title: 1999/229/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä marraskuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M.913 - Siemens/Elektrowatt) (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 3589) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
EU Member State
building industry
competition
dominant position
economic concentration
merger control

formats: html pdf print

text: 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)S, tehty 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelyst(cid:228) (Asia IV/M. 913 — Siemens/Elektrowatt) (tiedoksiannettu numerolla K(1997) 3589) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/229/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityi- sesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aloittaa menettely t(cid:228)ss(cid:228) asiassa, ottaa huomioon yrityskeskittymi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa- antavan komitean lausunnon (3), SEK(cid:190) KATSOO SEURAAVAA: 1) Komissio sai 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 neu- j(cid:228)ljem- voston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1. Oikaisu: EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 90, 31. 3. 1999. p(cid:228)n(cid:228) ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisesti ilmoituksen keskittym(cid:228)hankkeesta, jolla Siemens AG, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’Siemens’, aikoo hankkia sulau- tuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakoh- dassa tarkoitetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan Elektrowatt j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’Elektrowatt’. Suunniteltu AG:ss(cid:228), keskittym(cid:228) on tarkoitus toteuttaa hankkimalla osakkeita. 2) Kirjeell(cid:228) 15 p(cid:228)iv(cid:228)lt(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 komissio on ilmoittanut osapuolille p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) lyk(cid:228)t(cid:228) ilmoitettua keskittym(cid:228)(cid:228) sulautuma-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunnes komissio on tehnyt asiassa lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. 3) Komissio on tutkittuaan hakemuksen vahvista- nut, ett(cid:228) ilmoitettu hanke kuuluu sulautuma-ase- tuksen soveltamisalaan ja sen soveltuvuus yhteis- markkinoille her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) vakavia ep(cid:228)ilyj(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio teki 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen menettelyn aloittamisesta. 4) Neuvoa-antava komitea on k(cid:228)sitellyt t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen luonnosta 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1997. L 88/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 I OSAPUOLET 5) Siemens harjoittaa liiketoimintaa useilla aloilla. Se toimii p(cid:228)(cid:228)asiassa energiantuotannon, energi- ansiirron ja -jakelun, laitostekniikan, k(cid:228)ytt(cid:246)-, kytkent(cid:228)- ja asennustekniikan, automaatioteknii- kan, julkisten tietoliikenneverkkojen, yksityisten viestint(cid:228)j(cid:228)rjestelmien, liikenne- l(cid:228)(cid:228)ketieteen tekniikan, puoli- ja autotekniikan, johtimien, passiivisten komponenttien ja putki- en, s(cid:228)hk(cid:246)mekaanisten komponenttien, tietotek- niikan ja valaisintekniikan alalla. turvatekniikan, 6) Elektrowatt on sveitsil(cid:228)inen holding-yhti(cid:246), jonka Sveitsiss(cid:228) ja Saksassa sijaitsevat tyt(cid:228)ryhti(cid:246)t toi- mivat s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannon ja s(cid:228)hk(cid:246)huollon, raken- nustekniikan, turvatekniikan ja puhelinlaitteiden alalla sek(cid:228) huolehtivat rakennusten, kiinteist(cid:246)n- hoidon ja insin(cid:246)(cid:246)ripalveluiden p(cid:228)(cid:228)urakoinnista eri aloilla. 7) Siemens aikoo ottaa haltuunsa Elektrowattin toi- minnan seuraavilla aloilla: hankkia kyseiset toiminnat. CSG:ll(cid:228) on t(cid:228)ll(cid:228) het- kell(cid:228) 44,9 prosentin osuus Elektrowattista; loput osakkeet on jo hajautettu. Ennen kuin CSG myy osuutensa Siemensille, se tekee yhti(cid:246)kokouksessa julkisille osakkeenomistajille julkisen tarjouksen kaikkien Elektrowattin osakkeiden ostamisesta. 9) Kyseess(cid:228) on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen keskittym(cid:228), koska Siemens hankkii yksin(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan Elektrowattissa. T(cid:228)m(cid:228) on tilanne my(cid:246)s silloin, jos CSG:n julkinen tarjous kaikkien Elektrowat- tin osakkeiden ostamisesta ep(cid:228)onnistuu ja Sie- mens saa haltuunsa vain CSG:lle jo kuuluvat 44,9 prosenttia. T(cid:228)m(cid:228) osakkuus on taannut CSG:lle varman enemmist(cid:246)n yhti(cid:246)kokouksessa ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yksinomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan Elektrowattissa, koska yhti(cid:246)kokousten osallistu- misaste on viimeiset nelj(cid:228) vuotta ollut selv(cid:228)sti alle 70 prosenttia ja loppujen osakkeiden omis- tus on hajallaan. — rakennusten valvontatekniikka (p(cid:228)(cid:228)asiassa Landis & Gyr / Landis & Staefan avulla); III YHTEIS(cid:214)NLAAJUINEN MERKITYS — turvatekniikka (Cerberusin avulla); — rakennusten- ja kiinteist(cid:246)nhoidon suunnittelu ja p(cid:228)(cid:228)urakointi; — energialaitosten palvelut, j(cid:228)rjestelm(cid:228)t, laitok- set ja laitteet; — puhelintekniikan tuotteet, j(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja pal- velut (erityisesti kortti- ja kolikkopuhelimet) ja — optiset turvamerkinn(cid:228)t (visual security devi- ces). Elektrowattin toiminta s(cid:228)hk(cid:246)huollon ja s(cid:228)hk(cid:246)- verkkoon liit(cid:228)nn(cid:228)n alalla on tarkoitus myyd(cid:228) muille yrityksille kuin Siemensille. 10) Siemensill(cid:228) ja Elektrowattilla on yhdess(cid:228) yli 5 miljardin ecun maailmanlaajuinen liikevaihto (Siemens 49,98 miljardia ecua ja Elektrowatt 4,58 muljardia ecua). Molempien yritysten yhteis(cid:246)n alueelta kertynyt liikevaihto ylitt(cid:228)(cid:228) 250 miljoonaa ecua (Siemens 30,325 miljardia ecua ja Elektrowatt 2,27 miljardia ecua). Siemens ja Elektrowatt eiv(cid:228)t kumpikaan saavuta yhteis(cid:246)n alueelta kertyneest(cid:228) liikevaihdostaan yli kahta kolmasosaa yhdest(cid:228) ja samasta j(cid:228)senvaltiosta. Toimenpiteell(cid:228) on siten yhteis(cid:246)nlaajuinen ulottu- vuus, mutta se ei ole ETA-sopimuksen mukainen yhteisty(cid:246)asia. IV SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN MUKAINEN ARVIOINTI A MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT II KESKITTYM(cid:190) 11) Siemensin ja Elektrowattin liiketoiminta on p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)ist(cid:228), ja osapuolet jakavat sen seuraa- viin toiminta-aloihin: 8) Siemensin tarkoitus on hankkia Elektrowattin osakkeet Z(cid:252)richiss(cid:228) toimivalta Cre´dit Suisse Groupilta, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’CSG’. T(cid:228)t(cid:228) ennen Elek- trowattin toiminta s(cid:228)hk(cid:246)huollon ja s(cid:228)hk(cid:246)verk- koon kytkemisen alalla erotetaan ja siirret(cid:228)(cid:228)n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)(cid:246)n Watt AG:hen. Saksalaisten ja sveit- sil(cid:228)isten energialaitosten konsortion on tarkoitus — rakennusten valvontatekniikka; — rakennusten turvatekniikka (paloh(cid:228)lyttimet, varash(cid:228)lyttimet ja muut turvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t); 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/3 — verkon ohjausj(cid:228)rjestelm(cid:228)t; — energiamittarit, energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet; — yleis(cid:246)puhelimet (kolikko- ja korttipuheli- met). 12) Menettely aloitettiin paloh(cid:228)lyttimien, s(cid:228)hk(cid:246)- ja kauko-ohjattujen l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden, yleis(cid:246)- l(cid:228)hettimien ja puhelinten alalla mahdollisesti ilmenevien kilpai- luongelmien vuoksi. vastaanottimien sek(cid:228) 1. Rakennusten valvontatekniikka 13) Rakennusten valvontatekniikalla (commercial building control) tarkoitetaan l(cid:228)mmityksen, tuu- letuksen, ilmastoinnin ja rakennusautomaation kaltaisten muiden teknisten j(cid:228)rjestelmien mittaa- mista, ohjaamista, s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)mist(cid:228) ja hallintaa lii- kerakennuksissa. Rakennusten valvontatekniikka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) siten elektroniset j(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja ATK- j(cid:228)rjestelm(cid:228)t sek(cid:228) niiden osat (lukuun ottamatta varsinaisia l(cid:228)mmitys-, tuuletus- ja ilmastointilait- teita), jotka on tarkoitettu rakennusten toimilait- teiden taloudelliseen ja energiaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ohjaamiseen ja s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)miseen, mukaan lukien n(cid:228)i- den valvontaj(cid:228)rjestelmien valmistus ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n- otto sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien opastaminen. 14) Rakennusten j(cid:228)rjestelmien valvontateknisten markkinat on erotettava kyseisten j(cid:228)rjestelmien tarvitsemien laitteiden ja komponenttien (ATK- laitteistot) markkinoista samoin kuin j(cid:228)rjestel- mien kunnossapitomarkkinoista (4). a) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien laitteet ja komponentit ja 15) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien laitteet komponentit voidaan jakaa erillisiin laite- ja komponenttiryhmiin, jotka eiv(cid:228)t ole kesken(cid:228)(cid:228)n vaihdettavia, esimerkiksi ja venttiilien k(cid:228)ytt(cid:246)laitteet. N(cid:228)m(cid:228) markkinat edel- t(cid:228)v(cid:228)t varsinaisia rakennusten valvontaj(cid:228)rjestel- mien markkinoita, koska laitteet ovat rakennus- johdot, venttiilit ten valvontaj(cid:228)rjestelmien tarjoajille esituote. Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien laitteiden ja komponenttien markkinoilla ainoastaan Elektro- wattilla on mainittavaa toimintaa. Siemens ei k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tarjoa laitteita tai komponentteja muihin valvontaj(cid:228)rjestelmiins(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien laitteiden ja komponenttien markkinoita ei tar- vitse k(cid:228)sitell(cid:228) tarkemmin. omiin kuin b) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’LVI’, liikerakennusten l(cid:228)mmityksen, 16) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t tuu- letuksen ja ilmastoinnin ohjauksen ja s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)mi- sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton ja sen, k(cid:228)ytt(cid:228)jien opastuksen. Rakennusten valvontaj(cid:228)r- jestelm(cid:228)t kehitet(cid:228)(cid:228)n ja toimitetaan asiakaskoh- aina kulloistenkin erityisvaatimusten taisina mukaisina. Toimituksesta loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle ja joko tuotteen valmis- k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta huolehtii taja itse, t(cid:228)m(cid:228)n tyt(cid:228)ryhti(cid:246)/toimipiste tai LVI-tek- niikan tukkukauppias tai yritys. Asiakkaat voi- daan jaotella seuraaviin ryhmiin: toimistoraken- koulut, nukset, teollisuuden erityisalat ja hotellit. Monimutkai- sia rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) ei sen sijaan yleens(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228) tavallisissa asuinrakennuksissa. yliopistot sairaalat, ja c) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien kunnossapito 17) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien markkinoita seuraavat kyseisten j(cid:228)rjestelmien kunnossapito- markkinat. T(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) rakennusteknisten laitteiden huollon, korjauksen, vaihdon, moder- nisoinnin, toiminnan valvonnan ja vikojen pois- ton. J(cid:228)rjestelmien valmistajat tai niiden valtuut- tamat yritykset tarjoavat palveluita ”omien” valvontaj(cid:228)rjestelmiens(cid:228) kunnossapit(cid:228)miseksi, eri- tyisesti osana vasta-asennettujen j(cid:228)rjestelmien takuuta. ”Vieraiden” valvontaj(cid:228)rjestelmien kun- nossapitoa tarjoavat my(cid:246)s kilpailijat. Asiakkaat tekev(cid:228)t tarjoajien kanssa sopimuksia palveluko- konaisuuksista. Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestel- mien kunnossapidon markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t siten kaikki mainitut palvelut. 2. Rakennusten turvatekniikka (4) Vrt. asiassa N:o IV/M. 692 — Elektrowatt/Landis & Gyr 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1996 tehty komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, EYVL C 69, 7. 3. 1996, s. 3. Nyt k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n asian tutki- musten yhteydess(cid:228) sek(cid:228) osapuolet ett(cid:228) niiden kilpailijat hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t kyseisess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tehdyn markkinoiden erottelun. 18) Rakennusten turvatekniikka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) palo- ja murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t sek(cid:228) kulunvalvonta- ja muut turvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t. Rakennusten turvatekni- si(cid:228) laitteita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa toimisto- ja teollisuusrakennuksissa, sairaaloissa ja hotelleis- sa. My(cid:246)s t(cid:228)ll(cid:228) alalla on erotettava laitteiden tai L 88/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 komponenttien markkinat varsinaisista j(cid:228)rjestel- mien tai laitteistojen markkinoista ja kunnossa- pitomarkkinoista. a) Rakennusten turvatekniset laitteet ja kompo- nentit 19) Vain Elektrowattilla on mainittavaa toimintaa rakennusten turvateknisten laitteiden ja kompo- nenttien markkinoilla. Siemens valmistaa kysei- si(cid:228) laitteita tai komponentteja p(cid:228)(cid:228)asiassa omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, mutta myy niit(cid:228) Saksassa v(cid:228)h(cid:228)isess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin ulkopuolisille. Siemensin ja Elektrowatt tai Cerberuksen yhdistetty markkinaosuus Sak- sassa on kuitenkin alle 15 prosenttia. Muissa j(cid:228)senvaltioissa ja Euroopan talousalueella Elekt- rowattin markkinaosuus laitteiden ja kompo- nenttien osalta on alle 25 prosenttia; markkina- osuudet eiv(cid:228)t kasva. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi rakennusten turvateknisten komponenttien laitteiden markkinoita ei tarvitse k(cid:228)sitell(cid:228) tarkemmin. ja b) Rakennusten turvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t: paloh(cid:228)lytys-, murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja muut turvalait- teistot 20) Rakennusten turvalaitteistojen tai -j(cid:228)rjestelmien markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t asiakkaan toivomusten mukaisesti kehitetyt laitteistot, niiden asennuk- sen ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien opastuksen. Komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) palo- ja h(cid:228)lytyslaitteet muodostavat murtoh(cid:228)lytys- muista j(cid:228)rjestelmist(cid:228) erilliset markkinat. N(cid:228)m(cid:228) laitteistot palvelevat eri tarpeita eri tilanteissa eiv(cid:228)tk(cid:228) ole asiakkaan kannalta kesken(cid:228)(cid:228)n vaih- dettavissa. Toisin kuin rakennusten muut turva- laitteistot paloh(cid:228)lytyslaitteet ovat usein lakis(cid:228)(cid:228)- teisi(cid:228) edellytt(cid:228)mi(cid:228). vakuutusyhti(cid:246)iden Paloh(cid:228)lytyslaitteet k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t erilaisia tuntoelimi(cid:228) (ionointi, optisuus, l(cid:228)mp(cid:246)) kuin esimerkiksi mur- toh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ((cid:228)(cid:228)ni, ultra(cid:228)(cid:228)ni, infrapuna, jotka tarvitsevat tutka). Lis(cid:228)ksi on asiakkaita, pelkki(cid:228) paloh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelmi(cid:228), esimerkiksi sai- raalat ja pienet teollisuusyritykset. ja/tai Erityisesti suuret yritykset, viranomaiset jne. tar- vitsevat yleens(cid:228) sek(cid:228) paloh(cid:228)lytys- ett(cid:228) murto- h(cid:228)lytys- ja kulunvalvontaj(cid:228)rjestelmi(cid:228), ja n(cid:228)iden eri turvatekniikoiden kitkaton toiminta on tar- peen. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan n(cid:228)yt(cid:228) edellytt(cid:228)v(cid:228)n sit(cid:228), ett(cid:228) paloh(cid:228)lytyslaitteet ja muut turvalait- teistot ostetaan yhdelt(cid:228) valmistajalta, koska eri valmistajien (osa)laitteistot toimivat yhdess(cid:228). Asiakkaiden mieltymykset eiv(cid:228)t ole yksiselittei- si(cid:228): osa asiakkaista haluaa hankkia kaiken tur- vatekniikkansa yhdelt(cid:228) ja samalta valmistajalta, kun toiset asiakkaat taas haluavat tehd(cid:228) hankin- tansa usealta toimittajalta. Suurimmat toimitta- jat pystyv(cid:228)t kuitenkin toimittamaan sek(cid:228) palo- h(cid:228)lytys- ett(cid:228) murtoh(cid:228)lytys- ja muita rakennusten turvalaitteistoja. Yhdentymissuuntauksista huoli- matta on l(cid:228)hdett(cid:228)v(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) paloh(cid:228)lytyslait- teilla on omat markkinansa ja murtoh(cid:228)lytyslait- teistoilla ja muilla rakennusten turvalaitteistoilla omansa. c) Rakennusten turvaj(cid:228)rjestelmien kunnossapito 22) Ei p(cid:228)(cid:228)sty lopulliseen tulokseen siit(cid:228), muodos- taako paloh(cid:228)lytyslaitteiden ja murtoh(cid:228)lytys- ja rakennusten muiden turvalaitteistojen kunnossa- pito omat markkinansa vai kuuluuko se j(cid:228)rjestel- m(cid:228)markkinoille. Kunnossapito k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) turvatek- nisten laitteiden huollon, korjauksen, vaihdon, modernisoinnin, toiminnan valvonnan ja vikojen poiston. Rakennusten turvalaitteistojen valmis- taja huolehtii usein my(cid:246)s kunnossapidosta. Asi- akkaat suosivat usein t(cid:228)t(cid:228) vaihtoehtoa, koska laitteistojen luotettava ja virheet(cid:246)n toiminta ja vikojen mahdollisimman pikainen korjaaminen on turvallisuuden kannalta eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228). On olemassa kuitenkin useita (pienehk(cid:246)j(cid:228)) yrityksi(cid:228), jotka tarjoavat huoltopalveluita. Ei ole kuiten- kaan tarpeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), muodostaako rakennusten turvalaitteistojen kunnossapito omat markkinan- synny, vaikka sa, koska kilpailuongelmia ei kysess(cid:228) olisivat erilliset markkinat. 3. Energiamittarit, keskitetty kauko- ohjaustekniikka, energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, verkonohjaustekniikka (energialaitosten s(cid:228)(cid:228)t(cid:246)tekniset laitteet) 21) Paloh(cid:228)lytyslaitteiden ja rakennusten muiden tur- valaitteistojen yhdist(cid:228)minen on yleistym(cid:228)ss(cid:228). 23) Energialaitoksille tarkoitetut s(cid:228)(cid:228)t(cid:246)tekniset lait- teet k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t kojeet, ja laitteet, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n toisaalta s(cid:228)hk(cid:246)- ja muiden ener- j(cid:228)rjestelm(cid:228)t 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/5 giaverkkojen valvontaan ja ohjaamiseen (verkon ohjausj(cid:228)rjestelm(cid:228)t), toisaalta energiankulutuksen seurantaan ja hallintaan. J(cid:228)lkimm(cid:228)isen tuoteryh- m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)t(cid:246)tekniset laitteet kuuluvat kaikki mitta- ustekniikan alalle, mutta ne voidaan jakaa ala- ryhmiin erilaisten k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitustensa mukaan. 24) Energiamittareilla tarkoitetaan mekaanisia ja elektronisia mittareita ja mittausj(cid:228)rjestelmi(cid:228), jotka lukevat s(cid:228)hk(cid:246)n, kaasun ja l(cid:228)mm(cid:246)n kulu- tettua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Kuten osapuolet esittiv(cid:228)t, s(cid:228)hk(cid:246)-, l(cid:228)mm(cid:246)nkulutus- ja kaasumittarit muodostavat jokainen omat asian kannalta merkitykselliset markkinat, koska k(cid:228)ytetty tekniikka ja asiakkaat poikkeavat toisistaan. Energiamittareiden alalla asiakkaita ovat energian tuottajat, toisin sanoen s(cid:228)hk(cid:246)-, kaasu- ja kaukol(cid:228)mp(cid:246)laitokset. a) Kaasumittarit 25) Keskittym(cid:228) ei vaikuta kaasumittareiden markki- noihin, koska ainoastaan Siemensill(cid:228) on 22 pro- sentin markkinaosuus Yhdistyneess(cid:228) kuningas- kunnassa eik(cid:228) Elektrowatt valmista kaasumitta- reita. b) S(cid:228)hk(cid:246)mittarit (kotitaloudet tariffiasiakkaat 26) S(cid:228)hk(cid:246)mittareiden markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t mekaa- niset (Ferraris-periaatteella toimivat), s(cid:228)hk(cid:246)me- kaaniset (niin kutsutut hybridimittarit) ja elekt- roniset mittarit. K(cid:228)yt(cid:246)n mukaan voidaan ero- tella ja pienkuluttajat), teollisuusasiakkaat ja ”huippu- tekniikan” alan asiakkaat. Huipputekniikan ala joilla on erityiset, k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitukset, hyvin korkeat tekniset vaatimukset (esimerkiksi joilla mitataan s(cid:228)hk(cid:246)nsiirtoa eri s(cid:228)h- mittarit, k(cid:246)ntuottajien suurj(cid:228)nniteverkossa). Ranskaa, Alankomaita ja Yhdistynytt(cid:228) kunin- gaskuntaa lukuun ottamatta L(cid:228)nsi- ja Keski-Eu- roopassa kotitalousasiakkailla ja pienkuluttajilla, jotka k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t vain pienj(cid:228)nnitevirtaa ja voivat valita korkeintaan kahdesta eri tariffista, on p(cid:228)(cid:228)asiassa mekaanisia mittareita. Skandinaviassa sen sijaan my(cid:246)s kotitalouksissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- asiassa elektronisia mittareita. Teolliset loppu- k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t koko Euroopan talousalu- eella ennen kaikkea elektronisia mittareita. v(cid:228)lisess(cid:228) Huipputekniikan alalla k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ainoastaan elektronisia mittareita. 27) Elektronisella mitta- ja laskinkoneistolla varuste- tut mittarit kilpailevat hinnaltaan ja toiminnal- taan perinteisten Ferraris-periaatteella rakennet- tujen laitteiden kanssa. Elektronisten mittareiden monipuolisempien toimintojen vuoksi niit(cid:228) voi- daan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) useammissa tarkoituksissa kuin s(cid:228)hk(cid:246)mekaanisia mittareita. mekaanisia tai joilta asiaa tie- Niinp(cid:228) suurin osa asiakkaista, dusteltiin, piti elektronisten mittareiden mahdol- listamaa tariffien yksinkertaisempaa teknist(cid:228) soveltamista, esimerkiksi monimutkaisten asia- kaskohtaisten tariffien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa, huomatta- vana etuna. Elektronisten mittareiden mittaus- herkkyys on suurempi kuin mekaanisien mitta- reiden. tai j(cid:228)nnitteen, l(cid:228)mp(cid:246)tilan vaihtelu vaikuttaa niiden toimintaky- kyyn v(cid:228)hemm(cid:228)n. Muita elektronisten mittarei- den etuja mekaanisiin verrattuna: asennusasen- nolla ei ole merkityst(cid:228), ne ovat pienempi(cid:228) (tilaa s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)vi(cid:228) laitteita), niihin voidaan sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) useita toimintoja (esimerkiksi yhdistelm(cid:228)mittarit, ja joissa kauko-ohjaus kustannuksia s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228)t mittarinlukutekniikat (kaukoluenta). Huonoina puolina voidaan mai- nita useimmin tarvittava kalibrointi, useammin esiintyv(cid:228)t toimintah(cid:228)iri(cid:246)t ja Ferraris-periaatteella tai rakennettuihin mekaanisiin 3-vaihevirtamittareihin verrattuna toistaiseksi kalliimpi hinta. tai aikakytkent(cid:228)kello) vaihtovirta- taajuuden Lis(cid:228)ksi 28) Markkinoita ei ole syyt(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) suppeam- miksi, vaikka otettaisiin huomioon mekaanisten ja elektronisten mittareiden erot. Vaikka ainakin Keski-Euroopassa kotitalouksissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- asiassa Ferraris-mittareita, yleisesti odotettu tariffien eriytt(cid:228)minen kiihdytt(cid:228)(cid:228) jo kaksi vuosi- kymment(cid:228) valmistettujen elektronisten mittarei- den levi(cid:228)mist(cid:228). Elektronisten mittareiden hinta, joka on toistaiseksi korkeampi kuin Ferraris-pe- riaatteella rakennettujen mekaanisten vaihtovir- ta- tai 3-vaihevirtamittareiden hinta, ei periaat- teessa est(cid:228) niiden k(cid:228)yt(cid:246)n yleistymist(cid:228) my(cid:246)s koti- jopa voivat talouksissa. Ne halvemmiksi, jos otetaan huomioon alhaisim- mista asennus- ja hoitokustannuksista johtuvat alhaisemmat kokonaiskustannukset. Elektronis- ten mittareiden k(cid:228)yt(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen mekaanis- ten kustannuksella viittaa sekin, ett(cid:228) elektronis- ten mittareiden hinta on laskenut viiden viime vuoden aikana, mik(cid:228) johtuu jatkuvista teknisist(cid:228) parannuksista ja uusien toimijoiden kilpailusta. Asiakkaat odottavat, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) kehitys jatkuu. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komission l(cid:228)ht(cid:246)kohta on s(cid:228)hk(cid:246)- mittareiden yhten(cid:228)iset markkinat, jotka k(cid:228)sitt(cid:228)- v(cid:228)t kaikki mittarityypit perinteisist(cid:228) Ferraris- mittareista elektronisiin. osoittautua L 88/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 c) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarit 29) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarit ovat laitteita, jotka mit- taavat asuntojen, oma-, kerros- ja rivitalojen sek(cid:228) teollisuusrakennusten ja julkisten rakennus- ten kuluttamaa l(cid:228)mp(cid:246)energiaa ja n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kulu- tetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareita valmis- tetaan mekaanisina (siipipy(cid:246)r(cid:228)mekanismi) ja ult- ra(cid:228)(cid:228)neen perustuvina laitteina. Mekaanisia mittareita korvataan kaikilla aloilla lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)sti elektronisilla mittareilla. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komission l(cid:228)ht(cid:246)kohta on l(cid:228)mm(cid:246)nkulu- tusmittareiden yhten(cid:228)iset markkinat, jotka k(cid:228)sit- t(cid:228)v(cid:228)t mekaaniset ja elektroniset mittarit. elektronisina d) Energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t 30) Energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat laitteistoja, joilla mitataan, ohjataan ja valvotaan s(cid:228)hk(cid:246)ner- gian kulutusta. Energianhallintaj(cid:228)rjestelmien asi- akkaita ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa energialaitokset ja suu- ret teollisuusyritykset, jotka k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t energian- hallintaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) optimointiin. Energianhallintaj(cid:228)rjestelmill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n esimer- kiksi hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n minimitariffien aikaa sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tai tasaamaan kulutushuippuja. kulutuksen toisistaan erill(cid:228)(cid:228)n olevia verkon osia, esimerkiksi muuntamoita, kytkent(cid:228)laitteita ja voimalaitoksia voidaan ohjata kauko-ohjauksella (kauko-ohja- us- tai asemanohjaustekniikka). Verkonohjaus- tekniikkaan eiv(cid:228)t kuulu laitteet, joita ohjaillaan verkonohjaustekniikalla; n(cid:228)it(cid:228) laitteita ovat s(cid:228)h- k(cid:246)alalla esimerkiksi kytkent(cid:228)laitteet, ylikuormi- tussuojalaitteet ja muuntajat. Verkonohjaustek- niikan kysyj(cid:228)t ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa energiayhti(cid:246)it(cid:228). 33) Verkonohjausj(cid:228)rjestelm(cid:228)t on laadittava asiakkai- den vaatimusten mukaisesti, ja asiakkaiden ver- kot ovat tavallisesti kehittyneet ajan my(cid:246)t(cid:228) ja poikkeavat toisistaan my(cid:246)s erilaisen liiketoimin- nan vuoksi. Kuitenkaan ei ole asianmukaista rajata erillisi(cid:228) merkityksellisi(cid:228) tuotemarkkinoita ohjailtavan verkon tyypin mukaan, koska ver- konohjauslaitteiden ohjaustekniikassa ei ole perustavanlaatuisia eroja. Tarjoaja ottaa suun- nittelussa, asennuksessa ja huollossa huomioon laitteiden monimutkaisuuden ja koon. Komis- sion tutkimusten mukaan ei verkonohjausteknii- kan alalla ole pieni(cid:228) yrityksi(cid:228), jotka ainoastaan huoltavat verkonohjaustekniikan laitteita. Sen vuoksi komissio katsoo julkisten ja teollisten s(cid:228)hk(cid:246)-, kaasu-, vesi- ja kaukol(cid:228)mp(cid:246)verkkojen yhdet verkonohjaustekniikan muodostavan kokonaismarkkinat, laitteiden suunnittelun, asennuksen ja huollon. jotka k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t e) Kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet 4. Yleis(cid:246)puhelimet 31) Kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaanottimien avulla monitariffimittareita ja kuluttavia laitteita voidaan ohjata ja kytke(cid:228) keskitetysti. Kauko-oh- jattu l(cid:228)hetin sijoitetaan energiaa tuottavaan lai- tokseen ja vastaanotin monitariffimittarin tai kuluttavien laitteiden sijaintipaikkaan. Kauko- l(cid:228)hettimet yhdistet(cid:228)(cid:228)n yh(cid:228) useammin ohjatut s(cid:228)hk(cid:246)nkuluttajien mittauslaitteisiin. Kauko-oh- jattuja l(cid:228)hettimi(cid:228) ja vastaanottimia ostavat p(cid:228)(cid:228)- asiassa energialaitokset. f) Verkonohjaustekniikka 32) Verkonohjaustekniikalla tarkoitetaan julkisten ja teollisten s(cid:228)hk(cid:246)-, kaasu-, vesi- ja kaukol(cid:228)mp(cid:246)- kehitt(cid:228)mist(cid:228), verkkojen suunnittelua, toimittamista/asennusta sek(cid:228) kun- nossapitoa. T(cid:228)llaiset j(cid:228)rjestelm(cid:228)t koostuvat tie- tokoneohjatusta keskusohjaamosta (verkonohja- joilla maantieteellisesti uskeskus) ohjausj(cid:228)rjestelmien ja laitteista, ja on 34) Yleis(cid:246)puhelimet ovat yleisess(cid:228) k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevia televiestint(cid:228)laitteita, joiden avulla asiakkaille tar- jotaan telepalveluita korvausta vastaan. Yleis(cid:246)- puhelimet voidaan ensinn(cid:228)kin erotella maksuta- van mukaan. On olemassa kolikkopuhelimia, etuk(cid:228)teen maksetuilla puhelinkorteilla toimivia luottokorttipuhelimia. T(cid:228)m(cid:228)n puhelimia esimerkiksi lis(cid:228)ksi yhdistelm(cid:228)puhelimia, kolikko-/korttiyhdistelm(cid:228)puhelimia puhe- tai limia, jossa voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erilaisia kortteja. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan tarkoita sit(cid:228), ett(cid:228) markkinat voitaisiin jaotella erilaisten maksutapojen perus- teella. Kaikki valmistajat tarjoavat t(cid:228)rkeimpi(cid:228) luotto- maksutapoja (kortti-, puhelinkortti- tai kysyv(cid:228)t korttipuhelimia). My(cid:246)s yleens(cid:228) puhelimia, jotka kattavat useamman tai kaikki maksutavat. Eri maksutavat kattavien puhelinten kilpailuolosuhteet eiv(cid:228)t siten eroa toi- sistaan. Lis(cid:228)ksi on odotettavissa, ett(cid:228) jatkossakin kysyt(cid:228)(cid:228)n erilaiset maksutavat mahdollistavia puhelimia (esimerkiksi puhelinkorttipuhelimet ja luottokorttipuhelimet kiinnostavat osittain eri loppuk(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228); eiv(cid:228)t katoa kokonaan). kolikkopuhelimetkaan asiakkaat 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/7 ja 35) Erottelu on kuitenkin teht(cid:228)v(cid:228) ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten yleis(cid:246)puhelinten ”yksityisten” v(cid:228)lill(cid:228). ”Julkiset” yleis(cid:246)puhelimet ovat toistai- seksi tai viel(cid:228) hiljattain valtiollisten teleyhti(cid:246)iden tai vapauttamisen yhteydess(cid:228) sallittujen julkisen televerkon yksityisten operaattoreiden puhelin- laitteita, jotka sijoitetaan p(cid:228)(cid:228)asiassa julkisiin valvomattomiin ulkotiloihin (outdoor) ja joita yleens(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kellon ymp(cid:228)ri. ”Yksityi- set” yleis(cid:246)puhelimet ovat sek(cid:228) teleyhti(cid:246)iden ett(cid:228) yksityisten yritysten operoimia p(cid:228)(cid:228)telaitteita, joi- den tariffit ovat vapaasti p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)viss(cid:228) ja ”julki- siin” yleis(cid:246)puhelimiin verrattuna yleens(cid:228) korke- ammat, ja jotka sijoitetaan useimmiten yksityi- siin sis(cid:228)tiloihin ja joita usein voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vain tiettyin(cid:228) kellonaikoina. My(cid:246)s telealan t(cid:228)y- dellisen vapauttamisen j(cid:228)lkeen on huolehdittava ”julkisista” yleis(cid:246)puhelimista koostuvan puhe- linverkon s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228). ”Yksityisten” yleis(cid:246)- puhelinten tarkoitus on nimitt(cid:228)in tuottaa voittoa eiv(cid:228)tk(cid:228) ne sen vuoksi sovellu varmistamaan kat- tavan peruspuhelinpalvelun tarjoamista v(cid:228)es- t(cid:246)lle. 36) Toinen huomattava ero ”julkisten” ja ”yksityis- ten” yleis(cid:246)puhelinten v(cid:228)lill(cid:228) on ”julkisten” ylei- s(cid:246)puhelinten edellytt(cid:228)m(cid:228)t ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset turvaj(cid:228)r- jestelyt. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ”julkisten” yleis(cid:246)puhelin- ten on oltava huomattavasti lujarakenteisempia jotka sijaitsevat kuin niiden yleis(cid:246)puhelinten, lentoken- sis(cid:228)tiloissa esimerkiksi ravintoloissa, till(cid:228) ja virastoissa, joissa ilkivallan mahdollisuus on pienempi. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi valvomattomien ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten valmistuskustannuk- set ovat huomattavasti eli jopa kaksi-kolme ker- taa korkeammat kuin ”yksityisten” yleis(cid:246)- puhelinten valmistuskustannukset. Komission l(cid:228)ht(cid:246)kohtana on siten ”julkisten” ja ”yksityis- ten” yleis(cid:246)puhelinten erilliset tuotemarkkinat. a) ”Julkiset” yleis(cid:246)puhelimet 37) ”Julkiset” yleis(cid:246)puhelimet sijaitsevat julkisissa tiloissa, p(cid:228)(cid:228)asiassa kaduilla ja julkisilla paikoil- la. Vaikka teleyhti(cid:246)t olisivat jo yksityistettyj(cid:228), niiden on lakim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella huolehdittava, ett(cid:228) julkisissa tiloissa on perus- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) yleis(cid:246)puhelimia. Tarvittavien turvaj(cid:228)rjes- telyiden vuoksi valvomattomien ”julkisten” ylei- s(cid:246)puhelinten valmistuskustannukset ovat lis(cid:228)ksi selv(cid:228)sti korkeammat kuin ”yksityisten” yleis(cid:246)- puhelinten. Korkeiden kustannusten ja kysynn(cid:228)n laskun (muun muassa matkapuhelinten yleisty- misen) vuoksi ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten pit(cid:228)- minen on usein kannattamatonta. T(cid:228)ll(cid:228) alalla valmistajilla on vastassaan muutamia suuria asi- akkaita, jotka eiv(cid:228)t tee (voi tehd(cid:228)) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228)(cid:228)n pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n markkinataloudellisin perustein. ”Jul- kisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa n(cid:228)m(cid:228) asiakkaat, ja niiden hankinta- politiikka ja ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset vaikuttavat ratkaise- valla tavalla markkinaosuuksien jakautumiseen. b) ”Yksityiset” yleis(cid:246)puhelimet 38) ”Yksityisten” yleis(cid:246)puhelimien markkinoiden rakenne on t(cid:228)ysin erilainen kuin ”julkisten” ylei- s(cid:246)puhelimien. ”Yksityiset” yleis(cid:246)puhelimet ovat eri yritysten yksityisomistuksessa. ”Yksityisi(cid:228)” yleis(cid:246)puhelimia on esimerkiksi ravintoloilla, majataloilla ja hotelleilla. Ajateltavissa ovat my(cid:246)s esimerkiksi huoltoasemien yksityiset ylei- s(cid:246)puhelinverkot. Yritykset voivat vapaasti p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)(cid:228), tarjoavatko ne ”yksityisi(cid:228)” yleis(cid:246)puhelimia ja tekev(cid:228)t n(cid:228)in ainoastaan, jos saavat siit(cid:228) v(cid:228)lit- t(cid:246)m(cid:228)sti tai v(cid:228)lillisesti voittoa. B MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT 1. Rakennusten valvontatekniikka a) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t 39) Osallistuvien yrityisten mukaan rakennusten val- vontaj(cid:228)rjestelmien markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t koko ETA:n. T(cid:228)t(cid:228) perustellaan markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) rajoittavien esteiden mataluudella ja periaat- teessa samanlaisilla tuotteilla ja palveluilla koko ETA:ssa. Erot ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa tilauskohtaisia, ei maakohtaisia. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi erilaiset ilmasto- olosuhteet voivat aiheuttaa eroja. Oikeudelliset ja hallinnolliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t sen sijaan ole eri j(cid:228)senvaltioissa niin erilaisia, ett(cid:228) ne vaikuttai- sivat rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tavaraliikenteeseen. Sit(cid:228)- paitsi alalla tulevat piakkoin voimaan Euroopan standardointikomitean (CEN) yleiseurooppalai- set standardit. 40) Elektrowattin ja Landis & Gyrin keskittym(cid:228)st(cid:228) komissio mainitsi tekem(cid:228)ss(cid:228) lis(cid:228)ksi joitain perusteita, jotka puhuivat kansal- p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (5) (5) Katso alaviite 4. L 88/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 listen markkinoiden puolesta, tekem(cid:228)tt(cid:228) kuiten- kaan lopullista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) maantieteellisten mark- kinoiden rajaamisesta. Komission uusimmat tut- kimukset ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa vahvistaneet osapuol- ten k(cid:228)sityst(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liset s(cid:228)(cid:228)ntelyerot k(cid:228)yv(cid:228)t yh(cid:228) pienemmiksi otettaessa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Euroopan standardit, standardointikomitean jotka koskevat my(cid:246)s tuote-esitteit(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:246)- ohjeita. Maailmanlaajuiset valmistajat toteavat t(cid:228)m(cid:228)n osalta, ett(cid:228) standardoinnin edistyminen johtaa erilaisiin tuotteisiin Yhdysvalloissa ja ETA:ssa. 41) Toisaalta paikallisesta edustuksesta tai asiakasl(cid:228)- heisyydest(cid:228) on edelleenkin hy(cid:246)ty(cid:228) erityisesti kunnossapidon alalla. T(cid:228)m(cid:228) vuoksi kansainv(cid:228)li- set toimittajat ovat yhdist(cid:228)neet keskitetyn val- mistuksen ja kansalliset myyntiorganisaatiot. Markkinaosuuksien erilainen jakaantuminen eri j(cid:228)senvaltioissa johtuu siten kansallisesti vakiintu- neiden tarjoajien ajan my(cid:246)t(cid:228) muodostuneesta edustuksesta kyseisill(cid:228) markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan ole vastoin oletusta ETA:n laajuisista markkinoista. Rakennusten monimutkaisten val- vontaj(cid:228)rjestelmien kehityksell(cid:228) ja asennuksella on kysynt(cid:228)(cid:228) kaikkialla ETA:ssa. Huomattavia teknisi(cid:228) tai oikeudellisia esteit(cid:228) ei ole. Kuten edell(cid:228) mainitussa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) jo oletettiin, mah- dolliset hintaerot eiv(cid:228)t ole erityisen merkitt(cid:228)vi(cid:228), koska palvelut (laitteistojen asennus, kunnossa- pito) tapahtuu paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228), joten erilaiset kan- salliset palkkakustannukset vaikuttavat voimak- kaasti hintoihin. Maantieteelliset erityispiirteet, kuten esimerkiksi ilmasto-olot etel(cid:228)-eurooppalai- sissa j(cid:228)senvaltioissa, eiv(cid:228)t oikeuta rajaamaan markkinointa ahtaammin. Suurten tarjoajien rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t valmistetaan eri vaatimusten mukaisesti. Kuten hankekohtai- sesti aina selv(cid:228)sti erilaiset k(cid:228)ytt(cid:246)tekniset vaa- timukset, my(cid:246)s ilmastolliset vaatimuksetkin kos- kevat kokonaisj(cid:228)rjestelmien lopullista muotoutu- mista, eiv(cid:228)t niiden perustoimintoja. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) rakennusten valvontaj(cid:228)r- jestelmien markkinoita v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajuisi- na. b) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien kunnossapito 42) Kuten edell(cid:228) mainitaan, toimittajan paikalla- olosta on kunnossapidon kannalta hy(cid:246)ty(cid:228), koska h(cid:228)iri(cid:246)tapauksissa asiakkaat odottavat toimintaa viimeist(cid:228)(cid:228)n puolessa p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) yleens(cid:228) tyydy puhelinneuvontaan. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi raken- nusten valvontaj(cid:228)rjestelmien kunnossapidosta huolehtivat yleens(cid:228) kansallisesti toimivat, usein jotka eiv(cid:228)t ole yhdistynet pienehk(cid:246)t yritykset, kansainv(cid:228)lisiin j(cid:228)rjestelm(cid:228)toimittajiin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) kunnossapitomarkkinoita kansallisina. 2. Rakennusten turvatekniikka 43) Osapuolet mainitsevat rakennusten turvateknii- kan maantieteellisesti merkityksellisiksi markki- noiksi koko ETA:n. Ne perustelevat t(cid:228)t(cid:228) sill(cid:228), ett(cid:228) tarjotut ja kysytyt rakennusten turvatekniset tuotteet ovat periaatteessa samanlaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) erot ole maa- vaan tilauskohtaisia. Yksitt(cid:228)ista- pauksissa laitteistot on kuitenkin laadittava eri tavalla johtuen erilaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) eri valtiois- sa. Toisaalta t(cid:228)ll(cid:228) alalla on jo olemassa euroop- palainen standardi ja toinen on tulossa l(cid:228)hiaikoi- na, mik(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) alan yhdenmukaistamista. 44) Komission tutkimukset ovat vahvistaneet, ett(cid:228) suuntaus my(cid:246)s t(cid:228)ll(cid:228) alalla on kohti eurooppa- laistumista. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta on viel(cid:228) voimak- kaita viitteit(cid:228) kansallisten markkinoiden olemas- saolosta. Useilla Euroopan valtioilla on ennen kaikkea omat lupa- ja tunnustamisj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) turvatekniikan alalla, mik(cid:228) johtaa siihen, ett(cid:228) jokaisessa maassa on l(cid:228)pik(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) oma tarkastus- ja tunnustamismenettely. a) Paloh(cid:228)lytyslaitteet 45) Paloh(cid:228)lytyslaitteille on olemassa eurooppalainen standardi (EN 54), jota voidaan kuitenkin pit(cid:228)(cid:228) ”pienimp(cid:228)n(cid:228) yhteisen(cid:228) nimitt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228)” eik(cid:228) se yleens(cid:228) riit(cid:228) yksin(cid:228)(cid:228)n varmistamaan toimittajan hyv(cid:228)ksymist(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Erityisesti Saksas- sa, Ranskassa ja Belgiassa on lis(cid:228)ksi ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) paikallisia vaatimuksia. Saksassa esimerkiksi lupa tai tunnustaminen edellytt(cid:228)(cid:228) VDS:n (Ver- band der Sachverseher) hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228). Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, It(cid:228)vallassa, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ja Pohjoismaissa on paikal- lisia asennusstandardeja. Paloh(cid:228)lytyslaitteet on yhdistett(cid:228)v(cid:228) paikalliseen palosuojeluinfrastruk- tuuriin; Irlannissa ja Kreikassa paikalliset palovi- ranomaiset on otettava mukaan jo suunnitteluv- aiheessa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio l(cid:228)htee siit(cid:228), ett(cid:228) paloh(cid:228)lytyslaitteiden markkinat ovat viel(cid:228) kansalliset. 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/9 b) Murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja muut turvalait- teistot 46) Murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja muut turvalaitteistot on varustettava Euroopan laajuisesti CE-merkil- l(cid:228). Sen j(cid:228)lkeen laitteita voidaan myyd(cid:228) Euroo- pan laajuisesti. Sen sijaan laitteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) s(cid:228)(cid:228)- dell(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)isisiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa yleens(cid:228) lis(cid:228)- vaatimuksin. Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Irlannissa Alankomaissa ja Yhdisty- neess(cid:228) kuningaskunnassa on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) joko viranomaisten tai vakuutusyhdistysten antamat kansalliset luvat. Siirtolaitteille edellytet(cid:228)(cid:228)n Bel- giassa, Ranskassa, Irlannissa ja Kreikassa ja lis(cid:228)ksi kansallisen teleyhti(cid:246)n antama lupa. Mur- toh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t on yhdistett(cid:228)v(cid:228) kansalli- seen poliisin infrastruktuuriin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) my(cid:246)s murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelmien ja muiden turvalait- teistojen markkinat ovat viel(cid:228) kansalliset. c) Palo- ja murtoh(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelmien sek(cid:228) mui- den turvalaitteistojen kunnossapito 47) Kuten rakennusten turvateknisten j(cid:228)rjestelmien laitteistomarkkinat my(cid:246)s mahdolliset kunnossa- pitomarkkinat ovat kansalliset. Kunnossapidon markkinoilla maantieteellinen l(cid:228)heisyys asiak- kaaseen on viel(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) kuin laitteistojen markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) erityisesti viko- jen nopeaksi korjaamiseksi. 3. Energiamittarit, keskitetty kauko- ohjaustekniikka, energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, verkonohjaustekniikka (energialaitosten s(cid:228)(cid:228)t(cid:246)tekniset laitteet) l(cid:228)hentymiseen pane painoa valmistajan kansalliselle l(cid:228)sn(cid:228)ololle, vaan vaativat laatua, palvelua, lyhytt(cid:228) toimitus- aikaa, hyv(cid:228)(cid:228) toimivuutta ja parempaa kannatta- vuutta, toisin sanoen kaiken kaikkiaan parem- paa hinta-laatusuhdetta. T(cid:228)m(cid:228) johtaa markkina- hintojen ja toimittajien valmistuksen keskittymiseen. Aina- kin elektronisten mittareiden osalta markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn kustannukset ovat laskeneet merkitt(cid:228)v(cid:228)s- ti. Kansalliset lupa- tai standardointim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eiv(cid:228)t muodosta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) estett(cid:228) markkinoille p(cid:228)(cid:228)sylle, koska ne eiv(cid:228)t vaikuta energiamittarei- den kehitys- ja valmistusperusteisiin. Euroopassa 49) Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden alalla vallitsee jo voimakas suuntautuminen eurooppalaistumiseen. Osapuol- ten lis(cid:228)ksi on joukko muita tarjoajia, jotka toi- mivat Euroopan laajuisesti tai ainakin useissa j(cid:228)senvaltioissa. Slovenialaisen yrityksen Iskra Emecon onnistunut tulo markkinoille osoittaa my(cid:246)s, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden markkinat ovat yh(cid:228) kansainv(cid:228)lisemm(cid:228)t. Lis(cid:228)ksi asiakkaat ovat aina- kin suurissa hankinnoissaan velvoitettuja nou- dattamaan monialaisen direktiivin Euroopan laajuisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). 50) Vaikka ainakin suurimmat s(cid:228)hk(cid:246)laitokset j(cid:228)rjes- t(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)hk(cid:246)mittareistaan Euroopan laajuisen tar- jouskilpailun, sopimukset tehd(cid:228)(cid:228)n edelleen kan- sallisella tasolla. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi l(cid:228)hes kaikilla tarjoajilla onkyseisess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa toimipiste tai v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n paikallinen myyntiedustaja tai ne myyv(cid:228)t tuotteitaan k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) sellaisen valmis- tajan myyntiorganisaatiota, joka toimii kysei- sess(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Asiakkaat, joilta asiaa tie- dusteltiin, pitiv(cid:228)t t(cid:228)llaisen kansallisen edustuston olemassaoloa tietyn toimittajan valitsemisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) tai v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)nkin erit- t(cid:228)in edullisena yhteisty(cid:246)lle, erityisesti varaosien oikea-aikaisen toimittamisen kannalta. a) S(cid:228)hk(cid:246)mittarit 48) Osapuolet pit(cid:228)v(cid:228)t ETA:a s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden mer- kityksellisin(cid:228) maantieteellisin(cid:228) markkinoina ja perustelevat asiaa seuraavasti: Kun viel(cid:228) noin kymmenen vuotta sitten s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden mark- kinat olivat jakaantuneet kansallisesti, valmistus oli kansallista ja Landis & Gyrin kaltainen yri- tys saattoi toimia Euroopan laajuisesti vain yll(cid:228)- pit(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) omaa tuotantolaitosta kymmeness(cid:228) Euroopan valtiossa, olosuhteet ovat sen j(cid:228)lkeen muuttuneet perusteellisesti. Asiakkaat eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) 51) S(cid:228)hk(cid:246)mittareille on erilaisia teknisi(cid:228) standarde- ja. On olemassa s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden eurooppalai- sia standardeja, kuten esimerkiksi EN 60521 tarkkuusluokan 0,5, 1 ja 2 mekaanisille vaihto- ja p(cid:228)t(cid:246)energiamittareille, EN 61036 s(cid:228)hk(cid:246)- elektronisille vaihtos(cid:228)hk(cid:246)- ja p(cid:228)t(cid:246)energiamitta- reille (tarkkuusluokka 1 ja 2), EN 60687 elekt- ronisille vaihtos(cid:228)hk(cid:246)- ja p(cid:228)t(cid:246)energiamittareille (tarkkuusluokka 0,2 ja 0,5) sek(cid:228) EN 601268 ja loisenergiamitta- elektronisille vaihtos(cid:228)hk(cid:246)- reille (tarkkuusluokka 2 ja 3). N(cid:228)it(cid:228) on useassa j(cid:228)senvaltiossa (esimerkiksi Saksassa, It(cid:228)vallassa, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa) t(cid:228)ydennetty kansallisilla lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228) (esimerkiksi DIN L 88/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 EN -m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset). Lis(cid:228)ksi on olemassa mittareita koskevia kansallisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), esimerkiksi mittausarvojen esitt(cid:228)misess(cid:228) ja v(cid:228)litt(cid:228)misess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)vien osoitetietojen muodostamista kos- kevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset. 52) T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden markkinoille saattaminen edellytt(cid:228)(cid:228) niiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)mist(cid:228) useimmissa j(cid:228)senvaltioissa, lukuun ottamatta Tanskaa, Luxemburgia ja Suomea. Tanskassa tulee todenn(cid:228)k(cid:246)isesti elokuussa 1998 voimaan s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Hyv(cid:228)ksymisedellytykset perustuvat kansallisiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin. Osa niist(cid:228) on yksityiskohtaisia, tyyppikohtaisia hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- si(cid:228) (esimerkiksi Saksa, Alankomaat ja It(cid:228)valta). S(cid:228)hk(cid:246)mittareiden kalibrointia ja toleransseja koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, joilla varmistetaan kulu- tuksen mittaaminen tarkasti ja siten suojellaan loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)(cid:228), ovat kansallisen s(cid:228)(cid:228)ntelyn alai- sia. T(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden kalib- rointiv(cid:228)lit ja toleranssit vaihtelevat j(cid:228)senvaltiosta toiseen. 53) Kansallisen toimipisteen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys sek(cid:228) tekniset erityisvaatimukset, kalibrointia ja tole- ransseja koskevat erityiset lakis(cid:228)(cid:228)teiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- set ja kansalliset hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettelyt viittaavat siihen, ett(cid:228) markkinat olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) kapeasti kansallisiksi. Ei ole kuitenkaan tarpeen ottaa kantaa siihen, voidaanko mittarimarkkinoita pit(cid:228)(cid:228) en(cid:228)(cid:228) kansallisina, koska kysynt(cid:228) katetaan Euroopan laajuisin tarjouskilpailuin. Keskitty- m(cid:228)hanke ei nimitt(cid:228)in johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman muodostumiseen tai vahvistumiseen ETA:ssa eik(cid:228) yksitt(cid:228)isten j(cid:228)senvaltioiden tasolla. aseman muodostumiseen tai vahvistumiseen ETA:ssa eik(cid:228) yksitt(cid:228)isten j(cid:228)senvaltioiden tasolla. c) Kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet 55) Kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet toi- mitetaan p(cid:228)(cid:228)asiassa j(cid:228)senvaltioihin. Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) kauko-ohjat- tuja l(cid:228)hettimi(cid:228) ja vastaanottimia koskevat m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ykset ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa samanlaiset Euroopan laajuisesti. Maakohtaisista teknisist(cid:228) vaatimuk- sista tai kansallisista hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettelyist(cid:228) johtuvia markkinoillep(cid:228)(cid:228)syn esteit(cid:228) ei ole. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien vastaanottimien markkinoita ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajuisina. d) Energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t 56) Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) prosentuaalisesti suuri osuus energianhallintaj(cid:228)r- jestelmille asetetuista vaatimuksista on Euroo- pan laajuisesti samoja. Toisistaan poikkeavat vaatimukset ovat yleens(cid:228) yrityskohtaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) maakohtaisia. Maakohtaisista teknisist(cid:228) vaa- timuksista johtuvia markkinoillep(cid:228)(cid:228)syn esteit(cid:228) ei ole. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) energianhal- lintaj(cid:228)rjestelmien markkinoita v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajuisina. b) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarit e) Verkonohjaustekniikka 54) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarien oikeudelliset ja todelli- set puitevaatimukset vastaavat s(cid:228)hk(cid:246)mittareilla olevia. On olemassa kansallisia teknisi(cid:228) erityis- vaatimuksia, kalibrointia ja toleransseja koske- via erityisi(cid:228) lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja kansal- lisia hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettelyit(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio katsoo, ett(cid:228) my(cid:246)s kalorimetrien mark- kinat ovat viel(cid:228) kansalliset. Toisaalta asiakkai- den on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) suurista hankinnoistaan monialaisen direktiivin mukaisesti Euroopan laa- juiset tarjouskilpailut. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi osapuolten lis(cid:228)ksi on joukko muita toimittajia, joilla on toi- mintaa useissa j(cid:228)senvaltioissa. Ei ole kuitenkaan tarpeen ottaa kantaa siihen, ovatko l(cid:228)mm(cid:246)nku- lutusmittareiden markkinat en(cid:228)(cid:228) vain kansalliset vai onko jo olemassa ETA:n laajuiset markkinat. Keskittym(cid:228)hanke ei nimitt(cid:228)in johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n 57) Osapuolet pit(cid:228)v(cid:228)t ETA:a verkonohjaustekniikan kannalta merkityksellisin(cid:228) maantieteellisin(cid:228) markkinoina ja perustelevat asiaa seuraavasti: ETA:n sis(cid:228)kauppaa ei estet(cid:228) tuontirajoituksin ja kuljetuskustannukset mahdollistavat alhaiset taloudellisesti kannattavat toimitukset keskite- tyist(cid:228) tuotantolaitoksista. T(cid:228)m(cid:228) ilmenee suurten tarjoajien organisaatioista ja myyntipolitiikasta. tunnus- Lis(cid:228)ksi verkonohjaustekniikalle omaista teollisuuden yhteinen standardi, joka muodostuu maailmanlaajuisesti k(cid:228)ytetyst(cid:228) ATK- ja tietokonetekniikasta. Viel(cid:228) j(cid:228)ljell(cid:228) olevat kan- standardit salliset hyv(cid:228)ksymisedellytykset eiv(cid:228)t koske verkon ohjausj(cid:228)rjestelmien kehitt(cid:228)- mis- tai rakentamisperusteita, ja kaikki toimitta- jat kykenev(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kansalliset erityisvaa- timukset. Energiamarkkinoiden s(cid:228)(cid:228)ntelyn purku tai on 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/11 ja vapauttaminen aiheuttavat lis(cid:228)ksi verkonohja- usj(cid:228)rjestelmien asiakkaille ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) hintapai- netta, joka syrj(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kansalliset hankintamielty- mykset. Komission asiassa on N:o IV/M. 706, GEC Ahlsthom NV/AEG 3 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kses- s(cid:228) (6) tunnustanut s(cid:228)(cid:228)ntelyn purkamisesta seu- raavan vastaavanlaisen vaikutuksen s(cid:228)hk(cid:246)voi- maloiden verkkokomponenttien markkinoilla. lis(cid:228)ksi jo 58) Komission tutkimukset ovat vahvistaneet osapu- olten kannan. Verkonohjaustekniikan tekniset standardit ovat pitk(cid:228)lle samanlaiset. Jos maa- kohtaisia vaatimuksia viel(cid:228) esiintyy, niill(cid:228) ei ole ratkaisevaa merkityst(cid:228). Energialaitosten hankin- tapolitiikka perustuu Euroopan laajuisiin tarjo- uskilpailuihin, jotka k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t kokonaisten ver- konohjausj(cid:228)rjestelmien tai niiden osien suunnit- telun, toteutuksen, asennuksen ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton. Tuotteiden ja palveluiden hinta, toimintalaajuus ja laatu ovat ratkaisevat perusteet ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sess(cid:228). Erityisesti olemassa olevia j(cid:228)rjestelmi(cid:228) laajannettaessa tai korvattaessa yrityskohtaiset vaatimukset voivat johtaa sitoutumiseen tiettyyn toimittajaan. T(cid:228)m(cid:228) voi selitt(cid:228)(cid:228) erilaiset markki- naosuudet yksitt(cid:228)isiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa. Kuitenkin sek(cid:228) asiakkaat ett(cid:228) toimittajat, joilta asiaa tie- dusteltiin, yhtyv(cid:228)t osapuolten n(cid:228)kemykseen. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) verkonohjaustek- niikan markkinoita v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajuisina. 4. Yleis(cid:246)puhelimet 59) Toisistaan tekniikalla. Ilmoituksen tehneet osapuolet pit(cid:228)v(cid:228)t yleis(cid:246)- puhelinten maantieteellisi(cid:228) markkinoita v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajuisina. Ne perustelevat t(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)- osin yleis(cid:246)puhelinten maailmanlaajuisesti saman- poikkeavat laisella kansalliset p(cid:228)(cid:228)syvaatimukset tai standardit eiv(cid:228)t muodosta estett(cid:228) markkinoillep(cid:228)(cid:228)sylle, koska ne eiv(cid:228)t koske yleis(cid:246)puhelinten kehitt(cid:228)misen, val- mistamisen tai tekniikan perusperiaatteita. Ylei- s(cid:246)puhelinten johtavat tarjoajat voisivat valmis- taa laitteita, jotka t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t kansalliset hyv(cid:228)k- symisedellytykset ja asiakkaiden vaatimukset. Erilaiset markkinaosuudet eri Euroopan valti- oissa voidaan selitt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osin valtiollisten tele- monopolien perinteisell(cid:228) ostok(cid:228)ytt(cid:228)ytymisell(cid:228). Telemarkkinoiden lis(cid:228)(cid:228)ntyess(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) menett(cid:228)(cid:228) kuitenkin merkityst(cid:228)(cid:228)n, koska kasvava kilpailupaine johtaa televiestinn(cid:228)n tar- joajien kustannustietoisempaan ostok(cid:228)ytt(cid:228)ytymi- seen. vapauttamisen (6) EYVL C 308, 17. 10. 1996, s. 4. a) ”Julkiset” yleis(cid:246)puhelimet 60) ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinat olivat aiemmin kansalliset. Valtiolliset puhelinlaitokset operoivat ”julkisia” yleis(cid:246)puhelimia. Kansallis- ten tuote-erittelyiden vuoksi ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten tarjoajien oli aiemmin hankala tehd(cid:228) tarjouksia muihin j(cid:228)senvaltioihin. Tilaukset annettiin aina muutamalle kotimaiselle toimitta- jalle, mink(cid:228) vuoksi kotimaisilla yrityksill(cid:228) oli kotimaissaan tavallisesti suuret markkinaosuu- det. Ulkomaiset tarjoajat pystyiv(cid:228)t toimittamaan muille kuin kotimaisille markkinoille vain kysei- siin maihin perustettujen tyt(cid:228)ryhti(cid:246)iden kautta. T(cid:228)llainen hankintapolitiikka johti viel(cid:228) nyky(cid:228)(cid:228)n- kin vallitseviin eroihin yleis(cid:246)puhelinverkkojen erittelyiss(cid:228) ja teknisiss(cid:228) standardeissa. 61) ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten ala on viel(cid:228) vapaut- tamatta l(cid:228)hes kaikissa j(cid:228)senvaltioissa (poikkeuk- sia: Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). Kaikissa maissa — my(cid:246)s alan jo vapauttaneissa — (nykyisill(cid:228) tai entisill(cid:228)) valtiollisilla teleyhti- (cid:246)ill(cid:228) on runsaasti vaikutusvaltaa. N(cid:228)m(cid:228) teleyh- ti(cid:246)t operoivat kaikkia tai (vapautetuilla markki- noilla) selv(cid:228)sti suurinta osaa ”julkisista” yleis(cid:246)- puhelimista, t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi vaatia yleis(cid:246)puhelinverkoiltaan erittelyit(cid:228) ja teknisi(cid:228) standardeja, jotka yleis(cid:246)puhelinten tarjoajien on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) erittelyt ja tekniset standardit, erityisesti ”turvallisuusfilosofia” ovat eri maissa niin erilaiset, ett(cid:228) ainakin jokaiselle suurelle j(cid:228)senvaltiolle on kehitett(cid:228)v(cid:228) oma yleis(cid:246)puhelin- mallinsa. ja voivat 62) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) ei tarviste vastata kysymyk- seen, ovatko ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten mark- kinat edelleen kansalliset. Siemensin ja Elektro- wattin keskittym(cid:228)ll(cid:228) on kuitenkin huomattavia kilpailuvaikutuksia ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Saksassa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tarvitsee ainoastaan selvitt(cid:228)(cid:228), onko Saksaa pidett(cid:228)v(cid:228) omana maantieteellisesti merkityksellisen(cid:228) mark- kina-alueenaan. 63) ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten alan t(cid:228)rkeimm(cid:228)t rakenteelliset erityispiirteet Saksassa ovat seuraa- vat: — Deutsche Telekom hankkii edelleen ”julki- set” yleis(cid:246)puhelimet ainoastaan Saksassa toi- mivilta yrityksilt(cid:228); L 88/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 l(cid:228)hitulevaisuudessa, — ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) muuttuisi koska Deutsche Telekom on jo antanut nykyisen korttipuhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n korvaavan uuden korttipuhelinsukupolven kehitt(cid:228)misen ja val- mistuksen kahdelle kotimaiselle toimittajalle, nimitt(cid:228)in Siemensille ja Landis & Gyrille; tarjouskilpailua, — n(cid:228)ist(cid:228) tilauksista ei vuonna 1992 j(cid:228)rjestetty eik(cid:228) Euroopan laajuista yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla ”julkisten” Saksassa siten viel(cid:228) ole aitoa eurooppalaista kilpailua, ja koska uuden korttipuhelin- sukupolven kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja valmistusta kos- keva tilaus annettiin Siemensille ja Landis & Gyrille, ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten hankki- misesta ei j(cid:228)rjestet(cid:228) l(cid:228)hitulevaisuudessakaan Euroopan laajuista tarjouskilpailua. 64) Ottaen huomioon ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten Saksan rakenteelliset erityispiirteet markkinoita on pidett(cid:228)v(cid:228) erillisin(cid:228) maantieteelli- sin(cid:228) markkinoina tarkasteltaessa kysymyst(cid:228) siit(cid:228), voiko keskittym(cid:228) johtaa kilpailua merkitt(cid:228)v(cid:228)sti est(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen. Saksassa b) ”Yksityiset” yleis(cid:246)puhelimet 65) My(cid:246)s ”yksityisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinat ja kilpailuolosuhteet ovat hyvin erilaiset eri j(cid:228)senvaltioissa esimerkiksi yleis(cid:246)puhelintiheyden suhteen. Tosin ala on jo vapautettu kaikissa j(cid:228)senvaltioissa lukuun ottamatta Italiaa. Tosin t(cid:228)ll(cid:228) alalla (nykyisill(cid:228) tai entisill(cid:228)) valtiollisilla teleyhti(cid:246)ill(cid:228) on edelleen suuri osuus, mutta kil- pailu yksityisten tarjoajien taholta kasvaa. My(cid:246)s yksityiset yleis(cid:246)puhelinverkot tarvitsevat turva- j(cid:228)rjestelyit(cid:228) ja verkon yhdist(cid:228)v(cid:228)n ohjauskeskuk- sen sek(cid:228) vastaavan ohjelmiston. T(cid:228)ll(cid:228) alalla yksityinen toimittaja on kuitenkin vapaa valitse- maan standardinsa ja ohjelmistonsa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ylikansallinen yksityinen toimittaja voi esimerkiksi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) eri maissa samaa j(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on tosin j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) yhteys- piste puhelinverkkoon. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio pit(cid:228)(cid:228) ”yksityisten” yleis(cid:246)- puhelinten markkinoita v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n ETA:n laajui- sina. kansalliseen C ARVIOINTI 1. Rakennusten valvontatekniikka a) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t 66) Sek(cid:228) Siemensill(cid:228) ett(cid:228) Elektrowattilla on toimin- taa rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien markki- noilla. Osapuolten arvion mukaan markkinoiden volyymi ETA:ssa on noin 1,6 miljardia ecua. Keskittym(cid:228) johtaa [30—40] prosentin (*) yhtei- seen markkinaosuuteen (Elektrowatt Landis & Staefan kautta [25—35] prosenttia, Siemens [0—10] prosenttia). 67) Osapuolten lis(cid:228)ksi rakennusten valvontaj(cid:228)rjestel- mien suurimpia tarjoajia ovat Honeywell Inc. , Yhdysvallat, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’Honeywell’, ja Johnson Controls Inc. , Yhdysvallat, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’John- son’. Honeywelli(cid:228) ja Johnsonisa pidet(cid:228)(cid:228)n mark- kinajohtajina maailmassa. ETA:ssa Honeywel- lill(cid:228) on noin [10—20] prosentin ja Johnsonilla [5—15] prosentin markkinaosuus. Muita merkit- t(cid:228)vi(cid:228) kilpailijoita ovat TA Control ja Danfoss, joiden liiketoiminnan p(cid:228)(cid:228)paino on Skandinavian maissa, joissa niiden markkinaosuudet ovat komission arvion mukaan enimmill(cid:228)(cid:228)n 20 pro- senttia. My(cid:246)s muualla ETA:ssa on aktiivisia kil- joilla on usein selv(cid:228) painopiste pailijoita, yhdess(cid:228) tai muutamassa j(cid:228)senvaltiossa, joissa niill(cid:228) on 5—15 prosentin markkinaosuudet. T(cid:228)l- laisia ovat Satchwell Yhdistyneess(cid:228) kuningas- kunnassa ja Ranskassa ja Kieback & Peter Sak- sassa, Sauter (7) Saksassa ja Ranskassa sek(cid:228) Priva Alankomaissa. 68) Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien markkinat toimivat useiden muiden markkinoiden, esimer- kiksi l(cid:228)mmitys-, tuuletus- ja ilmastointilaitteiden markkinoiden samoin kuin tietokone- ja ohjel- mistotekniikan, s(cid:228)hk(cid:246)asennustekniikan, teollisen prosessinohjaustekniikan ja rakennusten turva- tekniikan markkinoiden leikkauspisteess(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) aloilla toimivat yritykset ovat mahdollisia kilpai- lijoita, ja monet niist(cid:228) ovat jo tulleet rakennus- ten valvontaj(cid:228)rjestelmien markkinoille. 69) Ottaen huomioon muut kilpailijat, joista osa on taloudellisesti vahvoja yrityksi(cid:228) ja maailmanlaa- (*) Luottamuksellisten tietojen paljastamisen est(cid:228)miseksi on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen t(cid:228)t(cid:228) toisintoa toimituksellisesti muutettu. (7) Elektrowattilla on 36 prosenttia Sauterin osakkeista, mutta ei (cid:228)(cid:228)nioikeutta. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen IV/M. 692 — Elektro- watt/Landis & Gyr (ks. alaviite 4) johdanto-osan 35 kap- paleessa todetaan, ett(cid:228) Elektrowatt ei voi vaikuttaa Sau- terin toimintaan. 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/13 juisia markkinajohtajia, sek(cid:228) mahdolliset muut l(cid:228)hell(cid:228) olevilta aloilta markkinoille tulevat, ei voida olettaa, ett(cid:228) Siemens ja Elektrowatt saisi- vat keskittym(cid:228)n kautta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien markkinoilla. muassa yhdysvaltalaiset Tyco ja Notifier, joista j(cid:228)lkimm(cid:228)ist(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n erityisen aggressiivisena kilpailijana. Tilannetta kyseisill(cid:228) kansallisilla markkinoilla voidaan arvioida seuraavasti: b) Kunnossapito — S a k s a 70) Sama p(cid:228)tee rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien Kunnossapidosta kunnossapitomarkkinoihin. huolehtivat tosin usein j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toimittaneet tai asentaneet yritykset. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on kui- tenkin erityisesti pieni(cid:228), paikallisia yrityksi(cid:228), jotka ovat erikoistuneet kunnossapitoon. Osa- puolista vain Elektrowatt / Landis & Staefalla on mainittavaa toimintaa kunnossapidon alalla (markkinaosuus ETA:ssa [10—20] prosenttia). Siemens tosin toimii Saksassa ja Belgiassa/Lu- xemburgissa kunnossapidon alalla [0—10] pro- sentin markkinaosuuksilla. 