(97) 577 final Proposal for a COUNCIL DECISION authorising the Kingdom of the Netherlands to apply a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM By letter registered with the Secretariat-General of the Commission on 9 June 1997, the Dutch Government requested authorisation - under Article 27 of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes: common system of value added tax, uniform basis for assessment1 - to apply a special measure as regards trade in used and waste materials. In accordance with Article 27(3) of the Sixth Directive, the other Member States were informed of the Dutch request by letter dated 10 September 1997. The special measure that the Netherlands intends to introduce comprises: - exemption of the supply and intra-Community acquisition of used and waste materials in the case of taxable entities with an annual turnover of less than HFL 2. 5 million. For the purposes of that threshold, turnover in non-ferrous metals can be disregarded. If the threshold is exceeded, the exemption does not apply from the start of and throughout the following calendar year; - exemption of the supply and intra-Community acquisition of non-ferrous metals, regardless of turnover; - these exemptions are accompanied by the option of applying to the authorities for authorisation to charge VAT on the supply and acquisition of the materials concerned. According to the Dutch Government, the purpose of the measure, which covers trade in a number of materials suitable for recycling such as scrap, waste iron and steel, non-ferrous metals, glass, paper and cloth, is to simplify the charging of tax in this sector and to combat tax fraud. In this connection, the Dutch Government would point out that many of the administrative provisions applicable to this sector are inadequate, that invoicing is often seriously deficient, that the traders concerned - i. e. smaller traders, who are difficult to trace and investigate - often do not pay the VAT due and that major practical difficulties arise in the course of collection. The first provision referred to above means that small traders in used and waste materials other than non-ferrous metals do not have to pay VAT and are not permitted to issue any invoices inclusive of VAT. Nor are they entitled to deduct input tax. OJ No L 145, 13. 6. 1977, p. 1, as last amended by Directive 96/95/EC (OJ No L 338, 28. 12. 1996, p. 89). Nor are the taxable entities in question subject in respect of their intra-Community acquisitions, with the result that the corresponding intra-Community supply is taxed in the country of origin. to VAT The purpose of the HFL 2. 5 million turnover threshold is to prevent the exemption from also applying to large traders. The second provision means that traders in non-ferrous metals may make use of the exemption even if their total turnover exceeds HFL 2. 5 million, the reason being that, since non-ferrous metals are normally traded at appreciably higher prices than other used and waste materials, the threshold would be reached relatively quickly in the case of trade in non-ferrous metals. Lastly, the third provision offers traders in used and waste materials who should - in principle - be exempted the option of being subject to VAT and thus the right to deduct input tax. Making that option conditional on authorisation being granted should ensure that the taxable entities concerned discharge their tax obligations. What is more, the fact that being subject to tax supervision is "rewarded" by way of the right to deduct input tax should help to make traders more willing to pay tax. The Commission considers that exemption of supplies and intra-Community acquisitions by small firms both simplifies matters and helps to combat fraud since a category of taxable persons where checks and efforts at collection would be disproportionate to the revenue generated can be excluded from the VAT system. The specific rules on supplies and intra-Community acquisitions of non-ferrous scrap metals are justified because they provide a secure basis for transactions involving a greater risk of fraud on account of the value of the materials in question. Giving taxable persons the option of applying to the authorities in order to make their - in principle exempt - transactions subject to VAT ensures improved monitoring by the authorities. Consequently, the Commission considers that the Kingdom of the Netherlands may be authorised to apply the proposed derogation until 31 December 1999. On 10 July 1996 the Commission adopted a work programme for the phased introduction of a common system of VAT. 2 It therefore seems appropriate to allow implementation of the proposed measure only until 31 December 1999, so that an assessment can then be made of its compatibility with the approach developed within the framework of the new common system of VAT. COM(96) 328 final, 22. 7. 1996. Proposai for a COUNCIL DECISION authorising the Kingdom of the Netherlands to apply a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of the Sixth Counci! Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes: common system of value added tax, uniform basis for assessment,1 and in particular Article 27 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas, pursuant to Article 27(1) of Directive 77/388/EEC, the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State to introduce special measures for derogation from that Directive in order to simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion and avoidance, Whereas, by letter registered with the Commission on 9 June 1997, the Kingdom of the Netherlands requested authorisation to introduce a measure derogating from Articles 2 and 28a(l) of Directive 77/388/EEC; Whereas, in accordance with Article 27(3) of that Directive, the other Member States were informed on 10 September 1997 of the request submitted by the Kingdom of the Netherlands; Whereas that special measure provides, firstly, for exemption of the supply and intra-Community acquisition o( used and waste materials, with the exception of non-ferrous metals, in the case ot^ taxable entities with an annual turnover of less than HFL 2. 5 million and, secondly, for exemption of the supply and intra-Community acquisition of non-ferrous metals; Whereas the taxable persons whose transactions are covered by the above exemptions may, subject to the conditions laid down by the Kingdom of the Netherlands, be O. Ï No L 545, 13. 6. 1977, p. !, as last amended by Directive 96/95/EC (OJ No L 3. 18. 28. 12. 1996, D. K9), V authorised not to apply that measure to their transactions; Whereas the measure both simplifies matters and helps to combat fraud since a category of taxable persons where checks and efforts at collection would be disproportionate to the revenue generated can be excluded from the VAT system; Whereas, consequently, the special measure satisfies the conditions laid down in Article 27 of the Sixth Directive; Whereas the Commission adopted on 10 July 1996 a work programme, together with a timetable, for the phased introduction of a common system of VAT for the single market;2 Whereas authorisation is being granted until 31 December 1999 so that an assessment can then be made of the compatibility of the measure with the overall approach adopted for the new common system of VAT; Whereas this derogation will have no impact on the European Communities' own resources accruing from VAT, HAS ADOPTED THIS DECISION: COM(96) 328 final, 22. 7. 1996. - 5- Article J The Kingdom of the Netherlands is hereby authorised until 31 December 1999 to apply a special measure for the taxation of used and waste materials that contains provisions derogating from the Sixth Council Directive of 17 May 1977. The provisions in question are laid down in Articles 2, 3 and 4 below. Article 2 By way of derogation from Article 2 of the Sixth Directive, the following shall be exempt from VAT: - the supply of used and waste materials by firms with an annual turnover of less than HFL 2. 5 million. For the purposes of that threshold, turnover in non-ferrous metals may be disregarded; - the supply of non-ferrous metals. Article 3 By way of derogation from Article 28a(l)(a) of the Sixth Directive, the following shall be exempt from VAT: - the intra-Community acquisition of used and waste materials by firms with an annual turnover of less than HFL 2. 5 million. For the purposes of that threshold, turnover in non-ferrous metals may be disregarded; - the intra-Community acquisition of non-ferrous metals. Article 4 Taxable entities carrying out transactions which are exempt pursuant to Articles 2 and 3 above may be authorised not to make supplies and intra-Community acquisitions of used and waste materials effected by them subject to the special measure provided for by this Decision. This Decision is addressed to the Kingdom of the Netherlands. Article 5 Done at Brussels, For the Council, The President ISSN 0254-1475 COM(97) 577 final DOCUMENTS EN 09 06 Catalogue number : CB-CO-97-593-EN-C ISBN 92-78-26912-3 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg