title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3662/97 af Carlo RIPA DI MEANA til Kommissionen. Privatisering af den særlige mælkecentral i Rom

text: C 158/172 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 3. I forbindelse med gennemfłrelsen af informationskampagnerne i Italien er der startet et projekt i italienske skoler. Den fłrste del af dette projekt best(cid:229)r af undersłgelser i 150 skoler. Et af de redskaber, der skal stłtte disse undersłgelser, er »undervisningsmateriale«, der rummer forskelligt informationsmateriale, blandt andet en videokassette med titlen »Un Grillo per la testa«, der er produceret af det italiensksprogede schweiziske fjernsyn. Videokassetten rummer klip med komikeren Beppe Grillo, interviews med videnskabsm(cid:230)nd fra det tyske Wuppertal Institut og oplysninger om b(cid:230)rbar udvikling og b(cid:230)rbart forbrug. 4. Det schweiziske fjernsyn har givet tilladelse til anvendelse af videoen og har modtaget i alt 500 CHF (ca. 800 ECU) (til d(cid:230)kning af fremstillingen af tre masterkopier, ekspedition og andre udgifter). Udgifterne til fremstillingen af 150 kopier blev d(cid:230)kket af kontrahentens budget for de driftsomkostninger, der er łrem(cid:230)rket til skoleprojektet. Komikeren har erkl(cid:230)ret sig indforst(cid:229)et med, at videoen bruges, uden at der kr(cid:230)ves en finansiel modydelse. (1) KOM(95) 519. (2) EFT C 260 af 7. 9. 1996. (3) EFT S 124 af 1. 7. 1997. (98/C 158/230) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3662/97 af Carlo Ripa di Meana (V) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Privatisering af den s(cid:230)rlige m(cid:230)lkecentral i Rom Adriana Spera, byr(cid:229)dsmedlem i Rom, har for ca. et (cid:229)r siden tilsendt Kommissionen en detaljeret redegłrelse om privatiseringen af den s(cid:230)rlige m(cid:230)lkecentral i Rom. I denne redegłrelse frems(cid:230)ttes der formodning om overtr(cid:230)delse af artikel 92 og 93 i EF-traktaten, s(cid:230)rlig hvad ang(cid:229)r den statsstłtte, der er udbetalt af Roms kommune til d(cid:230)kning af de betydelige tab (ca. 250 mia lire), som m(cid:230)lkecentralen har lidt siden 1990, idet denne statsstłtte, hvis den bekr(cid:230)ftes, som fłlge af den konsoliderede retspraksis vil umuliggłre den private salgsprocedure, der er indledt af Roms kommune, og som indeb(cid:230)rer, at virksomheden er ved at blive overtaget af Cirio-gruppen. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse, om den har behandlet ovenn(cid:230)vnte redegłrelse, og i bekr(cid:230)ftende fald med hvilket resultat? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. december 1997) Kommissionen modtog i slutningen af 1996 en klage vedrłrende ydelse af offentlige midler til finansiel sanering af Centrale del latte di Roma (Roms m(cid:230)lkecentral) samt om, hvorvidt den af Roms kommune planlagte privatiseringsprocedure er i overensstemmelse med EF-reglerne om offentlige markeder. For łjeblikket behandles sagen af Kommissionen, og som fłlge heraf har Kommissionen endnu ikke taget stilling til denne klage. (98/C 158/231) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3664/97 af Hono·rio Novo (GUE/NGL) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Udvidelse af den spanske eksklusive fiskerizone i Middelhavet Som bekendt har den spanske regering for nylig vedtaget at udvide sin eksklusive fiskerizone i Middelhavet med 50 słmil. Kan Kommissionen oplyse, hvilke folkeretlige eller EU-retlige bestemmelser den spanske regering p(cid:229)ber(cid:229)ber sig som retsgrundlag for denne afgłrelse?


title: WRITTEN QUESTION No. 3659/97 by María IZQUIERDO ROJO to the Commission. Car-free cities

eurovoc_concepts:
EU financing
allowances and expenses
association
exchange of information
local authority
motor car
quality of the environment
town
urban transport

formats: html pdf print

text: C 187/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 98 (98/C 187/64) SKRIFTLIG FR¯GA E-3659/97 fr(cid:229)n Mar(cid:14)·a Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Bilfria sta¤der Anser kommissionen att fo¤ljande yttranden om Klubben fo¤r bilfria sta¤der a¤r rimliga: klubbens projekt (cid:148)g(cid:229)r bara ut p(cid:229) att n(cid:229)gra personer i styrelsen skall kunna go¤ra en massa resor(cid:148) och (cid:148)projektet inneba¤r ono¤digt kommunalt slo¤seri som bara leder till att n(cid:229)gra ledande personer i kommunen ges str(cid:229)lande tillfa¤llen att turista och det la¤r oss inget nytt(cid:148)? Med tanke p(cid:229) att denna typ av beskyllningar skadar det goda rykte som initiativet om bilfria sta¤der hade i Granada, skulle jag vilja fr(cid:229)ga vad kommissionen har att framfo¤ra? Svar fr(cid:229)n Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (23 januari 1998) Na¤tet fo¤r bilfria sta¤der omfattar ungefa¤r 60 lokala myndigheter i hela Europa. Deras m(cid:229)l a¤r att minska trafikvolymen genom att fra¤mja miljo¤va¤nliga transportsa¤tt i ta¤tortsomr(cid:229)den. Detta na¤t, som delvis finansieras av kommissionen, ger sta¤der mo¤jlighet att driva en s(cid:229)dan politik, fra¤mst genom att det underla¤ttar utbyte av erfarenheter och kunskap b(cid:229)de p(cid:229) teknisk och politisk niv(cid:229), och go¤r det mo¤jligt att identifiera och lyfta fram mo¤jliga lo¤sningar fo¤r h(cid:229)llbar ro¤rlighet. Na¤tet skal ocks(cid:229) bidra till spridning av god metodik. S(cid:229)dan verksamhet inneba¤r att sta¤dernas representanter m(cid:229)ste resa en del. Enligt kommissionens uppgifter gick mindre a¤n 12 % av na¤tets totala budget fo¤r 1997 till resor och uppeha¤lle. Na¤tet fo¤r bilfria sta¤der syftar till att skapa kontakter mellan de akto¤rer som har ansvar fo¤r ta¤tortstrafik. I detta syfte har sex arbetsgrupper bildats, som sysslar med olika viktiga aspekter av ta¤tortstrafik. Arbetsgruppernas verksamhet kompletteras med sto¤rre sammankomster, som seminarier och konferenser fo¤r lokala myndigheter b(cid:229)de p(cid:229) politisk och teknisk niv(cid:229). Na¤tets framg(cid:229)ngar speglas av det antal projekt som utvecklats i sta¤derna. S(cid:229)dana projekt kan antingen vara direkta resultat av utbytet av erfarenheter och kunskap, eller uppkomma genom samarbete mellan ett antal medlemmar i na¤tet. Na¤tet samarbetar nu regelbundet med kommissionen och har lett till minskad anva¤ndning av privatbilar, fo¤rba¤ttrad luftkvalitet, rationellare energianva¤ndning och o¤kad livskvalitet i ett flertal sta¤der. (98/C 187/65) SKRIFTLIG FR¯GA E-3679/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till r(cid:229)det (19 november 1997) A¤mne: Statligt fo¤rtryck i Burma Den 28 oktober 1997 gjordes m(cid:229)nga arresteringar na¤r medlemmar av National League for Democracy (NLD) fo¤rso¤kte h(cid:229)lla ett mo¤te i ett kontor i stadsdelen Mayangone i utkanten av Burmas huvudstad Rangoon. Aktivisterna hade planerat att h(cid:229)lla ett mo¤te med sin ledare Aung Saan Suu Kyi, men sa¤kerhetsstyrkorna satte upp barrikader fo¤r att hindra dem fr(cid:229)n att f(cid:229) tilltra¤de till henne. Na¤r detta skrivs befinner sig (cid:229)tta av de arresterades fortfarande i ha¤ktet. Organisationer fo¤r ma¤nskliga ra¤ttigheter har uttryckt fruktan fo¤r att de kanske har torterats. Ka¤nner r(cid:229)det till denna ha¤ndelse? Vilka (cid:229)tga¤rder har det vidtagit? Kommer det att ta upp de p(cid:229)g(cid:229)ende ha¤ndelserna med utpressning av fredliga aktivister i Burma vid det na¤sta mo¤tet mellan EU och ASEAN? Om s(cid:229)dan ha¤ndelser fortsa¤tter, kommer r(cid:229)det d(cid:229) att o¤verva¤ga nya ekonomiska sanktioner mot Burma?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3692/97 von Kirsi PIHA an die Kommission. Auswirkung der Änderungen des Programms PHARE auf Estland

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Estonia
accession to the European Union
development aid
operational programme

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/39 Antwort (19. Ma¤rz 1998) Der Rat der Europa¤ischen Union hat am 6. Oktober 1997 beschlossen, seinen gemeinsamen Standpunkt zu Birma um weitere sechs Monate zu verla¤ngern. Dieser gemeinsame Standpunkt wurde urspru¤nglich am 28. Oktober 1996 angenommen (1) und entha¤lt Verwaltungssanktionen, wie die Einschra¤nkung der Freizu¤gigkeit des gesamten milita¤rischen Personals der diplomatischen Vertretungen Birmas in der Europa¤ischen Union, das Verbot der Lieferung von milita¤rischer Ausru¤stung jeglicher Art nach Birma, Beschra¤nkungen der Erteilung von Visa fu¤r Mitglieder des regierenden Rates und deren Angeho¤rige sowie die Aussetzung aller Gespra¤che auf hoher Ebene zwischen der Europa¤ischen Union und Angeho¤rigen des Regimes. Da es als unwahrscheinlich anzusehen ist, da(cid:223) die ku¤rzliche Ersetzung einiger Mitglieder der birmanischen Fu¤hrung, die Auflo¤sung des (cid:132)State Law and Order Restoration Council (SLORC)(cid:147) und die Einsetzung des (cid:132)State Peace and Development Council (SPDC)(cid:147) grundlegende A¤ nderungen mit sich bringen werden, bleibt auch die Politik der Union bis auf weiteres unvera¤ndert. Diese Politik ist allseits bekannt. Die Union hat bei zahlreichen Gelegenheiten Erkla¤rungen vero¤ffentlicht, in denen sie die Menschenrechtslage und den Mangel an Demokratie in Birma deutlich beklagt. Die Union hat den SLORC wiederholt und mit Nachdruck aufgefordert, einen echten Dialog mit allen Parteien der demokratischen Opposition, einschlie(cid:223)lich der (cid:132)National League for Democracy(cid:147) zu beginnen › einige Mitglieder dieser Partei sind am 28. Oktober 1997 verhaftet worden. Die Union verfolgt die Entwicklung in Birma genau und weist bei jedem Kontakt mit ihren internationalen Dialogpartnern, insbesondere den ASEAN-Staaten, auf die Notwendigkeit von Reformen und auf die wichtige Rolle hin, die diesen La¤ndern zufa¤llt, wenn es darum geht, Druck auf die Machthaber in Rangun auszuu¤ben, damit diese A¤ nderungen einleiten. Die Ratsgremien u¤berpru¤fen derzeit den am 28. Oktober 1996 angenommenen Standpunkt zu Birma. Es besteht ein breiter Konsens u¤ber eine Verla¤ngerung um weitere sechs Monate ab dem 29. April, d. h. dem Zeitpunkt, an dem der gemeinsame Standpunkt ausla¤uft. Der Rat zieht zur Zeit keine weiteren Ma(cid:223)nahmen, wie z. B. Wirtschaftssanktionen, in Betracht. (1) ABl. L 287 vom 8. 11. 1996. (98/C 187/66) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3692/97 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Auswirkung der A¤ nderungen des Programms PHARE auf Estland Die Europa¤ische Union unterstu¤tzt mit ihrem Programm PHARE die La¤nder Mittel- und Osteuropas. Die Leitlinien der Kommission fu¤r die kommenden Jahre fu¤r PHARE haben das Fo¤rderungssystem etwas vera¤ndert. Wie scha¤tzt die Kommission die Auswirkung der A¤ nderungen auf die Unterstu¤tzung fu¤r Estland 1998 im Vergleich zu 1997 ein? (98/C 187/67) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3699/97 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Verwendung von PHARE-Mitteln in Estland Die Europa¤ische Union unterstu¤tzt mit ihrem Programm PHARE die La¤nder Mittel- und Osteuropas. Aus ihm wurde wesentliche Hilfe fu¤r die Entwicklung der beitrittswilligen La¤nder geleistet. Die Kommission wird gebeten, die Verwendung der fu¤r 1997 bewilligten PHARE-Mittel in Estland darzulegen?


title: QUESTION ECRITE no 3809/97 de Raymonde DURY à la Commission. Présence des députés européens aux manifestations publiques subventionnées par la Commission

eurovoc_concepts:
EU financing
European Commission
Member of the European Parliament
administrative responsibility
conference proceedings
dissemination of EU information
duties of civil servants

text: C 134/180 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 30. 4. 98 (98/C 134/246) QUESTION E· CRITE P-3809/97 pose·e par Raymonde Dury (PSE) a‘ la Commission (19 novembre 1997) Objet: Pre·sence des de·pute·s europe·ens aux manifestations publiques subventionne·es par la Commission La Commission peut-elle indiquer, par direction ge·ne·rale et pour le bureau de Bruxelles, combien de colloques, se·minaires, journe·es d(cid:146)e·tudes ou confe·rences publiques ont e·te· subventionne·s par la Commission en 1997? Peut-elle indiquer a‘ combien de reprises, dans ces manifestations, un (ou des) parlementaire(s) belge(s) a(ont) e·te· invite·(s) a‘ donner le point de vue du Parlement europe·en? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il serait utile, a‘ travers ces financements, de susciter une information et un de·bat plus larges, avec une pre·sence accrue des parlementaires europe·ens? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (12 de·cembre 1997) Une re·ponse de·taille·e aux questions de l(cid:146)Honorable Parlementaire ne·cessite des recherches longues et laborieuses que la Commission n(cid:146)est pas en mesure d(cid:146)entreprendre actuellement. (98/C 134/247) QUESTION E· CRITE E-3821/97 pose·e par Roberto Mezzaroma (UPE) a‘ la Commission (28 novembre 1997) Objet: Sue‘de Est-il vrai qu(cid:146)au milieu du pre·sent sie‘cle, la Sue‘de a proce·de· a‘ la ste·rilisation de milliers de femmes de race «infe·rieure», comme en ont fait e·tat divers quotidiens europe·ens, notamment le Messaggero du 26 aou(cid:136)t 1997 et le Dagens Nyheter? Re·ponse donne·e par M. Santer au nom de la Commission (17 de·cembre 1997) La Commission rappelle qu(cid:146)elle n(cid:146)a pas coutume de prendre position sur des articles de presse


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3719/97 af Stelios ARGYROS til Kommissionen. Oplysende udgivelser fra det fælles forskningscenter

eurovoc_concepts:
EU publication
Joint Research Centre
book trade
dissemination of EU information
paper
plastics
production cost
research policy

text: 8. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 174/107 3. EU-borgere, der mener, at de uds(cid:230)ttes for diskrimination som fłlge af en beslutning truffet af en medlemsstats myndigheder vedrłrende adgangen til en uddannelse eller et erhverv, kan indbringe sagen for en national domstol. Hvis der hersker tvivl om en national lovbestemmelses forenelighed med EU-retten, kan den p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale domstol forel(cid:230)gge EF-Domstolen et eller flere pr(cid:230)judicielle spłrgsm(cid:229)l. Desuden kan EU-borgere klage direkte til Kommissionen. (98/C 174/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3719/97 af Stelios Argyros (PPE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Oplysende udgivelser fra det f(cid:230)lles forskningscenter Det europ(cid:230)iske forskningscenter (Europa-Kommissionen Generaldirektorat XII) har for nylig udgivet en mangesidet oplysende tryksag i A4 x 8-format om de f(cid:230)lles forskningscentre. Denne tryksag er trykt p(cid:229) begge sider og trykt med illustrationspapir, hvis overflade indeholder plasticstoffer. Denne tryksag er p(cid:229) grund af formatet af tvivlsom praktisk anvendelighed og p(cid:229) grund af sammens(cid:230)tningen af papiret, kan den ikke genbruges, og den er s(cid:229)ledes heller ikke miljłvenlig. Det drejer sig imidlertid om en utvivlsom meget dyr udgave til trods for forsłgene p(cid:229) at nedsk(cid:230)re udgifterne for de f(cid:230)lles forskningscentre som led i en generel łkonomisk sparepolitik i forbindelse med f(cid:230)llesskabets forskningspolitik. Kommissionen bedes oplyse: › hvad kostede produktionen af den omtalte tryksag? › hvilken tjenestegren godkendte denne udgift? › hvad mener den kan v(cid:230)re hensigten og det tilstr(cid:230)bte form(cid:229)l med denne udgave? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Edith Cresson (7. januar 1998) Det F(cid:230)lles Forskningscenter spiller en afgłrende rolle gennem dets videnskabelige bistand til f(cid:230)llesskabspoli- tikkerne. Centrets aktiviteter p(cid:229) konkurrenceomr(cid:229)det rummer desuden et betydeligt potentiel hvad ang(cid:229)r innovation inden for europ(cid:230)isk industri, men dette potentiel udnyttes ikke tilstr(cid:230)kkeligt i łjeblikket. Derfor głr Det F(cid:230)lles Forskningscenter nu en aktiv indsats for fremme teknologioverfłrsel, forskningssamar- bejde og uddannelse for at łge merv(cid:230)rdien for borgerne og den europ(cid:230)iske industri. Den nye fremgangsm(cid:229)de indeb(cid:230)rer ligeledes, at forskningscentrets aktiviteter bliver mere synlige og gennemskuelige. Tryksagen, som det (cid:230)rede medlem henviser til, er produceret med dette for łje. Prisen for 10 000 eksemplarer var 6 114 ECU. (98/C 174/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3720/97 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (21. november 1997) Om: Pasningstilskud i EU-medlemsstaterne Kommissionen bedes for hver medlemsstat freml(cid:230)gge en oversigt over stłrrelsen af tilskud, der betales til personer, der passer en handicappet, en (cid:230)ldre eller błrn?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3686/97 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO alla Commissione. Legge Helms-Burton e accordi con gli Stati Uniti

eurovoc_concepts:
Cuba
European undertaking
United States
World Trade Organisation
agreement (EU)
extra-territoriality
international law
investment abroad

text: 8. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 174/99 Risposta data da Sir Leon Brittan in nome della Commissione (7 gennaio 1998) Con decisione del Consiglio del 22 maggio 1995, la Comunita‘ partecipa ai negoziati relativi a un accordo multilaterale sugli investimenti, che si svolgono nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economico (OCSE). Gli orientamenti di negoziato relativi alla partecipazione della Comunita‘ e degli Stati membri sono stati adottati dal Consiglio il 27 novembre 1995. Nel maggio 1997, nel corso della riunione ministeriale dell(cid:146)OCSE si e‘ deciso di finalizzare i negoziati relativi all(cid:146)accordo multilaterale sugli investimenti entro la data della riunione prevista all(cid:146)inizio di maggio 1998. L(cid:146)obiettivo della Comunita‘ e degli Stati membri nel quadro dei negoziati e‘ raggiungere un accordo giuridicamente vincolante che si applichi a tutti i livelli di governo, in grado di creare un contesto di investimenti trasparente, non discriminatorio e libero, che riguardi la fase pre e post investimenti la cui applicazione sia limitata esclusivamente da deroghe specifiche e ben definite per quanto riguarda i paesi, a livello settoriale o orizzontale, e che comporti procedure per la composizione di controversie a livello di investitori-Stato e Stato-Stato. Il risultato dei negoziati dovra‘ rispettare il trattato CE e garantire il proseguimento del processo d(cid:146)integrazione della Comunita‘. La Commissione ritiene che, se questo obiettivo verra‘ raggiunto, l(cid:146)accordo multilaterale sugli investimenti sara‘ in grado di colmare le lacune a livello delle norme internazionali di cui deve disporre un(cid:146)economia mondiale e si rivelera‘ vantaggioso per gli investitori europei, il settore dell(cid:146)occupazione e la competitivita‘. Per quanto riguarda la possibile minaccia che l(cid:146)accordo costituisce per l(cid:146)ambiente, le prestazioni sociali e la capacita‘ dei governi di elaborare e attuare politiche ambientali efficaci a livello interno, la Commissione invita l(cid:146)onorevole parlamentare a consultare le risposte delle interrogazioni scritte n. E-3289/97 (1) e 3291/97 (2) dell(cid:146)onorevole Dreissl-Do¤rfler. E‘ inoltre importante notare che il gruppo responsabile dei negoziati, in vista dell(cid:146)accordo, nell(cid:146)ottobre 1997, ha deciso di avviare un riesame ambientale dell(cid:146)accordo che sara‘ finalizzato nel gennaio 1998. (1) GU C 134 del 30. 4. 1998, pag. 131. (2) GU C 134 del 30. 4. 1998, pag. 132. (98/C 174/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3686/97 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Legge Helms-Burton e accordi con gli Stati Uniti In merito all(cid:146)applicazione della legge Helms-Burton e alle sue conseguenze, ed esaminato l(cid:146)accordo fra la Commissione e l(cid:146)Amministrazione nordamericana, non ritiene la Commissione che tale accordo sia squilibrato, in quanto non prevede alcuna concessione da parte degli Stati Uniti a fronte di impegni da parte dell(cid:146)Unione europea? (98/C 174/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3687/97 di Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Autonomia della politica estera ed extraterritorialita‘ di alcune leggi Se dall(cid:146)applicazione extraterritoriale di alcune leggi, come quella conosciuta come legge Helms-Burton, deriva una limitazione della volonta‘ degli Stati e delle loro politiche estere e commerciali, in quanto tale volonta‘ e‘ soggetta alle azioni intraprese o proposte a un dato momento da singoli cittadini o organizzazioni imprenditoriali, quali iniziative intende adottare la Commissione per evitare limitazioni alla politica commerciale e alla politica estera dell(cid:146)Unione europea?


title: WRITTEN QUESTION No. 3685/97 by Mark WATTS to the Commission. Availability of grant information on the Internet

eurovoc_concepts:
EU Official Journal
EU publication
European Commission
computer network
dissemination of EU information
information network
invitation to tender
on line data service
public contract
telecommunications

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3699/97 dell'on. Kirsi PIHA alla Commissione. Utilizzo delle risorse del programma Phare in Estonia

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/39 Risposta (19 marzo 1998) Il 6 ottobre 1997 il Consiglio dell(cid:146)Unione europea ha deciso di prorogare per un ulteriore periodo di sei mesi la posizione comune relativa alla Birmania/Myanmar. Tale posizione, adottata inizialmente il 28 ottobre 1996 (1), prevede sanzioni amministrative quali limitazioni alla circolazione di tutto il personale militare delle missioni diplomatiche birmane nell(cid:146)Unione europea, vieta la vendita di qualsiasi attrezzatura militare a tale paese, impone restrizioni sui visti per i membri del consiglio al potere e i loro familiari e sospende ogni colloquio ad alto livello tra l(cid:146)Unione europea e funzionari del regime. Poiche· appare improbabile che la recente sostituzione di alcuni membri della leadership birmana, lo scioglimento del Consiglio di Stato per la restaurazione della legge e dell(cid:146)ordine (SLORC) e l(cid:146)instaurazione del Consiglio di Stato per la pace e lo sviluppo (SPDC) conducano a cambiamenti sostanziali, la politica dell(cid:146)Unione resta per il momento immutata. Tale politica e‘ nota. L(cid:146)Unione ha piu‘ volte reso dichiarazioni pubbliche in cui deplora con forza la situazione dei diritti dell(cid:146)uomo e la mancanza di democrazia in Birmania ed ha ripetutamente esortato lo SLORC ad avviare un dialogo costruttivo con tutti i partiti dell(cid:146)opposizione democratica, inclusa la Lega nazionale per la democrazia, alcuni dei cui membri sono stati arrestati il 28 ottobre 1997. L(cid:146)Unione segue con attenzione gli sviluppi in Birmania e sottolinea costantemente con i partner del dialogo internazionale, in particolare i paesi dell(cid:146)ASEAN, la necessita‘ di una riforma in Birmania e l(cid:146)importanza del loro ruolo nell(cid:146)esercitare pressioni sui governanti birmani affinche· introducano dei cambiamenti. Gli organi del Consiglio stanno attualmente riesaminando la posizione comune relativa alla Birmania/Myanmar, adottata il 28 ottobre 1996. Esiste un ampio consenso in favore della proroga per un ulteriore periodo di sei mesi a decorrere dal 29 aprile, data di scadenza della suddetta posizione comune. Nella fase attuale il Consiglio non contempla misure supplementari come, ad esempio, sanzioni economiche. (1) GU L 287/96 dell(cid:146)8. 11. 1996 (98/C 187/66) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3692/97 di Kirsi Piha (PPE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Conseguenze per l(cid:146)Estonia delle modifiche da apportare al programma Phare L(cid:146)Unione europea assiste i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale con il programma Phare nei cui riguardi gli orientamenti della Commissione per i prossimi anni hanno lievemente modificato il sistema di assistenza. Puo‘ la Commissione far sapere come influenzeranno le modifiche sull(cid:146)assistenza all(cid:146)Estonia nel 1998, rispetto a quella fornita nel 1997? (98/C 187/67) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3699/97 di Kirsi Piha (PPE) alla Commissione (19 novembre 1997) Oggetto: Utilizzo delle risorse del programma Phare in Estonia L(cid:146)Unione europea assiste i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale con il programma Phare che ha significato ingenti aiuti allo sviluppo di paesi candidati all(cid:146)adesione. Puo‘ la Commissione far sapere come sono state utilizzate le risorse destinate dal programma Phare nel 1997 all(cid:146)Estonia?


title: Advies van het Comité van de Regio's over het "Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de sluiting door de Europese Gemeenschap van het Protocol bij het Verdrag van 1979 betreffende grensoverschrijdende luchtverontreiniging over lange afstand met betrekking tot een verdere beperking van de zwavelemissie"

eurovoc_concepts:
agreement (EU)
air quality
pollution control measures
sulphur
transfrontier pollution


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3680/97 do Deputado Anita POLLACK à Comissão. Turismo de negócios

eurovoc_concepts:
European Economic Area
commercial law
competitiveness
financial legislation
product quality
tourism
tourist profession
travel
turnover