73) Siemensill(cid:228) on Saksassa noin [35—50] prosentin osuus paloh(cid:228)lytyslaitteiden markkinoilla ja se on siten markkinajohtaja. Elektrowatt/Cerberusilla ei juurikaan ole merkityst(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla Saksassa (markkinaosuus alle [< 5] prosenttia). T(cid:228)rkeim- m(cid:228)t kilpailijat ovat Bosch (markkinaosuus komission arvion mukaan noin [15—25] pro- senttia), Caradon Eser (markkinaosuus komis- sion arvion mukaan noin [15—25] prosenttia) ja Hekatron (omistaja Schweizer Securiton AG) (komission arvion mukaan noin [10—20] pro- senttia). Lis(cid:228)ksi on joukko toimittajia, joiden markkinaosuus on enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia (muun muassa Fritz Fuss ja Tyco). 2. Rakennusten turvatekniikka a) Paloh(cid:228)lytyslaitteet 71) Ilmoituksen tehneiden osapuolten mukaan palo- h(cid:228)lytyslaitteiden markkinoiden volyymi Euroo- pan yhteis(cid:246)ss(cid:228) on noin 1,8 miljardia ecua. Suu- rimmat kansalliset markkinat ovat Saksassa (markkinoiden volyymi noin 550—600 miljoo- naa ecua), jota seuraavat Ranska (noin 300 mil- joonaa ecua) ja Yhdistynyt kuningaskunta (noin 250—300 miljoonaa ecua). Markkinaosuudet lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) alalla mainittavasti vain Sak- sassa ja Tanskassa. 72) Siemensill(cid:228) on tosin yli 30 prosentin markkina- It(cid:228)vallassa. N(cid:228)iss(cid:228) ja osuus Alankomaissa maissa Elektrowattilla ei kuitenkaan ole toimin- taa. Elektrowattilla puolestaan on yli 30 prosen- tin markkinaosuus Ranskassa, Portugalissa, Suo- messa ja Ruotsissa, joissa Siemensill(cid:228) taas ei ole toimintaa. N(cid:228)iss(cid:228) maissa markkinaosuudet eiv(cid:228)t kasva. Ei ole odotettavissa, ett(cid:228) pelkk(cid:228) mahdol- lisen kilpailijan poistuminen johtaisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n markkina-asemaan. Mik(cid:228)(cid:228)n ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n osoita, ett(cid:228) Siemensill(cid:228) tai Elektrowattilla olisi jossakin n(cid:228)ist(cid:228) maissa jo m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema. Kaikilla n(cid:228)ill(cid:228) joiden markkinoilla on joukko kilpailijoita, markkinaosuudet ovat yli 10 prosenttia, ja markkinoille on tullut uusia toimijoita, muun 74) Ottaen huomioon markkinaosuuksien minimaa- lisen kasvun ja v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme vahvaa kilpaili- jaa, ei ole odotettavissa, ett(cid:228) keskittym(cid:228) johtaisi Siemensin (yksin(cid:228)(cid:228)n) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman synty- miseen tai vahvistumiseen paloh(cid:228)lytyslaitteiden esimerkiksi markkinoilla paloh(cid:228)lytys- ja muun turvatekniikan alalla kan- sainv(cid:228)lisesti toimivan Tycon ja it(cid:228)valtalaisen Schrackin tulo markkinoille osoittaa, ett(cid:228) mark- kinoillep(cid:228)(cid:228)syn esteet eiv(cid:228)t ole erityisen korkeat. Saksassa. Sit(cid:228)paitsi 75) Paloh(cid:228)lytyslaitteiden markkinat Saksassa ovat suhteellisen keskittyneet. Ei kuitenkaan ole odotettavissa, ett(cid:228) keskittym(cid:228) johtaisi Siemensin ja kolmen muun johtavan toimittajan yhteiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan. Markkinaosuudet ovat jakautuneet ep(cid:228)tasaisesti, ja ennen kaikkea palo- h(cid:228)lytyslaitteet ovat eritt(cid:228)in ep(cid:228)yhten(cid:228)isi(cid:228), aina asiakaskohtaisesti suunniteltuja tuotteita. Kilpai- luk(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhdenmukaistuminen voidaan sen vuoksi mit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isemmin sulkea pois. — Ta n s k a 76) Tanskassa Siemensill(cid:228) on noin [10—25] prosen- tin osuus paloh(cid:228)lytyslaitteiden markkinoilla ja Elektrowatt/Cerberuksella noin [25—40] prosen- tin osuus. Osapuolten antamien tietojen mukaan niiden yhteenlaskettu markkinaosuus on siten noin [40—60] prosenttia, mutta osa kilpailijoista arvioi niiden markkinaosuuden huomattavasti pienemm(cid:228)ksi. Merkitt(cid:228)v(cid:228) kilpailija ja t(cid:228)h(cid:228)nasti- nen markkinajohtaja on tanskalainen yritys L 88/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 joka laajaa tarjoaa Falck, tuotevalikoimaa rakennusten turvatekniikan ja palosuojelun sek(cid:228) palontorjunnan alalla. Falckilla on ennen kaik- kea erinomaiset yhteydet Tanskan viranomaisiin ja yritys toimittaakin palolaitospalveluja yli 60 prosentille Tanskan kunnallisista palolaitoksista. Muita t(cid:228)rkeit(cid:228) kilpailijoita paloh(cid:228)lytyslaitteiden alalla Tanskassa ovat Dansk Hustelefon Selskab (markkinaosuus noin [5—10] prosenttia), yhdys- valtalaisen Tyco-yhtym(cid:228)(cid:228)n kuuluva Wormald (markkinaosuus noin [5—10] prosenttia) sek(cid:228) Semco ja Eifa (markkinaosuudet alle 5 prosent- tia). 77) Falckilla on keskittym(cid:228)n osapuoliin verrattuna kotimarkkinoillaan erityisi(cid:228) etuja, jotka takaavat sen, ett(cid:228) yrityksell(cid:228) on sulautumisen j(cid:228)lkeenkin vahva asema turvatekniikan markkinoilla Tans- kassa (markkinaosuus oman arvioinnin mukaan noin 50 prosenttia). Siemensin ja Elektrowattin vahvaa asemaa paloh(cid:228)lytyslaitteiden markki- noilla tasapainottaa niiden heikko asema mur- toh(cid:228)lyttimien ja muiden turvalaitteiden markki- noilla (vain Elektrowattilla on toimintaa Tans- kassa, markkinaosuus alle 10 prosenttia), koska ainakin osa asiakkaista haluaa ostaa t(cid:228)ydellisen turvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhdelt(cid:228) ja samalta toimittajal- ta. Falck sen sijaan on vahva my(cid:246)s murtoh(cid:228)lytti- mien ja muun turvatekniikan alalla. 78) T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi voidaan sulkea pois mahdolli- suus, ett(cid:228) Siemens ja Elektrowatt saisivat keskit- tym(cid:228)n tuloksena (yksin(cid:228)(cid:228)n) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman paloh(cid:228)lytyslaitteiden markkinoilla Tanskassa. Erityisesti tuotteiden ep(cid:228)yhten(cid:228)isyyden, markki- noiden v(cid:228)h(cid:228)isen avoimuuden ja markkinoille- p(cid:228)(cid:228)syn suhteellisen matalien esteiden vuoksi voi- daan my(cid:246)s sulkea pois m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n oligopolin syntyminen. b) Murtoh(cid:228)lytinlaitteet / muu rakennusten tur- vatekniikka 79) Osapuolten mukaan murtoh(cid:228)lytinlaitteiden ja muun turvatekniikan markkinoiden volyymi yhteis(cid:246)ss(cid:228) on noin 3,7 miljardia ecua. Suurim- mat kansalliset markkinat on Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa (markkinoiden volyymi noin seuraavina tulevat Saksa 1 miljardi (750—800 miljoonaa Ranska (550—600 miljoonaa ecua). Siemensill(cid:228) on t(cid:228)ll(cid:228) alalla mainittavaa toimintaa vain Saksassa ja It(cid:228)- vallassa; hyvin v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) toimintaa on my(cid:246)s Itali- assa ja Alankomaissa (markkinaosuudet alle [1] prosenttia). My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n Elektrowattilla ei ole toi- mintaa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. ecua), ecua) ja 80) Markkinaosuudet kasvavat mainittavasti vain Saksassa. Siell(cid:228) Siemensill(cid:228) on noin [5—15] pro- noin sentin markkinaosuus, Elektrowattilla [0—10] prosentin. Alan markkinajohtaja on Bosch, jonka markkinaosuudet ovat komission arvion mukaan[30—40] prosenttia, muiden kil- pailijoiden markkinaosuudet ovat enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia. T(cid:228)llaisen markkinarakenteen huomi- oon ottaen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n oligopolin syntyminen voidaan sulkea pois. 81) Kaikissa muissa j(cid:228)senvaltioissa Siemensin ja Elektrowattin markkinaosuudet ovat noin 10 prosenttia tai sen alle. Useimmissa maissa osuu- det eiv(cid:228)t kasva keskittym(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) mark- kinoilla ei selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n ole vaaraa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n oligopolin syntymisest(cid:228). 3. Energiamittarit, keskitetty kauko- ohjaustekniikka, eneriganhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, verkonohjaustekniikka (energialaitosten s(cid:228)(cid:228)t(cid:246)tekniset laitteet) a) S(cid:228)hk(cid:246)mittarit 82) Siemensill(cid:228) ja Elektrowattilla on suuret markki- naosuudet s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden markkinoilla. Osa- puolten oman arvion mukaan niiden yhteinen markkinaosuus ETA:ssa on noin [30—45] pro- senttia (Siemens [10—20] prosenttia, Elektro- watt / Landis & Gyr [15—25] prosenttia), mutta kilpailijat arvioivat sen jonkin verran suurem- maksi. P(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksi(cid:228) ei kuitenkaan esiinny kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Osapuolilta saatujen tie- tojen mukaan Elektrowatt / Landis & Gyrill(cid:228) on Kreikassa [85—100] prosentin ja Portugalissa [40—50] prosentin markkinaosuus, mutta n(cid:228)iss(cid:228) maissa Siemensill(cid:228) ei ole toimintaa. Siemensill(cid:228) puolestaan on noin [65—85] prosentin markki- naosuus Irlannissa, jossa Elektrowattilla taas ei ole toimintaa. 83) Kaikissa muissa j(cid:228)senvaltioissa esiintyy p(cid:228)(cid:228)llek- k(cid:228)isyyksi(cid:228). Ruotsissa osapuolilla on itse antami- ensa tietojen mukaan [5—15] prosentin markki- naosuus (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [5—15] prosenttia). Norjassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa yhteiset mark- kinaosuudet ovat alle 30 prosenttia (Norja: Sie- mens [0—10] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [15—25] prosenttia = [20—30] prosenttia; Yhdistynyt kuningaskunta: Siemens [15—25] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [5—15] prosenttia = [20—30] prosenttia). Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Suomessa yhteiset markkinaosuudet ovat alle 40 prosenttia (Saksa: Siemens [20—30] prosenttia, Elektrowatt / Lan- dis & Gyr [5—15] prosenttia = [30—40] pro- senttia; Suomi: Siemens [0—10] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [20—30] prosenttia = [30—40] prosenttia; Ranska: Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [30—40] prosenttia = [30—40] prosenttia; Espanja: Sie- mens [5—15] prosenttia, Elektrowatt / Landis & 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/15 Gyr [20—30] prosenttia = [35—45] prosenttia). Italiassa ja Alankomaissa yhteiset markkina- osuudet ovat alle 50 prosenttia (Italia: Siemens [25—35] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [15—25] prosenttia = [45—55] prosenttia; Alan- komaat: Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [40—50] prosenttia = [40—50] prosenttia). Osapuolilla on yli 50 prosentin yhteinen markkinaosuus Belgiassa, Tanskassa ja It(cid:228)vallassa (Belgia: Siemens [15—25] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] prosenttia = [45—55] prosenttia; Tanska: Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [45—55] prosenttia = [45—55] prosenttia; It(cid:228)valta: Sie- mens [20—30] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [35—45] prosenttia = [60—70] prosent- tia). 84) S(cid:228)hk(cid:246)mittareiden [30—40] markkinoilla osapuolten lis(cid:228)ksi Schlumbergerill(cid:228) on toimintaa l(cid:228)hes kai- kissa j(cid:228)senvaltioissa. Kuten osapuolet, Schlum- berger valmistaa mekaanisia, s(cid:228)hk(cid:246)mekaanisia ja elektronisia mittareita. T(cid:228)h(cid:228)nastisella mark- kinajohtajalla eli Schlumbergerill(cid:228) on ETA:ssa noin prosentin markkinaosuudet. Komission arvion mukaan Schlumbergerill(cid:228) on prosentin, Belgiassa/Luxemburgissa Saksassa Ranskassa [45—55] prosentin, Italiassa [40—50] prosentin, Portugalissa [55—65] prosentin, Espanjassa [45—55] prosentin, Pohjoismaissa (Norja, Ruot- si, Suomi ja Tanska) [25—35] prosentin ja Krei- kassa, Irlannissa ja It(cid:228)vallassa [25—35] prosen- tin markkinaosuus. prosentin, [30—40] [40—50] 85) Toinen useissa j(cid:228)senvaltioissa toimiva kilpailija on slovenialainen yritys Iskra Emeco, jonka mit- taritehdas on volyymiltaan Euroopan suurin. My(cid:246)s Iskra Emeco valmistaa sek(cid:228) mekaanisia ja elektromekaanisia ett(cid:228) elektronisia mittareita. Komission arvion mukaan Iskra Emecon mark- kinaosuus on Saksassa [20—30] prosenttia, Bel- ja Alankomaissa giassa [20—30] prosenttia. Iskra Emecolla on t(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi toimintaa Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneess(cid:228) kunigaskunnassa. Markkinaosuudet n(cid:228)iss(cid:228) maissa ovat kuitenkin viel(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) alle 10 prosenttia. alle 20 prosenttia 86) Suomalainen yritys Enermet on merkitt(cid:228)v(cid:228) kil- pailija. Enermet valmistaa muun muassa kauko- ohjattuja l(cid:228)hettimi(cid:228) ja vastaanottimia, auto- maattisia mittarinlukuj(cid:228)rjestelmi(cid:228) ja elektronisia s(cid:228)hk(cid:246)mittareita. Toistaiseksi toiminnan paino- piste on ollut Skandinaviassa, jossa Enermet on osapuolten mukaan markkinajohtaja. Enerme- till(cid:228) on toimintaa my(cid:246)s Saksassa ja Alanko- maissa ja sill(cid:228) on toimipisteit(cid:228) kyseisiss(cid:228) j(cid:228)sen- valtioissa. 87) ABB-konsernilla, jonka markkina-asema Yhdys- valloissa muuttui merkitt(cid:228)v(cid:228)ksi sen otettua hal- tuunsa Westinghousen mittaritoiminnan, on rakentamassa itselleen Euroopan laajuista ase- maa s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden alalla. Nykyisin ABB- konsernilla on s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden tuotantolaitok- sia Ruotsissa, Saksassa ja Yhdistyneess(cid:228) kunin- gaskunnassa. Ennen kuin se otti vuonna 1996 haltuunsa brittil(cid:228)isen GEC Metersin, konsernilla oli toimintaa vain elektronisten mittareiden alal- la. Nykyisin ABB valmistaa Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa my(cid:246)s mekaanisia mittareita. Kilpailijoiden arvion mukaan ABB:n markkina- osuus Yhdistyneess(cid:228) on [10—15] prosenttia. kuningaskunnassa 88) Edell(cid:228) mainittujen yritysten lis(cid:228)ksi on alueelli- sesti ja paikallisesti toimivia kilpailijoita. Sak- sassa t(cid:228)llainen on Deutsche Z(cid:228)hlergesellschaft, jolla on my(cid:246)s toistaiseksi j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’DZG’, v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) toimintaa Belgiassa, Tanskassa, Alanko- maissa ja It(cid:228)vallassa. Ranskassa toimivat Chau- vin Arnoux / Matra ja Sagem, jotka toimittavat elektronisia mittareita Electricite´ de Francelle, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’EDF’. Sagemilla on lis(cid:228)ksi toimipiste Espanjassa. Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa AMPY, Horstmann ja Polymeters Response International toimivat elektronisten mittareiden alalla. 89) S(cid:228)hk(cid:246)mittareita ostavat p(cid:228)(cid:228)asiassa energialai- tokset. Asiakkaiden keskittymisaste on hyvin eri- laista eri j(cid:228)senvaltioissa. Kun esimerkiksi Sak- sassa on noin 500 erikokoista energialaitosta (yhdeks(cid:228)n suurta yhdistettyv(cid:228) yrityst(cid:228), kuten RwE, PreussenElektra ja VEW, alueelisia jakelu- yhti(cid:246)it(cid:228) ja kunnallisia laitoksia), Ranskassa, Ita- liassa ja Kreikassa toimittajia kohtaan on vain yksi yritys (Ranskassa EDF, Italiassa ENEL ja Kreikassa Public Power Corporation). Kahden- kymmenen suurimman asiakkaan osuus markki- navolyymist(cid:228) on kuitenkin keskim(cid:228)(cid:228)rin 80 pro- senttia. Energialaitoksilla on riitt(cid:228)v(cid:228)sti markki- L 88/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 natuntemusta ja neuvotteluvoimaa, joita ne hy(cid:246)- dynt(cid:228)v(cid:228)t Euroopan laajuisissa tarjouskilpailuis- saan. 90) K(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, joilta komissio asiaa tiedusteli, vahvis- tivat sek(cid:228) elektronisten ett(cid:228) mekaanisten mitta- reiden hintojen laskeneen viimeisen viiden vuo- den aikana huomattavasti kaikissa j(cid:228)senvaltiois- sa. Vuoteen 1993 molempien mittarityyppien hinnat pysyiv(cid:228)t suhteellisen vakaina, mutta sen j(cid:228)lkeen hinta on laskenut voimakkaasti 20—40 prosenttia. K(cid:228)ytt(cid:228)jien mielest(cid:228) hinnan lasku joh- tuu toimittajien aktiivisesta kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymi- sest(cid:228). K(cid:228)ytt(cid:228)jien k(cid:228)sitys on p(cid:228)(cid:228)osin se, ett(cid:228) mekaanisten mittareiden hinta vakiintuu nykyi- selle tasolleen. Elektronisten mittareiden alalla sen sijaan odotetaan hintojen laskevan edelleen. Kilpailijoiden k(cid:228)sityksen mukaan hinnan lasku johtuu energialaitosten siirtymisest(cid:228) Euroopan jonka ansiosta ne laajuisiin tarjouskilpailuihin, ovat saaneet paremman yleisk(cid:228)sityksen hinnois- ta. S(cid:228)hk(cid:246)markkinoiden tulevasta vapauttami- sesta johtuvat ja jo nyt n(cid:228)kyv(cid:228)t kilpailupaineet antavat syyt(cid:228) olettaa energialaitosten kustannus- tietoisuuden hintapaineiden toimittajien lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n entisest(cid:228)(cid:228)n. ja 91) Toinen hintojen laskuun johtanut tekij(cid:228) on voi- makas kilpailupaine elektronisten mittareiden valmistajien taholta. Komission tutkimuksissa on ilmennyt, ett(cid:228) elektronisten mittareiden kehi- tyksess(cid:228) ja valmistuksessa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n tiivist(cid:228) kil- pailua. Elektronisten mittareiden markkinoille on viime vuosina tullut useita toimijoita, esimer- kiksi ABB Yhdysvalloissa ja Euroopan talousalu- eella, Sagem Ranskassa ja AMPY Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Alan markkinaesteet ovat hyvin matalia ainakin yritykselle, joka jo toimii elektronisten mittareiden valmistuksen alalla. Elektronisten mittareiden hinnat ovat laskeneet viime vuosina. 