text: C 158/176 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 25. 5. 98 Resposta dada pelo Comissa·rio Kinnock em nome da Comissa(cid:152)o (18 de Dezembro de 1997) A Comissa(cid:152)o reconhece os efeitos adversos dos bloqueios durante a greve dos camionistas franceses na livre circula(cid:231)a(cid:152)o de mercadorias e de pessoas na Comunidade. A Comissa(cid:152)o interveio, numa fase inicial dos acontecimentos, de todas as vezes em que ocorreu um bloqueio durante o ano passado, instando as autoridades francesas a tomar todas as medidas necessa·rias para assegurar a liberdade de circula(cid:231)a(cid:152)o do tra·fego rodovia·rio de mercadorias e de passageiros, em conformidade com o Tratado CE. Ale·m disso, mesmo na(cid:152)o estando os Estados-membros obrigados, nos termos da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, a conceder indemniza(cid:231)o(cid:152)es a‘s transportado- ras por perdas incorridas como resultado de conflitos laborais, a Comissa(cid:152)o real(cid:231)ou por diversas vezes, em contactos escritos e pessoais, a necessidade de as autoridades francesas cumprirem ra·pida e adequadamente os compromissos assumidos pelo Governo france(cid:136)s no sentido da concessa(cid:152)o de imdemniza(cid:231)o(cid:152)es. A na(cid:152)o ser e ate· que a legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria seja alterada, a obriga(cid:231)a(cid:152)o de conceder indemniza(cid:231)o(cid:152)es continua a ser regida pela legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional. A Comissa(cid:152)o tem em conta todos os elementos de informa(cid:231)a(cid:152)o e circunsta(cid:136)ncias para avaliar o preenchimento das obriga(cid:231)o(cid:152)es comunita·rias por um Estado-membro. A importa(cid:136)ncia e consiste(cid:136)ncia dos esfor(cid:231)os empreendidos pelo Estado-membro em questa(cid:152)o para resolver os problemas sa(cid:152)o significativos nessas avalia(cid:231)o(cid:152)es. Nunca foi definido qualquer limiar quantitativo no a(cid:136)mbito da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria. A Comissa(cid:152)o esta· actualmente a ponderar se e· poss(cid:14)·vel e deseja·vel tomar medidas comunita·rias adicionais relativas ao procedimento e conseque(cid:136)ncias de situa(cid:231)o(cid:152)es de entrave a‘ liberdade de circula(cid:231)a(cid:152)o e sobre isso fara· um relato·rio atrave·s dos procedimentos habituais em tempo u·til. (98/C 158/236) PERGUNTA ESCRITA E-3680/97 apresentada por Anita Pollack (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) Objecto: Turismo de nego·cios Em 1996, a Comissa(cid:152)o apresentou um relato·rio sobre o turismo de nego·cios, elaborado por Horwath & Axe; que medidas foram concretamente tomadas para implementar as recomenda(cid:231)o(cid:152)es desse relato·rio? Resposta dada pelo Sr. Papoutsis em nome da Comissa(cid:152)o (5 de Dezembro de 1997) Remete-se a aten(cid:231)a(cid:152)o da Senhora Deputada para a resposta da Comissa(cid:152)o a‘ sua pergunta escrita E-3391/97 (1). (1) Ver p. 96. (98/C 158/237) PERGUNTA ESCRITA E-3681/97 apresentada por Thomas Megahy (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (19 de Novembro de 1997) Objecto: Implementa(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria em mate·ria de sau·de e seguran(cid:231)a nos Estados-membros Podera· a Comissa(cid:152)o informar: 1. Quantos Estados-membros na(cid:152)o transpuseram ainda para o direito nacional as directivas relativas a‘ sau·de e seguran(cid:231)a que deviam agora entrar em vigor? 2. Quantos recursos foram iniciados contra Estados-membros por na(cid:152)o aplica(cid:231)a(cid:152)o de legisla(cid:231)a(cid:152)o ja· em vigor? 3. Considera a Comissa(cid:152)o que, no dom(cid:14)·nio da sau·de e seguran(cid:231)a, existem regras equitativas de jogo em todo o territo·rio da Unia(cid:152)o Europeia?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3697/97 von Kirsi PIHA an die Kommission. Verwendung von PHARE-Mitteln in Lettland

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
Latvia
cross-border cooperation
education
energy policy
financial management
private sector
public sector
transport policy

text: 8. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 174/103 (98/C 174/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3697/97 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Verwendung von PHARE-Mitteln in Lettland Die Europa¤ische Union unterstu¤tzt mit ihrem Programm PHARE die La¤nder Mittel- und Osteuropas. Aus ihm wurde wesentliche Hilfe fu¤r die Entwicklung der beitrittswilligen La¤nder geleistet. Die Kommission wird gebeten, die Verwendung der fu¤r 1997 bewilligten PHARE-Mittel in Lettland darzulegen? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (16. Dezember 1997) Das aus PHARE finanzierte Operationelle La¤nderprogramm (OLP) 1997 fu¤r Lettland mit einem Gesamtbetrag von 37,6 Mio. Ecu ist auf die Infrastruktur, die Europa¤ische Integration, die Entwicklung des Privatsektors und die Entwicklung der Institutionen und der Humanressourcen ausgerichtet. Die Schwerpunktbereiche fu¤r 1997 sind: › Europa¤ische Integration (5,5 Mio. Ecu) › Entwicklung des o¤ffentlichen Sektors (4,85 Mio. Ecu) › Entwicklung des Privatsektors (6,1 Mio. Ecu) › Entwicklung des Finanzsektors (2,2 Mio. Ecu) › Bildung (1,65 Mio. Ecu) › Energie (3,9 Mio. Ecu) › Umwelt (6,1 Mio. Ecu) › Verkehr (5,1 Mio. Ecu) › Verwaltung (1,3 Mio. Ecu) Zusa¤tzlich zum nationalen Programm fu¤r 1997 wurden noch 1,8 Mio. Ecu fu¤r TEMPUS zur Verfu¤gung gestellt und 3,2 Mio. Ecu fu¤r grenzu¤bergreifende Projekte. Das Finanzierungsabkommen fu¤r das Programm 1997 wurde im November 1997 unterzeichnet, und das Programm wird in den Jahren 1998 und 1999 durchgefu¤hrt werden. Die Auswirkungen des Programms 1997 lassen sich daher zum gegenwa¤rtigen Zeitpunkt noch nicht abscha¤tzen. (98/C 174/161) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3698/97 von Kirsi Piha (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Verwendung von PHARE-Mitteln in Litauen Die Europa¤ische Union unterstu¤tzt mit ihrem Programm PHARE die La¤nder Mittel- und Osteuropas. Aus ihm wurde wesentliche Hilfe fu¤r die Entwicklung der beitrittswilligen La¤nder geleistet. Die Kommission wird gebeten, die Verwendung der fu¤r 1997 bewilligten PHARE-Mittel in Litauen darzulegen? Antwort von Herrn Van den Broek im Namen der Kommission (22. Dezember 1997) Das Operationelle La¤nderprogramm (OLP) fu¤r Litauen mit einem Gesamtbetrag von 43,2 Mio. Ecu umfa(cid:223)t folgende Bestandteile: › Europa¤ische Integration (11 Mio. Ecu): Unterstu¤tzung des Verwaltungsaufbaus und der Entwicklung der erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften im Hinblick auf die Integration Litauens in die Gemeinschaft. Die Hilfe in diesem Bereich umfa(cid:223)t Ma(cid:223)nahmen im Zusammenhang mit dem Verwaltungs- aufbau und der Identifizierung der erforderlichen Strukturen, die in den interministeriellen Arbeitsgruppen erarbeitet werden


title: WRITTEN QUESTION No. 3706/97 by Cristiana MUSCARDINI to the Commission. Bovine spongiform encephalopathy and public veterinary health

eurovoc_concepts:
agricultural waste
animal feedingstuffs
beef
epidemic
health risk
infectious disease
material of animal origin
public health
waste disposal
waste recycling


title: WRITTEN QUESTION No. 3673/97 by Patricia McKENNA to the Commission. Elections in Cambodia

eurovoc_concepts:
Cambodia
EU aid
communications profession
election
human rights
imprisonment
political figure
the EU's international role

text: C 158/174 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 5. 98 (98/C 158/233) SKRIFTLIG FR¯GA E-3673/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Val i Kambodja Kan kommissionen i detalj ange vilka (cid:229)tga¤rder som den kommer att vidta fo¤r att bidra till att valen i Kambodja na¤sta (cid:229)r kan genomfo¤ras p(cid:229) ett korrekt sa¤tt? Under de senaste m(cid:229)naderna har det sta¤ndigt rapporterats om brott mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna i Kambodja. Bland annat har politiska aktivister trakasserats och m(cid:229)nga journalister och aktivister fo¤r de ma¤nskliga ra¤ttigheterna har tagits tillf(cid:229)nga. Som ett resultat av dessa o¤vertra¤delser har man uttryckt oro o¤ver att omsta¤ndigheterna kring valen inte kommer att vara fredliga. Har kommissionen fo¤r avsikt att vidta n(cid:229)gra sa¤rskilda (cid:229)tga¤rder fo¤r att sa¤kersta¤lla att de kandidater som sta¤ller upp i valen inte utsa¤tts fo¤r n(cid:229)gra risker? Svar fr(cid:229)n Manuel Mar(cid:14)·n p(cid:229) kommissionens va¤gnar (16 december 1997) Till fo¤ljd av det positiva yttrande som medlemsstaterna avgav vid det mo¤te som Kommitte·n fo¤r bist(cid:229)nd till utvecklingsla¤nder i Asien och Latinamerika ho¤ll den 11 september 1997 har kommissionen beslutat bidra med 9,5 miljoner ecu till valprocessen i Kambodja. Av detta bidrag a¤r upp till 7 miljoner ecu avsedda fo¤r att ta¤cka kostnaderna fo¤r uppra¤ttandet av en ro¤stla¤ngd och de resterande 2,5 miljonerna ecu fo¤r att bidra till inra¤ttandet av ett observationsorgan. Kommissionen a¤r fullt medveten om den politiska situationen i Kambodja som den fo¤ljer i na¤ra samr(cid:229)d med medlemsstaterna, Fo¤renta nationerna och Sammanslutningen av sydostasiatiska stater (ASEAN). Kommissionen har fo¤r o¤vrigt med sa¤rskild uppma¤rksamhet fo¤ljt de fall av kra¤nkningar av de ma¤nskliga ra¤ttigheterna som tidigare p(cid:229)talats. Fo¤r att avva¤rja ett valklimat som riskerar att ge upphov till hot och v(cid:229)ldshandlingar har kommissionen uttryckligen angivit en klausul enligt vilken dess (cid:229)tga¤rder fo¤r att sto¤dja valprocessen kan dras in om detta intra¤ffar. Vad ga¤ller la¤mpliga (cid:229)tga¤rder fo¤r kandidaternas sa¤kerhet a¤r detta en fr(cid:229)ga om ett gemensamt och samordnat tillva¤gag(cid:229)ngssa¤tt p(cid:229) platsen med varje fo¤retra¤dare fo¤r va¤rldssamfundet som deltar i valprocessen och sa¤rskilt med dem som har till uppgift att inha¤mta upplysningar, utreda och tilla¤mpa de skyddsfo¤rfaranden som planeras fo¤r kandidaterna i valet. (98/C 158/234) SKRIFTLIG FR¯GA E-3674/97 fr(cid:229)n Patricia McKenna (V) till kommissionen (19 november 1997) A¤mne: Oljebolaget Totals verksamhet i Burma B(cid:229)de det franska oljebolaget Total och det amerikanska Unocal a¤r inblandade i konstruktionen av en pipeline fo¤r naturgas i Burma. De b(cid:229)da fo¤retagen ing(cid:229)r i ett partnerskap med Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE) som styrs av den regerande milita¤rjuntan och R(cid:229)det fo¤r (cid:229)teruppra¤ttande av lag och ordning (SLORC). Det rapporteras att de b(cid:229)da fo¤retagen har tagit burmesiska trupper till sin hja¤lp fo¤r att sa¤kersta¤lla att konstruktionen av pipelinen sker p(cid:229) ett sa¤kert och korrekt sa¤tt. Trupperna har vid flera tillfa¤llen anklagats fo¤r att vara inblandade i brott mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna, da¤ribland tv(cid:229)ngsarbete, tv(cid:229)ngsfo¤rflyttning, tortyr, v(cid:229)ldta¤kt och i vissa fall mord. Oljebolag, da¤ribland Total och Unocal, a¤r SLORC:s sto¤rsta lagliga ka¤lla fo¤r utla¤ndsk valuta. Den burmesiska milita¤rregimen har i vida kretsar fo¤rdo¤mts av det internationella samfundet fo¤r sina brott mot de ma¤nskliga ra¤ttigheterna


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 3950/92 del Consejo por el que se establece una tasa suplementaria en el sector de la leche y de los productos lácteos

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
agricultural levy
agricultural quota
milk
milk product

text: C 1/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 1. 98 Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) no 3950/92 por el que se establece una tasa suplementaria en el sector de la leche y de los productos l‘cteos (98/C 1/12) COM(97) 606 final - 97/0328(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:246)n el 20 de noviembre de 1997) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:242)culo 43, de las medidas excepcionales por dos per(cid:242)odos de doce meses para que puedan solventarse las dificultades de reestructuraci(cid:246)n de las explotaciones indicadas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Vista la propuesta de la Comisi(cid:246)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando que, cuando se adopt(cid:246) el Reglamento (CEE) no 3950/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, por el que se establece una tasa suplementaria en el sector de la leche y de los productos l‘cteos(cid:216)(˛), cuya œl(cid:220) la constituye el Reglamento (CE) tima modificaci(cid:246)n no 614/97 de la Comisi(cid:246)n(cid:216)(ˇ), se decidi(cid:246) que, con car‘c(cid:220) ter excepcional y en determinadas condiciones, pod(cid:242)a atribuirse la cantidad de referencia a las explotaciones agr(cid:242)colas situadas en el territorio de la antigua Repœblica Democr‘tica Alemana para un per(cid:242)odo de doce meses; que, con objeto de que esas explotaciones pudieran rees(cid:220) tructurarse completamente, se prorrog(cid:246) dicha disposici(cid:246)n hasta el final del per(cid:242)odo de 1997(cid:220)1998(cid:216)(—); que existen dificultades, como las que plantea la producci(cid:246)n de leche en tierras arrendadas, que no podr‘n resolverse antes del 31 de marzo de 1998; que, por consiguiente, resulta con(cid:220) veniente admitir excepcionalmente una œltima pr(cid:246)rroga Art(cid:242)culo 1 En el apartado 4 del art(cid:242)culo 4 del Reglamento (CEE) no 3950/92, se a(cid:253)adir‘ el p‘rrafo siguiente: (cid:133)Para que puedan solventarse de manera definitiva las dificultades que entra(cid:253)a dicha reestructuraci(cid:246)n, se prorroga el p‘rrafo primero por dos per(cid:242)odos de doce meses a partir de la expiraci(cid:246)n del per(cid:242)odo con(cid:220) templado en el p‘rrafo segundo. (cid:176) Art(cid:242)culo 2 El presente Reglamento entrar‘ en vigor el s~ptimo d(cid:242)a siguiente al de su publicaci(cid:246)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser‘ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. (˛)(cid:217)DO L 405 de 31. 12. 1992, p. 1. (ˇ)(cid:217)DO L 94 de 9. 4. 1997, p. 4. (—)(cid:217)Reglamento (CE) no 1883/94 del Consejo (DO L 197 de 30. 7. 1994, p. 25)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3647/97 af Kirsi PIHA til Kommissionen. Samarbejdet mellem myndigheder i EU

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 8. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 174/81 (98/C 174/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3590/97 af Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) til Kommissionen (13. november 1997) Om: Forbedring af kommunikationsforbindelserne af hensyn til borgernes sikkerhed Farlige fangers fri bev(cid:230)gelighed kan have s(cid:230)rdeles alvorlige fłlger. Dette kunne senest konstateres for nogle dage siden i Finland, da en dansk flugtfange dr(cid:230)bte to politim(cid:230)nd. Kommissionen bedes oplyse, hvad den agter at głre for at forbedre kommunikationsforbindelserne mellem de enkelte landes politimyndigheder, for at tilsvarende begivenheder kan undg(cid:229)s? Hvordan vil Kommissionen sikre, at alle medlemslande tilstr(cid:230)kkelig effektivt f(cid:229)r oplysninger om fanger, der er p(cid:229) flugt fra eller har udgang fra de enkelte landes f(cid:230)ngsler, for at der f. eks. overalt kan forberedes og reageres p(cid:229) fangernes flugt? Agter Kommissionen at give stłtte til Europol, der har mulighed for at koordinere politisamarbejdet mellem de enkelte lande? Hvordan agter Kommissionen at tage hensyn til dataoverfłrsel og informationsteknologiens n(cid:230)sten ubegr(cid:230)n- sede muligheder og det forłgede samarbejde mellem medlemslandene, n(cid:229)r Schengen-aftalen tr(cid:230)der i kraft? (98/C 174/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3647/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (19. november 1997) Om: Samarbejdet mellem myndigheder i EU Finland har de seneste dage v(cid:230)ret vidne til en tragedie som fłlge af det voldsomme drab p(cid:229) to politim(cid:230)nd under udfłrelsen af deres arbejde. En dansk fange, der var p(cid:229) udgang fra et f(cid:230)ngsel, rłvede et hotel i Helsinki og dr(cid:230)bte brutalt to politim(cid:230)nd. Tragedien har i Finland og bestemt ogs(cid:229) i Danmark rejst en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l. Kommissionen bedes derfor oplyse, hvad den vil głre, for at begivenhederne ikke gentager sig? Hvordan kan informationsudvekslingen mellem myndighederne lettes og effektiviseres i EU? Hvordan kan gr(cid:230)nsekontrollen og samarbejdet effektiviseres og is(cid:230)r oplysningerne om de kriminelles bev(cid:230)gelighed og de udgange, som de tildeles? H(cid:230)ndelsen er bestemt ikke nogen god »reklame« for fordelen ved Schengen-aftalen for EU(cid:146)s borgere. Der er ogs(cid:229) klare ulemper ved gennemfłrelsen af den frie bev(cid:230)gelighed, og derfor błr der głres alt for at komme ulemperne til livs. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anita Gradin p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-3590/97 og E-3647/97 (16. januar 1998) Eftersom de (cid:230)rede medlemmer i deres spłrgsm(cid:229)l henviser til samarbejdet inden for Den Europ(cid:230)iske Union, skal det bem(cid:230)rkes, at det generelle politisamarbejde og under alle omst(cid:230)ndigheder samarbejdet inden for Europols narkoenhed og det kommende Europol er begr(cid:230)nset til bek(cid:230)mpelse af alvorlige former for international kriminalitet. Der skal skelnes mellem denne form for kriminalitet og problemet med undslupne fanger og personer med udgangstilladelse, som normalt behandles p(cid:229) bilateralt niveau eller igennem Interpol. I henhold til Amsterdam-traktaten skal politisamarbejdet udvides til at omfatte forebyggende arbejde, opsporing og undersłgelse af kriminalsager generelt, og det skal derfor efter Amsterdam-traktatens ikrafttr(cid:230)delse undersłges, om den omfatter de omr(cid:229)der, der omtales af de (cid:230)rede medlemmer. Med hensyn til retligt samarbejde og udleveringssager er der mellem medlemsstaterne indg(cid:229)et aftaler om udlevering af undvegne fanger og andre, som der er indledt sager mod i forbindelse med alvorlige kriminelle handlinger. Aftalerne głr det bl. a. muligt at anvende midlertidige f(cid:230)ngslinger, indtil der foreligger en officiel udleveringsanmodning. Disse aftaler er baseret p(cid:229) en r(cid:230)kke internationale traktater, is(cid:230)r Europar(cid:229)dets konvention fra 1957 om udlevering, og de er senest blevet suppleret med Den Europ(cid:230)iske Unions konvention om udlevering fra 1996, som for łjeblikket er ved at blive ratificeret, og som vil głre det lettere at anvende aftalerne


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3705/97 von Françoise GROSSETÊTE an die Kommission. Binnenmarkt - Verkauf vorgefertigter Brillen in der EU

eurovoc_concepts:
EU law
competence of the Member States
consumer protection
optical industry
paramedical profession
professional qualifications
public health
sale
single market
vocational training


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3671/97 del Patricia McKENNA a la Comisión. Derechos a prestaciones sociales de las personas con discapacidades que se trasladan de un Estado a otro dentro de la UE

eurovoc_concepts:
Community migration
EU national
disability insurance
equal treatment
physically disabled person
social assistance
social security
social-security benefit

text: C 174/96 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 6. 98 Respuesta del Sr. Oreja en nombre de la Comisio·n (6 de enero de 1998) Se ruega a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se refiera a la respuesta de la Comisio·n a la pregunta escrita E-3449/97 del Sr. De Vries (1). (1) Ver pa·gina 60. (98/C 174/149) PREGUNTA ESCRITA E-3671/97 de Patricia McKenna (V) a la Comisio·n (19 de noviembre de 1997) Asunto: Derechos a prestaciones sociales de las personas con discapacidades que se trasladan de un Estado a otro dentro de la UE Actualmente, las personas con discapacidades que son beneficiarias de una prestacio·n por invalidez en su pa(cid:14)·s de origen no tienen derecho a recibir dichas prestaciones si se trasladan a otro Estado de la UE, lo que parece que constituye una violacio·n del compromiso de la UE con respecto a la no discriminacio·n. ¿Tiene la Comisio·n alguna propuesta para poner fin a esta discriminacio·n? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (8 de enero de 1998) La prestacio·n de invalidez es una prestacio·n especial no contributiva con arreglo a lo establecido en la letra a) del apartado 2 del art(cid:14)·culo 4 del Reglamento del Consejo (CEE) no 1408/71, modificado y actualizado por el Reglamento (CE) no 118/97 del Consejo, de 2 de diciembre de 1996, por el que se modifica y actualiza el Reglamento (CEE) no 1408/71, relativo a la aplicacio·n de los reg(cid:14)·menes de Seguridad Social a los trabajadores por cuenta ajena, los trabajadores por cuenta propia y a los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad, y el Reglamento (CEE) no 574/72 del Consejo, por el que se establecen las modalidades de aplicacio·n del Reglamento (CEE) no 1408/71 (1). Estas prestaciones especiales no contributivas, que se caracterizan por ser al mismo tiempo prestaciones de seguridad social y de asistencia social, se enumeran en el anexo II A. El art(cid:14)·culo 10a del Reglamento (CEE) no 1408/71 establece que dichas prestaciones se abonara·n exclusivamente en el territorio del Estado miembro en el que residan las personas sujetas a dicho Reglamento. En otras palabras, las prestaciones especiales no contributivas no podra·n «exportarse» a otro Estado miembro. No obstante, cabe sen(cid:152)alar que una persona que se desplace a otro Estado miembro y resida en e·l podra· beneficiarse, en las mismas condiciones que los nacionales de dicho Estado miembro, de las prestaciones especiales no contributivas abonadas en virtud de la legislacio·n de dicho Estado miembro. En consecuencia, no hay discriminacio·n por razo·n de nacionalidad ni infraccio·n del principio de igualdad de trato (art(cid:14)·culo 3 del Reglamento (CEE) no 1408/71. La cuestio·n de la interpretacio·n y de la validez de dichas normas espec(cid:14)·ficas de coordinacio·n aplicables a determinadas prestaciones no contributivas, introducidas en 1992, se planteo· ante el Tribunal de Justicia en el asunto Snares (C-20/96) relativo a la prestacio·n de subsistencia para personas con discapacidad concedida en virtud de la legislacio·n brita·nica. Una vez examinadas las disposiciones legales objeto del litigio, en su sentencia de 4 de noviembre de 1997 el Tribunal sen(cid:152)alo· que eran compatibles con el art(cid:14)·culo 51 del Tratado CE. (1) DO L 28 de 30. 1. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3701/97 von Raimo ILASKIVI an die Kommission. Auswirkung des Fernfahrerstreiks in Frankreich auf ausländische Transportunternehmer

eurovoc_concepts:
France
carriage of goods
competence of the Member States
drivers
economic consequence
free movement of goods
free movement of persons
indemnification
road transport
strike

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/43 (98/C 187/70) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3701/97 von Raimo Ilaskivi (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Auswirkung des Fernfahrerstreiks in Frankreich auf ausla¤ndische Transportunternehmer Der Streik im franzo¤sischen Transportwesen, mit dem versucht wird, gro(cid:223)ra¤umig politischen Einflu(cid:223) auf die Lo¤hne der franzo¤sischen Fernfahrer zu nehmen, hat auch bedeutende und weitreichende Folgen fu¤r ausla¤ndische Unternehmen, die das franzo¤sische Stra(cid:223)ennetz fu¤r den Transit nutzen. Die so entstandenen Scha¤den haben nichts zu tun mit den internen Problemen des franzo¤sischen Arbeitsmarkts. Was hat die Kommission unternommen und was beabsichtigt sie zu unternehmen, um den Flu(cid:223) der Transporte der anderen EU-La¤nder in Frankreich zu sichern und fu¤r den vollsta¤ndigen Ersatz des entstandenen wirtschaftlichen Schadens zu sorgen? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (29. Januar 1998) In Ermangelung einer entsprechenden Rechtsgrundlage ist es der Kommission nicht mo¤glich, in eine Auseinandersetzung zwischen Arbeitgebern und Gewerkschaften in einem Mitgliedstaat einzugreifen, es sei denn, der Mitgliedstaat ist seiner im EG-Vertrag verankerten Verpflichtung zur Aufrechterhaltung des freien Waren- und Personenverkehrs erwiesenerma(cid:223)en nicht nachgekommen. Die Kommission ist jedoch zur Zusammenarbeit mit den zusta¤ndigen Stellen bereit, um Lo¤sungen zu finden, die fu¤r alle Beteiligten zufriedenstellend sind. Zu diesem Zweck haben sich die Mitglieder der Kommission wiederholt schriftlich an die franzo¤sischen Minister gewandt und diese nachdru¤cklich dazu aufgefordert, fu¤r die Wiederherstellung des freien Verkehrs auf ihrem Stra(cid:223)ennetz zu sorgen; daru¤ber hinaus sind sie sowohl an die franzo¤sischen Beho¤rden als auch an die Stra(cid:223)engu¤terverkehrsverba¤nde mit der Bitte herangetreten, auf dem Gebiet der Schadenersatzforderungen weitere Fortschritte zu erzielen. Die Kommission verfu¤gt jedoch u¤ber keine rechtlichen Befugnisse zur Festsetzung bzw. Regelung von Schadenersatzvereinbarungen oder › falls die Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten Schadenersatzbestimmungen enthalten › zur Durchsetzung der Zahlung von Schadenersatzanspru¤chen. (98/C 187/71) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3702/97 von Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) an die Kommission (19. November 1997) Betrifft: Senkung und Harmonisierung der Alkohol-Promillegrenze in der Europa¤ischen Union Im Stra(cid:223)enverkehr der Mitgliedstaaten der EU sterben ja¤hrlich etwa 45. 000 Menschen, und u¤ber anderthalb Millionen werden verletzt. Scha¤tzungen besagen, da(cid:223) mindestens bei der Ha¤lfte der to¤dlichen Verkehrsunfa¤lle Alkohol im Spiel gewesen ist. Die Alkohol-Promillegrenzen schwanken zwischen den EU-Mitgliedstaaten sehr stark › z. B. ist in den Rechtsvorschriften Da¤nemarks, Italiens und Deutschlands eine Promillegrenze von 0,8 festgelegt, wa¤hrend in Schweden mit 0,2 Promille die strengste Promillegrenze gilt. Die Harmonisierung der Grenzwerte › in den meisten Fa¤llen die Verringerung der Promillegrenze z. B. auf den in Schweden geltenden Wert von 0,2 Promille › wu¤rde sich eindeutig gu¤nstig auf die Verkehrssicherheit auswirken. Zur Maximierung des Sicherheitseffekts sind natu¤rlich eine umfassende A¤ nderung der Einstellung, eine Versta¤rkung der Kontrolle und eine Moderni- sierung des Kontrollinstrumentariums notwendig. Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, um die Mo¤glichkeit der Harmonisierung und Senkung der Promillegrenzen in den Mitgliedstaaten zu pru¤fen? Was beabsichtigt die Kommission zu tun, um zu kla¤ren, mit welchen Mitteln die Verkehrskontrolle versta¤rkt werden kann, um die Trunkenheit am Steuer wirkungsvoller als bisher zu beka¤mpfen?