92) Mekaanisten mittareiden korvaaminen yh(cid:228) use- ammin elektronisilla on lis(cid:228)nnyt my(cid:246)s mekaanis- ten mittareiden toimittajien hintapaineita ja vai- kuttanut voimakkaasti mekaanisten mittareiden hintojen laskuun. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi sek(cid:228) asiakkai- den ett(cid:228) kilpailijoiden mainitsema Iskra Emecon aggressiivinen hintak(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen on johtanut siihen, ett(cid:228) my(cid:246)s mekaanisten mittareiden mui- den toimittajien on ollut pakko laskea hintojaan ollakseen menett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) perinteisi(cid:228) asiakkaitaan tai saadakseen menetetyt tilaukset takaisin. 93) Ottaen huomioon t(cid:228)llaiset markkinarakenteet on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) huolimatta osapuolten suu- resta yhteisest(cid:228) markkinaosuudesta keskittym(cid:228) ei johda osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymi- sellaisen vahvistumiseen yksitt(cid:228)isill(cid:228) seen tai markkinoilla niiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa, joihin koh- distuu suurin vaikutus, eli Belgiassa, Tanskassa, Alankomaissa ja It(cid:228)vallassa: — B e l g i a [45—55] prosenttia [15—25] prosenttia) 94) Osapuolten markkinaosuudet Belgiassa ovat hei- lahdelleet voimakkaasti viime vuosina. Osapuol- ten oman arvion mukaan niiden yhteinen mark- kinaosuus oli vuosina 1995/1996 (Siemens [15—25] prosenttia, Elekt- rowatt / Landis & Gyr [25—35] prosenttia). Vii- meisen kolmen vuoden aikana ne ovat l(cid:228)hes kaksinkertaistaneet markkinaosuutensa. Yhtei- nen markkinaosuus 1994/1995 oli [20—30] pro- senttia (Siemens [0—10] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr ja 1993/1994 se oli [15—25] prosenttia (Siemens [5—15] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [5—15] prosenttia). T(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailijat ovat Schlumberger (markkinaosuus [40—50] prosent- tia) ja Iskra Emeco (markkinaosuus alle 20 pro- senttia). My(cid:246)s DZG:ll(cid:228) on toimintaa Belgiassa. Belgiassa toimittajilla on periaatteessa yksi suuri asiakas, Electrabel, jonka hankintapolitiikka ja ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset vaikuttavat toimittajien markki- naosuuksiin. Electrabel j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) joka vuosi tar- vitsemistaan s(cid:228)hk(cid:246)mittareista Euroopan laajui- sen tarjouskilpailun. Viime vuosina Electrabel on hankkinut s(cid:228)hk(cid:246)mittareita ainakin nelj(cid:228)lt(cid:228) eri toimittajalta. Mik(cid:228)(cid:228)n ei viittaa siihen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) hankintapolitiikka muuttuisi tulevaisuudes- sa. — Ta n s k a 95) Tanskassa suuret yhteiset markkinaosuudet joh- tuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa Elektrowatt / Landis & Gyrin vahvasta asemasta. Markkinaosuudet lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t vain v(cid:228)h(cid:228)n. Osapuolten oman arvion mukaan niiden yhteinen markkinaosuus oli [45—55] pro- [< 5] prosenttia, senttia 1995/1996 (Siemens Elektrowatt / Landis & Gyr [45—55] prosent- tia). Yhteinen markkinaosuus 1994/1995 oli [50—60] prosenttia (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [45—55] prosenttia) ja 1993/1994 se oli [50—60] prosenttia (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [50—60] prosenttia). Viime vuosina Siemensin markkinaosuus on pysynyt alle [< 5] prosentissa, ja samana aikana Elektrowatt / Landis & Gyrin 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/17 markkinaosuus on laskenut noin 5 prosenttia. Osapuolten lis(cid:228)ksi Schlumberger, Enermet, Iskra Emeco, ABB ja DZG toimivat Tanskassa. Asiak- kaat, joilta komissio tiedusteli asiaa, j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t tarvitsemistaan mittareista Euroopan laajuisen tarjouskilpailun. Tanskassa my(cid:246)s kotitaloudet k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t yh(cid:228) useammin elektronisia mittareita. Sellaiset toimittajat, kuten osapuolet, Schlumber- ger ja Iskra Emeco, jotka valmistavat my(cid:246)s mekaanisia mittareita, k(cid:228)yv(cid:228)t kovaa kilpailua j(cid:228)ljell(cid:228) olevista mekaanisten mittareiden toimi- tussopimuksista. Hintakilpailua kirist(cid:228)v(cid:228)t Ener- metin ja ABB:n kaltaiset yritykset, jotka tarjo- avat vain elektronisia mittareita ja haluavat lis(cid:228)t(cid:228) niiden osuutta kotitalouksissa. — A l a n k o m a a t 96) My(cid:246)s Alankomaissa suuret yhteiset markkina- / osuudet perustuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa Elektrowatt Landis & Gyrin vahvaan asemaan. Markkina- osuudet lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t vain v(cid:228)h(cid:228)n. Osapuolten oman arvion mukaan niiden yhteinen markkina- osuus oli [40—50] prosenttia 1995/1996 (Sie- mens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [40—50] prosenttia). Ajalla 1994/1995 yhteinen markkinaosuus oli [40—50] prosenttia (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [35—45] prosenttia) ja 1993/1994 se oli [40—50] prosenttia (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [35—45] prosent- tia). Osapuolten lis(cid:228)ksi Alankomaissa toimivat Schlumberger, Enermet, Iskra Emeco ja DZG. K(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, joilta komissio tiedusteli asiaa, j(cid:228)rjes- t(cid:228)v(cid:228)t tarvitsemistaan mittareista tarjouskilpailuja osittain yhteis(cid:246)n laajuisesti, osittain Euroopan laajuisesti. Vuodesta 1996 alkaen Alankomaissa on k(cid:228)ytetty elektronisia mittareita my(cid:246)s kotita- louksissa. Ottaen huomioon, ett(cid:228) mekaanisia mittareita on jo korvattu elektronisilla kotitalo- uksissa, voidaan olettaa sek(cid:228) mekaanisia ett(cid:228) elektronisia mittareita valmistavien toimittajien keskin(cid:228)isen kilpailun samoin kuin niiden kilpai- lun pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n elektronisia mittareita tarjoavien yritysten kanssa kiristyv(cid:228)n entisest(cid:228)(cid:228)n. — I t (cid:228) v a l t a 97) Osapuolten oman arvion mukaan niiden yhtei- nen markkinaosuus oli [60—70] prosenttia 1995/1996 (Siemens [20—30] prosenttia, Elekt- rowatt / Landis & Gyr [35—45] prosenttia). Yhteinen oli [55—65] prosenttia (Siemens [20—30] prosent- tia, Elektrowatt / Landis & Gyr [30—40] pro- senttia) ja 1993/1994 se oli [60—70] prosenttia (Siemens [15—25] prosenttia, Elektrowatt / Lan- dis & Gyr [35—45] prosenttia). Osapuolten markkinaosuus 1994/1995 lis(cid:228)ksi It(cid:228)vallassa toimivat Schlumberger, jonka markkinaosuus on [25—35] prosenttia, ja v(cid:228)h(cid:228)i- sess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin my(cid:246)s DZG ja Bayrische Z(cid:228)hler- vision Bauer. 98) Osapuolten toistaiseksi eritt(cid:228)in suuret markki- naosuudet It(cid:228)vallassa johtuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa kysei- sen j(cid:228)senvaltion erityisist(cid:228) kilpailuolosuhteista. S(cid:228)hk(cid:246)mittareiden hintoja s(cid:228)(cid:228)deltiin It(cid:228)vallassa julkisella hintavalvonnalla 1990-luvun alkuun saakka. Harvojen it(cid:228)valtalaisten s(cid:228)hk(cid:246)mittari- valmistajien ja niiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien v(cid:228)lill(cid:228) oli perin- teisesti monivuotiset toimitussuhteet. S(cid:228)(cid:228)nnellyt markkinat kannustivat vain v(cid:228)h(cid:228)isess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) hinatietoiseen ostok(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen ja vaihtoehtoisten tarjoajien etsimiseen. ensimm(cid:228)isiss(cid:228) 99) Kaikki k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, joilta asiaa tiedusteltiin, totesi- vat, ett(cid:228) viime vuosina s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden hinnat ovat laskeneet jyrk(cid:228)sti (jopa 60 prosenttia). Hin- tojen laskun t(cid:228)rkein syy on It(cid:228)vallan liittyminen EU:hun ja it(cid:228)valtalaisten k(cid:228)ytt(cid:228)jien vuonna 1995 aloittamat yhteis(cid:246)nlaajuiset tarjouskilpai- tarjouskilpailuissa lut. Tosin menestyiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa perinteiset toimittajat. T(cid:228)st(cid:228) ei kuitenkaan voida p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) toistai- seksi viel(cid:228) suuren markkinaosuutensa ansiosta osapuolilla olisi my(cid:246)s tulevaisuudessa sellaista jota ei voitaisi kilpailulla riitt(cid:228)v(cid:228)sti pelivaraa, rajoittaa. Kuten muissa j(cid:228)senvaltioissa, my(cid:246)s It(cid:228)- vallassa Euroopan laajuiset tarjouskilpailut pa- rantavat yleist(cid:228) hintatietoisuutta ja lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tar- joajien hintapaineita. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on otettava huomioon, ett(cid:228) Iskra Emeco yritt(cid:228)(cid:228) parhaillaan p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) It(cid:228)vallan markkinoille. T(cid:228)llainen markki- nakehitys johtaa siihen, ett(cid:228) perinteisten tarjoa- jien on edelleen laskettava hintojaan ollakseen menett(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) perinteisi(cid:228) asiakkaitaan. 100) Ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole odotettavissa, ett(cid:228) keskittym(cid:228)- hanke johtaisi Siemens/Elektrowattin ja Schlum- bergerin yhteiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan yksitt(cid:228)i- siss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa tai ETA:n tasolla. Komission tutkimuksissa ei ole ilmennyt mit(cid:228)(cid:228)n, mik(cid:228) antaisi olettaa johtavien tarjoajien v(cid:228)lisen kilpai- lun v(cid:228)henev(cid:228)n. Mittareiden hintojen lasku kai- kissa j(cid:228)senvaltioissa osoittaa, ett(cid:228) viime vuosina johtavien tarjoajien v(cid:228)lill(cid:228) on ollut aktiivista hintakilpailua kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Markki- noiden vastapuolen kysynt(cid:228)voiman ja voimak- kaan ulkopuolisen kilpailun vuoksi voidaan olet- taa, ett(cid:228) keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeenkin Schlumbergerin ja Siemens/Elektrowattin v(cid:228)lill(cid:228) on huomattavaa kilpailua. Energialaitoksilla on riitt(cid:228)v(cid:228)sti mark- joita ne kinatuntemusta ja neuvotteluvoimaa, hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t Euroopan laajuisissa tarjouskilpai- luissaan. Tilauksia tehd(cid:228)(cid:228)n periaatteessa en(cid:228)(cid:228) halvimman hinnan perusteella. S(cid:228)hk(cid:246)markkinoi- den tulevasta vapauttamisesta johtuvat jo nyt L 88/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 n(cid:228)kyv(cid:228)t kilpailupaineet antavat olettaa energia- laitosten kustannustietoisuuden ja toimittajiin asiakkaiden taholta kohdistuvien hintapaineiden lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n entisest(cid:228)(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi on otettava huo- mioon, ett(cid:228) mekaanisten mittareiden yh(cid:228) ylei- sempi korvaaminen elektronisilla lis(cid:228)(cid:228) erityisesti Schlumbergerin ja Siemens/Elektrowattin kaltai- siin sek(cid:228) mekaanisia ett(cid:228) elektronisia mittareita valmistaviin johtaviin tarjoajiin kohdistuvia kil- pailupaineita. b) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarit 101) L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden alalla Siemensin ja Elektrowattin yhdistetyt markkinaosuudet ovat vain hiukan yli [10—15] prosenttia (Siemens [< 5] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [5—10] prosenttia). Osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) on tosin mainittavaa p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyytt(cid:228) Tanskassa (Siemens [5—10] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] prosenttia = [30—40] prosenttia) ja It(cid:228)vallassa (Siemens [5—15] prosenttia, Elektro- / Landis & Gyr [25—35] prosenttia = watt [35—45] prosenttia). Saksassa osapuolten yhtei- nen markkinaosuus on alle 10 prosenttia. Sak- sassa toimii osapuolten lis(cid:228)ksi Spanner Pollux, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’SPX’, joka myy Siemensin valmista- mia l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareita ja jonka markki- naosuus on [20—30] prosenttia. Euroopan laa- juisesti johtava toimittaja on Raab Karcher -ryhm(cid:228)(cid:228)n (VEBA) kuuluva yritys ISTA (markki- naosuus [20—25] prosenttia). Muita merkitt(cid:228)vi(cid:228) valmistajia ovat tanskalaiset yritykset Kamps- trup, Danfoss ja Grundfos. My(cid:246)s muut s(cid:228)hk(cid:246)- mittareiden valmistajat, kuten Schlumberger, ABB ja Enermet toimivat my(cid:246)s l(cid:228)mm(cid:246)nkulutus- mittareiden alalla. 102) Tutkimuksissa on ilmennyt, ett(cid:228) l(cid:228)mm(cid:246)nkulutus- mittareiden alalla kilpailuolosuhteet ovat pitk(cid:228)lti samat kuin s(cid:228)hk(cid:246)mittareiden alalla. L(cid:228)mm(cid:246)nku- lutusmittareita ostavat kaukol(cid:228)mm(cid:246)n alalla toi- mivat energialaitokset. Ne j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t tarvitse- l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareista Euroopan mistaan laajuisia tarjouskilpailuja. K(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, joilta asiaa tiedusteltiin, vahvistavat, ett(cid:228) l(cid:228)mm(cid:246)nkulutus- mittareiden hinnat ovat laskeneet voimakkaasti viime vuosina (jopa 50 prosenttia). Hintojen odotetaan osittain laskevan my(cid:246)s tulevina vuo- sina. 103) Ottaen huomioon t(cid:228)llaiset markkinarakenteet ei ole odotettavissa, ett(cid:228) huolimatta osapuolten suuresta yhteisest(cid:228) markkinaosuudesta keskitty- m(cid:228)hanke johtaisi osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai sellaisen vahvistumiseen yksitt(cid:228)i- sill(cid:228) markkinoilla niiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa, joihin kohdistuu suurin vaikutus, eli Tanskassa ja It(cid:228)- vallassa sek(cid:228) Saksassa: — Ta n s k a 104) Tanskassa suuret yhteiset markkinaosuudet joh- tuvat p(cid:228)(cid:228)asiassa Elektrowatt / Landis & Gyrin vahvasta asemasta. Markkinaosuudet lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t vain v(cid:228)h(cid:228)n. Osapuolten oman arvion mukaan niiden yhteinen markkinaosuus oli [35—45] pro- senttia 1995/1996 (Siemens [5—10] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] prosent- tia). Yhteinen markkinaosuus 1994/1995 oli [40—50] prosenttia (Siemens [5—15] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] prosenttia) ja 1993/1994 se oli [35—45] prosenttia (Siemens [15—25] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [20—30] prosenttia). Tanskassa markkinajohtaja on yritys Kamstrup. Keskittym(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) staattis- ten mittareiden segmentilt(cid:228) h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) er(cid:228)s t(cid:228)rkeim- mist(cid:228) kilpailijoista ja osapuolista tulee toiseksi t(cid:228)rkein tarjoaja. Osapuolten ja Kamstrupin lis(cid:228)ksi l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden alalla Tans- kassa toimivat Grundfos (markkinaosuus komis- sion arvion mukaan alle 20 prosenttia), Danfoss, Hydrometer ja saksalainen yritys Bailey-Fischer + Porter. Komission tutkimusten perusteella ei ole syyt(cid:228) olettaa johtavien toimittajien Kamstrupin ja Siemens/Elektrowattin v(cid:228)lisen kilpailun v(cid:228)he- nev(cid:228)n. — I t (cid:228) v a l t a markkinaosuus / Landis & Gyr 105) Osapuolten oman arvion mukaan niiden yhtei- nen markkinaosuus oli [35—45] prosenttia 1995/1996 (Siemens [5—15] prosenttia, Elektro- [25—35] prosenttia). watt Yhteinen oli 1994/1995 [40—50] prosenttia (Siemens [10—20] prosent- tia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] pro- senttia) ja 1993/1994 [40—50] prosenttia (Sie- mens [10—20] prosenttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [25—35] prosenttia). My(cid:246)s SPX toimii It(cid:228)vallassa, on [10—20] prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailijat ovat ISTA ja Kamstrup (kummankin markkinaosuus noin [10—20] prosenttia) sek(cid:228) ABB. K(cid:228)ytt(cid:228)jien antamien tietojen mukaan ennen kaikkea Kamst- rup on her(cid:228)tt(cid:228)nyt It(cid:228)vallassa huomiota aggressii- visella hintakilpailullaan. Tilanteen huomioon ottaen ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) keskittym(cid:228) joh- taisi osapuolten sellaiseen markkinaosuuteen, jonka avulla ne voisivat kohdistaa kilpailupai- neita muihin tarjoajiin. sen markkinaosuus jossa 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/19 — S a k s a 106) Osapuolten arvion mukaan niiden yhteinen markkinaosuus on noin [5—15] prosenttia 1995/1996 (Siemens [0—10] prosenttia, Elektro- watt / Landis & Gyr [0—10] prosenttia). Yhtei- nen markkinaosuus 1994/1995 ja 1993/1994 oli alle [5—15] prosenttia. Komission selvityksen mukaan SPX:n markkinaosuus oli [20—30] pro- senttia 1995/1996. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailijat ovat ISTA (markkinaosuus noin [25—35] prosenttia) joiden markkina- sek(cid:228) Danfoss ja Kamstrup, osuudet t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ovat kuitenkin alle 5 pro- senttia. Siemens ja Landis & Gyr ovat Kamst- rupin ohella ultra(cid:228)(cid:228)neen perustuvien l(cid:228)mm(cid:246)nku- lutusmittareiden Saksassa. Ultra(cid:228)(cid:228)neen perustuvien l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarei- den osuus l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden markki- noilla on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 15 prosenttia. Ottaen huomioon ultra(cid:228)(cid:228)neen perustuvien l(cid:228)mm(cid:246)nkulu- tusmittareiden k(cid:228)yt(cid:246)n lis(cid:228)(cid:228)ntymisen Saksassa ja Kamstrupin aggressiivisen hintak(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen, jonka kaikki tahot vahvistavat, voidaan olettaa Siemensin / Elektrowatt / Landis & Gyrin ja Kamstrupin v(cid:228)lisen hintakilpailun olevan anka- raa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei ole syyt(cid:228) olettaa, ett(cid:228) kes- kittym(cid:228) johtaisi osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ase- maan l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden markkinoilla Saksassa. tarjoajat ainoat c) Kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet pienill(cid:228) markkinoilla 107) Kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaanottimien alalla (markkinoiden volyymi alle 100 miljoonaa ecua), Siemensin ja Elektrowatt / Landis & Gyrin yhteinen markki- naosuus ETA:ssa on niiden oman ilmoituksen mukaan noin [25—35] prosenttia (Landis & Gyr [15—25] prosenttia, Siemens [5—15] pro- senttia). Kilpailijoiden arvion mukaan yhteinen markkinaosuus on hiukan suurempi, mutta ei kuitenkaan ylit(cid:228) 35:t(cid:228) prosenttia. T(cid:228)rkeimm(cid:228)t Schlumberger kansainv(cid:228)liset (markkinaosuus arvion mukaan [25—35] prosenttia), Enermet (markki- naosuus ETA:ssa [15—25] prosenttia) ja ABB (markkinaosuus ETA:ssa alle 10 prosenttia). Nyttemmin my(cid:246)s Iskra Emeco on aloittanut kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaanottimien tarjoamisen, aluksi Saksassa. ovat komission kilpailijat ETA:ssa 108) Koska yhteiset markkinaosuudet ETA:ssa ovat enint(cid:228)(cid:228)n 35 prosenttia ja ottaen huomioon l(cid:228)himpien kilpailijoiden markkinaosuudet, ei ole syyt(cid:228) olettaa, ett(cid:228) keskittym(cid:228) johtaisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai sellaisen vahvistumiseen. Seuraavista syist(cid:228) ei voida my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n olettaa, l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet ett(cid:228) keskittym(cid:228)hanke johtaisi johtavien toimitta- jien yhteiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan. Kauko-oh- jatut eiv(cid:228)t ole homogeenisi(cid:228) tuotteita. Ne on valmistettava siten, ett(cid:228) ne sopivat kyseisen s(cid:228)hk(cid:246)laitoksen verkkoon (mukaan lukien ohjelmistot). Asiak- kaat ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa energialaitoksia, joiden n(cid:228)i- hin tuotteisiin kohdistama kysynt(cid:228) on suuri. Lis(cid:228)ksi markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn esteet ovat alhaiset, jotka ovat elektroniikka- erityisesti yrityksille, alalta. My(cid:246)s kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaanottimien hinnat ovat viimeisten viiden vuoden aikana laskeneet selv(cid:228)sti. ETA:n laajui- nen kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaanotti- mien hintojen lasku osoittaa, ett(cid:228) johtavien toi- mittajien v(cid:228)lill(cid:228) on viime vuosina ollut aktiivista hintakilpailua. Asiakkaiden suuren kysynt(cid:228)voi- man ja ulkopuolisen kilpailun intensiteetin vuoksi on my(cid:246)s keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kilpailua johtavien toimittajien v(cid:228)lill(cid:228). d) Energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t pienill(cid:228) markkinoilla 109) Energianhallintaj(cid:228)rjestelmien toistaiseksi suhteel- lisen (markkinoiden volyymi ETA:ssa noin 100 miljoonaa ecua) toi- mii p(cid:228)(cid:228)asiassa Elektrowatt / Landis & Gyr, jonka markkinaosuus ETA:ssa on noin [20—30] prosenttia. Siemensill(cid:228) on toimintaa Belgiassa, Luxemburgissa ja Saksassa, mutta markkina- osuudet ovat alle 10 prosenttia. Siemensin mark- kinaosuus ETA:ssa on noin [< 5] prosenttia. Euroopan tasolla Schlumberger on merkitt(cid:228)v(cid:228) noin kilpailija [10—15] prosenttia). T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on joukko kansallisia ja kansainv(cid:228)lisi(cid:228) toimittajia (UPS, ABB, Datawatt). (markkinaosuus yhteis(cid:246)ss(cid:228) 110) Koska markkinaosuudet kasvavat vain v(cid:228)h(cid:228)n ja yhteiset markkinaosuudet ETA:ssa ovat [20—30] prosenttia, keskittym(cid:228)n ei voida olettaa johtavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen. e) Verkonohjaustekniikka 111) Verkonohjaustekniikan markkinoiden volyymi ETA:n laajuisesti on noin 700 miljoonaa ecua. Tarkkoja markkinaosuuksia n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla on hankala arvioida, koska verkonohjausteknii- kassa on aina kyse kalliista, asiakkaan ja t(cid:228)m(cid:228)n verkon tarpeisiin tarkkaan sovitetuista ja pitk(cid:228)- ik(cid:228)isist(cid:228) (jopa 20 vuotta kest(cid:228)vist(cid:228)) laitteistoista. Yksitt(cid:228)inen tilaus voi siten vaikuttaa ratkaise- vasti kyseisen yrityksen markkinaosuuteen kan- L 88/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 [25—35] prosenttia sallisesti ja my(cid:246)s ETA:n laajuisesti, mik(cid:228) johtaa suhteellisen voimakkaisiin heilahteluihin. Osa- puolet arvioivat verkonohjaustekniikan keski- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen markkinaosuutensa ETA:n laajuisesti ajanjaksoina olleen 1993/1994—1995/1996 (Siemens [15—25] pro- senttia, Elektrowatt / Landis & Gyr [5—15] pro- senttia). Merkitt(cid:228)vi(cid:228) kansainv(cid:228)lisesti toimivia kilpailijoita ovat ABB (markkinaosuus komission arvion mukaan [7—15] prosenttia) ja Alcatel- Alsthom-ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluva Cegelec-AEG (mark- kinaosuus komission arvion mukaan [5—15] prosenttia). T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on muita kilpailijoita joiden (Harris, PSI, REPAS, Westinghouse), markkinaosuudet ovat pienet, mutta joista osa kuuluu suuriin konserneihin. My(cid:246)s pienet, alun- perin vain kansallisesti toimineet kilpailijat ovat pystyneet laajentamaan toimintaansa viime vuo- it(cid:228)valtalainen SAT Saksaan, sina (esimerkiksi Alankomaihin, Tanskaan ja It(cid:228)-Eurooppaan). 112) Verkonohjaustekniikka on palveluun ja asiak- kaan tarpeisiin perustuva liiketoiminta-alue, jossa keskeist(cid:228) on energialaitosten erityistarpei- siin vastaaminen. Erityisen ongelman muodosta- laitoksen elinik(cid:228)(cid:228)n verrattuna lyhytik(cid:228)iset vat tietokoneohjelmistot. T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla asiakasl(cid:228)heisyys ja joustavuus ovat t(cid:228)rke(cid:228)mpi(cid:228) kuin taloudellinen vahvuus. My(cid:246)s t(cid:228)ll(cid:228) sektorilla asiakkaina ovat energialaitokset, joilla on markkinatietoutta ja neuvotteluvoimaa. Kaikesta t(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) keskittym(cid:228) ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. 4. Yleis(cid:246)puhelimet a) ”Julkiset” yleis(cid:246)puhelimet ett(cid:228) ”yksityisten”) ETA:ssa 113) Yleis(cid:246)puhelinten kokonaismarkkinat (sek(cid:228) ”jul- kisten” olivat vuonna 1996 noin 250—300 miljoonaa ecua, mik(cid:228) vastaa noin 480 000:ta puhelinlaitetta. ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten osuus on noin puo- let kokonaisarvosta, mutta alle kolmannes koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), mik(cid:228) johtuu ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten selv(cid:228)sti korkeammasta kappalehin- on ja nasta. vahvempi markkina-asema ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten markkinoilla, joille on tunnusomaista rajallinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tarjoajia ja asiakkaita, kuin ”yksityisten” yleis(cid:246)puhelinten alalla. Osapuolten Elektrowattilla Siemensill(cid:228) on [25—35] prosenttia oman ilmoituksen mukaan niiden yhteinen markkinaosuus yleis(cid:246)puhelinten kokonaisalalla ETA:ssa (Siemens [5—15] prosenttia, Elektrowatt [20—30] pro- senttia). Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) osuus ei ylit(cid:228) [30—40:t(cid:228)] prosenttia. ”Jul- kisten” yleis(cid:246)puhelinten alalla osapuolten yhtei- nen markkina-asema on huomattavasti vah- vempi (EU:n laajuisesti yli [35—45] prosenttia). Elektrowattin tyt(cid:228)ryhti(cid:246) Landis & Gyr on ollut ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten johtava toimittaja vuodesta 1993. Joulukuussa 1996 Siemens paransi huomattavasti markkina-asemaansa ostamalla espanjalaisen valmistajan Amper Ela- san. ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten kansallisilla markkinoilla keskittym(cid:228) johtaa markkinaosuuk- sien kasvuun ainoastaan Saksassa. Saksan ulko- puolella Siemensill(cid:228) on nimitt(cid:228)in toimintaa vain Espanjassa (Amper Elasan kautta), jossa Elektro- wattilla on hyvin pieni noin [< 1] prosentin markkinaosuus sis(cid:228)tiloihin sijoitettujen ”yksi- tyisten” yleis(cid:246)puhelinten sektorilla. — S a k s a Markkinarakenne 114) Saksassa on noin 20 prosenttia kaikista asenne- tuista julkisista puhelinlaitteista EU:n laajuisesti (yli […] laitetta, joista noin […] korttipuhelinta) ja noin kaksi ”julkista” yleis(cid:246)puhelinta tuhatta asukasta kohti, mink(cid:228) ansiosta sill(cid:228) on ETA- maiden toiseksi suurin markkinapotentiaali. Sak- san markkinoiden kehitys riippuu julkisen ope- raattorin Deutsche Telekomin kunnostus- ja nykyaikaistamisohjelmista. ”Julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten ostot laskivat vuosina1994—1996, koska Deutsche Telekom suunnitteli uuden kort- tipuhelinsukupolven k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa sen vuoksi laajentanut verkkoaan. Uuden kortti- puhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkoitus on t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) korke- ammat suojausstandardit. Hankkeesta j(cid:228)rjestet- tiin tarjouskilpailu. Kun vuoden 1997 lopussa aloitetaan korttipuhelin- sukupolveen, jolla on tarkoitus korvata vaiheit- tain nykyiset korttipuhelimet, markkinat kasva- vat j(cid:228)lleen (enint(cid:228)(cid:228)n[…] yleis(cid:246)puhelinta vuodes- sa, yhteens(cid:228) noin […] kappaletta). siirtyminen uuteen eik(cid:228) 115) ”Julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Sak- sassa oli vuoteen 1995 asti kolme toimittajaa: Siemens, Landis & Gyr ja Bosch Telecom. Bosch Telecom lopetti kuitenkin uusien ”julkisten” 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/21 yleis(cid:246)puhelinten kehitt(cid:228)misen vuonna 1995 ja hoitaa en(cid:228)(cid:228) vain jo sovitut toimitukset. Vuoden 1996 j(cid:228)lkeenkin Deutsche Telekom on pystynyt tilaamaan ainakin kahdelta tarjoajalta. Deutsche Telekomin suuren kysynt(cid:228)voiman vuoksi tehok- kaan t(cid:228)yttyiv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n hankintak(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n perusteella senkin j(cid:228)l- keen kun Bosch Telecom oli vet(cid:228)ytynyt markki- noilta, koska Siemensin ja Landis & Gyrin my(cid:246)t(cid:228) j(cid:228)i viel(cid:228) kaksi kesken(cid:228)(cid:228)n kilpailevaa toi- mittajaa. perusedellytykset kilpailun kisten” yleis(cid:246)puhelinten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoon, jotka eiv(cid:228)t mahdollisesti vastaa saumattomasti k(cid:228)ytt(cid:246)- ohjausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n vaatimuksia. Vaihtoehtoisen hankintal(cid:228)hteen h(cid:228)vitess(cid:228) silt(cid:228) katoaa t(cid:228)m(cid:228) pai- tutkimukset ovat nostusmahdollisuus. Tehdyt vahvistaneet, ett(cid:228) markkinoilletulon mahdolli- suudesta seuraavia tehokkaita kilpailupaineita ei ole odotettavissa. Keskittym(cid:228)n vaikutukset — M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntyminen 116) Siemensin ja Elektrowattin sulautumisen j(cid:228)lkeen Deutsche Telekomilta h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) mahdollisuus tehd(cid:228) hankintansa kahdelta eri toimittajalta. Kilpailu- kykyisen tarjoajavaihtoehdon l(cid:246)ytyminen vaikut- taa keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) eritt(cid:228)in kyseenalai- selta. Siemens ja Landis & Gyr ovat kehitt(cid:228)neet yhdess(cid:228) Deutsche Telekomin kanssa uuden j(cid:228)r- jestelm(cid:228)n ”N. I. K. E. ” […]. L(cid:228)hitulevaisuudessa ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinat Saksassa muodostuvat Siemensin ja Landis & Gyr kehit- t(cid:228)mist(cid:228) korttipuhelimista, joissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n Euro- chip-puhelinkortteja. Taloudellisista ja teknisist(cid:228) syist(cid:228) n(cid:228)iden laitteiden ainoat mahdolliset ja Landis & Gyr. toimittajat ovat Siemens Ottaessaan n(cid:228)m(cid:228) kaksi toimittajaa mukaan uuden korttipuhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehitt(cid:228)miseen Deutsche Telekom varmisti, ett(cid:228) sen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) oli kaksi toisistaan riippumatonta tavarantoimitta- jaa, jotka kumpikin kuitenkin tuntevat erityisesti k(cid:228)ytt(cid:246)ohjausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yksityiskohdat. Keskit- tym(cid:228)n ansiosta Siemensist(cid:228) tulee uuden sukupol- ven korttipuhelinten ainoa toimittaja. Siten Sie- mens saa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten markkinoilla Saksassa. 117) […]. Huolimatta t(cid:228)st(cid:228) sopimukseen perustuvasta keskittym(cid:228)n liikkumavarasta teoreettisesta aiheuttama muutos markkinarakenteessa johtaa kilpailun rajoittamiseen. Siemensin ja Landis & Gyrin N. I. K. E. -yhteisty(cid:246)sopimus koski uuden kokonaisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehitt(cid:228)mist(cid:228). Vaikutusval- taisella asiakkaalla Deutsche Telekomilla oli edelleen mahdollisuus kiihdytt(cid:228)(cid:228) kilpailua haja- uttamalla tilauksiaan. Samalla Deutsche Tele- kom pystyi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sill(cid:228) olevan teknisen ris- kin, joka liittyy sellaisten kokeilemattomien ”jul- 118) Vaikka Siemensin kehitt(cid:228)m(cid:228)n teknologian k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)t esteet poistettaisiin lupaj(cid:228)rjestelyin, uuden toimittajan ei kannata pyrki(cid:228) markkinoil- le. Uudessa puhelinkorttij(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) on kyse ainoastaan Saksan markkinoille kehitetyst(cid:228) tuot- elinjasta. Markkinoiden volyymi on rajallinen. Lis(cid:228)ksi markkinoilla toimii jo Siemensin / Landis & Gyrin kaltaisia kilpailijoita, jotka ovat edel- leen Deutsche Telekomin perinteisi(cid:228) toimittajia. N(cid:228)m(cid:228) toimittajat ovat kehitt(cid:228)neet uuden puhe- linkorttij(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhdess(cid:228) Deutsche Teleko- min Saksan markkinoille ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sen k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n Lis(cid:228)ksi Deutsche Telekom on jo tilannut perinteisilt(cid:228) tarjoajiltaan […] toimitusm(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). teknologiasta. tarvittavasta 119) Lis(cid:228)ksi on otettava huomioon, ett(cid:228) vaikka mah- dollisesti kiinnostunut toimittaja saisi luvat kort- tipuhelintekniikkaan, ei se tunne kokonaisj(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228) yht(cid:228) hyvin kuin sen kehitt(cid:228)j(cid:228)t Siemens / Landis & Gyr. Se ei varsinkaan tunne Siemens / Landis & Gyrin kehitt(cid:228)m(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)ohjausj(cid:228)rjes- telm(cid:228)n yksityiskohtia samalla tavoin kuin osa- puolet. […]. Hankkeen taustaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liitty- vien vaatimusten vuoksi Deutsche Telekomille olisi liian vaarallista vaihtaa kokonaan sen j(cid:228)l- jell(cid:228) olevan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n toimittajaa, jota ei ole viel(cid:228) tilattu sitovasti Siemens / Landis & Gyrilt(cid:228). Sen vuoksi voidaan l(cid:228)hte(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) pit(cid:228)(cid:228)kseen ris- kin mahdollisimman pienen(cid:228) Deutsche Telekom ei luovuta j(cid:228)ljell(cid:228) olevaa toimitusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koko- naan mahdolliselle kiinnostuneelle toimittajalle. Niinp(cid:228) on eritt(cid:228)in ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) poten- tiaalinen kiinnostunut toimittaja saisi kannatta- van tilauksen. Deutsche Telekomin pitk(cid:228)aikai- sella sopimuspohjaisella sitoutumisella keskitty- m(cid:228)n j(cid:228)lkeen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevaan Siemensiin on keskittym(cid:228)n toimittajaan eli my(cid:246)t(cid:228) poissulkeva vaikutus, joka est(cid:228)(cid:228) mahdol- lisia kilpailijoita k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) tehokasta painos- tusta. P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) 120) Ottaen huomioon edell(cid:228) esitetyn tilanteen komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) suunni- L 88/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 teltu keskittym(cid:228) johtaa Siemensin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markki- noilla Saksassa ja sit(cid:228) kautta kilpailu ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Saksassa vaikeu- tuu merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komissio on todennut, ett(cid:228) Deutsche Telekomin pitk(cid:228)aikai- sesta sopimuspohjaisesta sitoutumisesta keskitty- m(cid:228)n j(cid:228)lkeen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevaan tar- joajaan eli Siemensiin aiheutuu poissulkeva vai- jonka vuoksi on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) kutus, mahdolliset kilpailijat pystyisiv(cid:228)t tehokkaaseen painostukseen. Mik(cid:228)(cid:228)n ei viittaa siihen, ett(cid:228) Deutsche Telekomin kysynt(cid:228)voima voisi tasapai- nottaa todettuja vaikutuksia. Poissulkeva vaiku- tus n(cid:228)kyy my(cid:246)s sopimusten p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen. Heti kun uusi korttipuhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228) on asen- nettu eli nykyinen korttipuhelinsukupolvi on korvattu kokonaan, kunnossapidon ja uudista- misen kysynt(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla rajoittuu asennettuun j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. Markkinoilletulo ei ole taloudelli- sesti kannattavaa sellaiselle yritykselle, joka ei siihen menness(cid:228) ole saanut tilauksia Deutsche Telekomilta, koskevien tilausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)h(cid:228)inen ja vieraaseen tekno- logiaan perustuva markkinoilletulo kannattaa siihen liittyvien suurten investointikustannusten vuoksi ainoastaan, jos kappalem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat suu- ria. uudistamista koska mensin v(cid:228)listen sopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika II, ks. ilmoituksen 2. 1. jakso), Elektrowatt AG ja sii- hen sidoksissa olevat yhti(cid:246)t myyv(cid:228)t […] kuluessa (julkisten ja yksityisten) yleis(cid:246)puhelimien kehit- t(cid:228)miseen, valmistamiseen ja myyntiin liittyv(cid:228)n koko toimintansa (”myyt(cid:228)v(cid:228) toiminta”) kolman- nelle yritykselle, jonka on oltava Siemens-kon- sernista riippumaton ja siit(cid:228) erillinen, nykyinen tai mahdollinen toimintakykyinen kilpailija […]. 124) 2) Siemens sitoutuu varmistamaan keskitty- m(cid:228)n toteuttamisen j(cid:228)lkeen ja ennen myynti(cid:228), ett(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228) toiminta sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaikki julkisten ja yksityisten yleis(cid:246)puhelimien kehitt(cid:228)miseen, val- mistamiseen ja myyntiin liittyv(cid:228)t toiminnat. Sie- mens sitoutuu lis(cid:228)ksi s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n myyt(cid:228)v(cid:228)n toi- minnan suhteen samat kilpailuolosuhteet kuin ennen keskittym(cid:228)n toteuttamista. Lis(cid:228)ksi Sie- mens sitoutuu huolehtimaan siit(cid:228), ett(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)n toiminnan liikeomaisuus ei v(cid:228)hene ennen myyn- ti(cid:228) tavanomaisen liiketoiminnan ulkopuolel- la. […] Osapuolten tarjoama sitoumus 121) Menettelyn aikana osapuolet ilmoittivat komissi- olle, ett(cid:228) Elektrowatt AG on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt myyd(cid:228) kolmannelle yritykselle kaiken Landis & Gyrin viestint(cid:228)alan tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n toiminnan ja omaisuu- den, joka liittyy yleis(cid:246)puhelimiin,sirukortteihin sek(cid:228) seteleiden ja asiakirjojen optisiin turvamer- kint(cid:246)ihin. Yleis(cid:246)puhelinten liiketoiminnan myy- minen voisi poistaa komission ep(cid:228)ilykset m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymisest(cid:228) Saksassa. 122) Silt(cid:228) varalta, ett(cid:228) myynti(cid:228) ei voida toteuttaa ennen ilmoitetun keskittym(cid:228)n toteuttamista, osa- puolet ovat antaneet seuraavan sitoumuksen: 125) 3) Siemens sitoutuu varmistamaan keskitty- m(cid:228)n toteuttamisen j(cid:228)lkeen ja ennen myynti(cid:228), ett(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)n toiminnan tuleva ostaja on Landis & Gyr / Siemensin yhdess(cid:228) Deutsche Telekomille kehitt(cid:228)m(cid:228)n korttipuhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n, N. I. K. E:n suhteen (toisin sanoen oikeuksiensa ja velvolli- suuksiensa osalta) samassa asemassa kuin Landis & Gyr oli ennen keskittym(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa erityisesti, ett(cid:228) ostaja saa samat oikeudet kortti- puhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)n, N. I. K. E:n, yhdess(cid:228) kehitet- tyyn teknologiaan kuin Landis & Gyrill(cid:228) oli ennen keskittym(cid:228)(cid:228). Jos Landis & Gyrill(cid:228) oli N. I. K. E. -korttipuhelinj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevia omia patentteja tai teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia sek(cid:228) omaa taitotietoa, Siemens sitoutuu siirt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)m(cid:228) ostajalle. Jos Landis & Gyrill(cid:228) ei ollut omia patentteja tai teollis- ja tekij(cid:228)noikeuk- sia eik(cid:228) omaa taitotietoa, mutta se sai k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Siemens Siemensin sitoutuu tarjoamaan t(cid:228)m(cid:228)n teknologian ostajalle samoin edellytyksin kuin Landis & Gyrille. teknologiaa, kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) 123) ”1) Siemens sitoutuu varmistamaan, ett(cid:228) sen hankittua yksin(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan Elektrowatt AG:ss(cid:228) ((muun muassa) Cre´dit Suissen ja Sie- 126) 4) […] Siemens nimitt(cid:228)(cid:228) komission hyv(cid:228)ksy- m(cid:228)n edunvalvojan (”edunvalvoja”), esimerkiksi investointipankin. T(cid:228)m(cid:228) valvoo komission toi- meksiannosta, ett(cid:228) Siemens hoitaa komissiolle 2 kohdassa lupaamansa sitoumukset myyt(cid:228)v(cid:228)n toi- 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/23 minnan myyntiin asti. Edunvalvoja valvoo lis(cid:228)k- si, ett(cid:228) myynnin osalta Siemens toteuttaa komis- siolle 3 kohdassa lupaamansa sitoumukset […]. 127) 5) toimintaa Jos myynti ei toteudu […], Siemens siirt(cid:228)(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) toimivallan joka […] peruuttamattomasti toteuttaa myynnin omistajan/omistajien lukuun tavanomaisten kaupallisten periaatteiden mukai- sesti […]. koskevan edunvalvojalle, 128) 6) Edunvalvoja laatii joka kolmas kuukausi kirjallisen kertomuksen Siemensin komissiolle antamien sitoumusten noudattamisesta ja toimit- taa kertomuksen komissiolle ja j(cid:228)ljenn(cid:246)ksen Sie- mensille. 129) 7) Edunvalvoja laatii kirjallisen kertomuksen myyt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) toiminnasta kiinnostuneiden kol- mansien kanssa k(cid:228)yt(cid:228)vist(cid:228) neuvotteluista ennen sitovan sopimuksen allekirjoittamista ja joka tapauksessa joka kolmas kuukausi ja toimittaa kertomuksen komissiolle ja j(cid:228)ljenn(cid:246)ksen Siemen- sille. 130) 8) Edunvalvoja jatkaa neuvotteluita myy- t(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) toiminnasta kiinnostuneiden kolmansien kanssa ainoastaan, jos komissio ei kahden viikon kuluessa kertomuksen saatuaan virallisesti ilmoi- ta, ett(cid:228) ostaja ei t(cid:228)yt(cid:228) ostoedellytyksi(cid:228). 131) 9) Edunvalvojan toimeksianto p(cid:228)(cid:228)ttyy, kun myyt(cid:228)v(cid:228) toiminta on myyty. Ehdotetun johtaa kyseisill(cid:228) merkityksellisill(cid:228) markkinoilla Siemensin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan, joka vaikeuttaa huomattavasti kilpailua huomattavalla osalla yhteismarkkinoita. sitoumuksen perusteella kilpailijoille tarjotaan mahdollisuus ostaa tyt(cid:228)ryhti(cid:246)n Landis & Gyrin ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Saksassa harjoit- tama yleis(cid:246)puhelintoiminta. Myynnin toteudut- tua ostaja on samassa asemassa kuin Elektro- watt / Landis & Gyr aikaisemmin. T(cid:228)ll(cid:228) tavalla ett(cid:228) Deutsche Telekomilla on varmistetaan, my(cid:246)s keskittym(cid:228)n j(cid:228)lkeen kaksi toimittajaa. T(cid:228)ten Deutsche Telekom voi varmistaa my(cid:246)s ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten valmistusta ja toimi- tusta koskevien tulevien tilausten osalta tehok- kaan kilpailun Siemensin ja muiden tarjoajien v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) ehdotettu sitoumus soveltuu est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)n aseman syntymisen tai vahvistumisen ”jul- kisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Saksassa. 134) Osapuolten ehdottama sitoumus k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) yleis(cid:246)- puhelinten koko liiketoiminta-alan myynnin eli Landis & Gyrin kaiken yleis(cid:246)puhelintoiminnan myynnin. Osapuolet eiv(cid:228)t ole ehdottaneet Landis & Gyrin yleis(cid:246)puhelintoimintaa koskevan sitou- muksen rajoittamista Saksan ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten markkinoille. T(cid:228)m(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n olisi vallitsevan tilanteen kannalta sopivaa. Sitou- t(cid:228)llainen musta voitaisiin rajoittaa vain, sitoumus yksin(cid:228)(cid:228)n ehk(cid:228)isisi riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) varmuu- della m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymisen tai vahvis- tumisen ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markki- noilla Saksassa. On kuitenkin eritt(cid:228)in kyseen- alaista, ”julkisiin” yleis(cid:246)puhelimiin rajatulle myyt(cid:228)v(cid:228)lle toiminnalle sopiva ostaja, jos t(cid:228)llainen rajoitus olisi oikeu- dellisesti ja tosiasiallisesti edes toteutettavissa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ehdotettu sitoumus on tarpeen ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) varmuudella m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymisen tai vahvistumisen ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla Saksassa. l(cid:246)ydett(cid:228)isiink(cid:246) Saksan jos 132) 10) […]” b) ”Yksityiset” yleis(cid:246)puhelimet Ehdotetun sitoumuksen arviointi 133) Keskittym(cid:228) johtaa ”julkisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinaosuuksien merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kasvuun vain Saksassa. Tutkittuaan tarkkaan hankkeen komis- sio on tullut siihen k(cid:228)sitykseen, ett(cid:228) keskittym(cid:228) 135) ”Yksityisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla ETA:ssa toimii selv(cid:228)sti enemm(cid:228)n toimittajia kuin julkisella alalla. Elektrowatt / Landis & Gyrin (markkinaosuus noin 18 prosenttia) lis(cid:228)ksi kahdella muulla kilpailijalla — Tetrelill(cid:228) ja GN-Rathdownilla — oli suunnilleen saman- suuruiset markkinaosuudet vuonna 1996 (mo- lemmilla noin 20 prosenttia). Viime vuosina Tet- relin markkina-asema on parantunut huomatta- L 88/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 31. 3. 1999 vasti, koska siit(cid:228) on tullut British Telecommuni- cations -ryhm(cid:228)n johtava toimittaja. Muita kil- pailijoita ovat Schlumberger (markkinaosuus vuonna 1995 noin 7 prosenttia), Ascom-Monetel (markkinaosuus vuonna 1995 alle 5 prosenttia) ja FMN Nordhausen (markkinaosuus vuonna 1995 noin 6 prosenttia), jotka toimivat useissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi vuonna 1996 kaksi yrityst(cid:228) Kaukoid(cid:228)st(cid:228), Inventec ja Vector, tulivat n(cid:228)ille markkinoille, joilla my(cid:246)s markki- noillep(cid:228)(cid:228)syn esteet ovat matalampia kuin julki- sella alalla. Siemens ei itse valmista ”yksityisi(cid:228)” yleis(cid:246)puhelimia, mutta sill(cid:228) on 40 prosentin osuus yrityksess(cid:228) GPT (markkinaosuus vuonna 1995 noin 5 prosenttia). 136) Menettelyn kuluessa osapuolet ovat ilmoittaneet komissiolle, ett(cid:228) Elektrowatt on ostanut GN- Rathdownin. Osapuolten mukaan t(cid:228)m(cid:228)n han- kinnan tarkoitus on ”viimeistell(cid:228)” Elektrowattin yleis(cid:246)puhelintoiminta suunniteltua myynti(cid:228) var- ten ja siten parantaa myyntiehtoja. Hankinnan kilpailuvaikutukset ulottuvat enint(cid:228)(cid:228)n myynti- lupauksen toteuttamiseen asti. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei ole tarpeen arvioida tarkemmin t(cid:228)t(cid:228) Siemensin markkina-aseman v(cid:228)liaikaista muutosta ”yksi- tyisten” yleis(cid:246)puhelimien markkinoilla. Ottaen huomioon nykyisen markkinarakenteen sek(cid:228) suunnitelman myyd(cid:228) yleis(cid:246)- puhelintoiminta sek(cid:228) sen tosiseikan, ett(cid:228) viimeis- t(cid:228)(cid:228)n sitoumuksen toteuduttua Siemens toimii ”yksityisten” yleis(cid:246)puhelimien markkinoilla ainoastaan GPT:st(cid:228) omistamansa osakkuuden kautta, komissio on tullut siihen tulokseen, ett(cid:228) ”yksityisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla kes- kittym(cid:228)st(cid:228) ei seuraa kilpailullisia ongelmia. Elektrowattin D KOKONAISARVIOINTI 2. Paloh(cid:228)lytyslaitteet, murtoh(cid:228)lytys- ja muut turvalaitteet, paloh(cid:228)lytyslaitteiden sek(cid:228) murtoh(cid:228)lytys- ja muiden turvalaitteiden kunnossapito 138) Keskittym(cid:228) ei johda paloh(cid:228)lytyslaitteiden eik(cid:228) murtoh(cid:228)lytys- ja muiden turvalaitteiden kansal- lisilla markkinoilla eik(cid:228) niiden kunnossapidon kansallisilla markkinoilla sellaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena kilpailu yhteismarkkinoilla tai nii- den merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla estyisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. 3. S(cid:228)hk(cid:246)mittarit 139) S(cid:228)hk(cid:246)mittareiden kansallisilla markkinoilla kes- kittym(cid:228) ei johda sellaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauk- sena kilpailu yhteismarkkinoilla tai niiden mer- kitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla estyisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. 4. L(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittarit 140) Keskittym(cid:228)hanke ei johda vaikutusalaan kuu- luvilla l(cid:228)mm(cid:246)nkulutusmittareiden markkinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen. 5. Kauko-ohjatut l(cid:228)hettimet ja vastaanottimet 141) Keskittym(cid:228)hanke ei johda vaikutusalaan kuu- luvilla kauko-ohjattujen l(cid:228)hettimien ja vastaan- ottimien ETA:n laajuisilla markkinoilla osapuol- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistu- miseen. 6. Energianhallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t 1. Rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja rakennusten valvontaj(cid:228)rjestelmien kunnossapito 142) Keskittym(cid:228)hanke ei johda energianhallintaj(cid:228)rjes- telmien ETA:n laajuisilla markkinoilla osapuol- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistu- miseen. 137) Keskittym(cid:228)hanke ei johda rakennusten valvonta- j(cid:228)rjestelmien ETA:n markkinoilla eik(cid:228) niiden kunnossapidon kansallisilla markkinoilla osa- puolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vah- vistumiseen. 143) Keskittym(cid:228)hanke ei johda verkonohjausteknii- kan ETA:n laajuisilla markkinoilla osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen. 7. Verkonohjaustekniikka 31. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 88/25 8. ”Julkiset” ja ”yksityiset” yleis(cid:246)puhelimet 144) Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) ”yksityisten” yleis(cid:246)puhelinten markkinoilla kes- kittym(cid:228) ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. Jos osapuolet noudattavat antamaansa sitoumusta, t(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)sitys keskitty- m(cid:228)hankkeesta koskee my(cid:246)s ”julkisten” yleis(cid:246)- puhelinten markkinoita. V P(cid:190)(cid:190)TELM(cid:190) 145) Jos osapuolet noudattavat antamaansa sitoumus- ta, edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) oletetaan, ett(cid:228) suunni- johda sellaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n teltu keskittym(cid:228) ei aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena kilpailu merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla yhteis- markkinoita estyisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. T(cid:228)ll(cid:228) edelly- tyksell(cid:228) keskittym(cid:228) julistetaan sulautuma-asetuk- sen 2 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille ja ETA-sopi- muksen toimintaan soveltuvaksi, ON TEHNYT T(cid:190)M(cid:190)N P(cid:190)(cid:190)T(cid:214)KSEN: 1 artikla Julistetaan Siemens AG:n ja Elektrowatt AG:n v(cid:228)linen ilmoitettu keskittym(cid:228) yhteismarkkinoille ja ETA-sopi- muksen toimintaan soveltuvaksi edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) osa- puolten antamaa ja johdanto-osan 123—132 kappa- leessa esitetty(cid:228) sitoumusta noudatetaan. 2 artikla Osapuolten on toimitettava kertomus komissiolle t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1 artiklan mukaisen edellytyksen noudattamisesta. 3 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu seuraavalle: Siemens AG, Wittelsbacherplatz 2, D-80333 M(cid:252)nchen. Tehty Brysseliss(cid:228) 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen