title: Konvencija, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami

eurovoc_concepts:
EU law - national law
customs cooperation
exchange of information
illicit trade

formats: html pdf print

text: 168 SL Uradni list Evropske unije 41998A0123(01) 23. 1. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI KONVENCIJA, 19/Zv. 8 C 24/2 pripravljena na podlagi člena K. 3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami VISOKE POGODBENICE TE KONVENCIJE, države članice Evropske unije, SO SE – OB SKLICEVANJU na Akt Sveta Evropske unije z 18. decembra 1997, OB SKLICEVANJU na dejstvo, da je potrebno razširiti obveznosti, ki so opredeljene v Konvenciji o medsebojni pomoči med carinskimi upravami, podpisani v Rimu 7. septembra 1967, GLEDE NA TO, da so carinske uprave na carinskem območju Skupnosti in še zlasti na mestih vstopa in izstopa odgovorne za preprečevanje, preiskovanje in zatiranje kršitev ne le predpisov Skupnosti, ampak tudi nacionalne zakonodaje, še posebej v primerih, ki jih urejata člena 36 in 223 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, GLEDE NA TO, da naraščanje obsega nedovoljene trgovine vseh vrst resno ogroža javno zdravje, moralo in varnost, GLEDE NA TO, da je potrebno urediti posebne oblike sodelovanja, ki obsegajo čezmejne ukrepe za preprečevanje, preiskovanje in sodni pregon določenih kršitev nacionalne zakonodaje držav članic kakor tudi carinskih predpisov Skupnosti; ter da se morajo tovrstni čezmejni ukrepi vedno izvajati v skladu z načeli zakonitosti (upoštevati morajo veljavno zakonodajo zaprošene države članice ter usmeritve pristojnih organov te države članice), subsidiarnosti (ustrezne ukrepe se uvede samo takrat, ko je jasno, da drugi, manj učinkoviti ukrepi ne bi bili primerni), kakor tudi sorazmernosti (obseg in trajanje ukrepov sta določena glede na težo domnevnega prekrška), V PREPRIČANJU, da je sodelovanje med carinskimi upravami potrebno okrepiti tako, da se določijo postopki, ki bodo carinskim upravam omogočili skupno ukrepanje ter izmenjavo podatkov o nedovoljeni trgovini, KER SE ZAVEDAJO, da morajo carinske uprave pri svojemu vsakodnevnemu delu uporabljati predpise Skupnosti kakor tudi nacionalne predpise ter je zato seveda potrebno zagotoviti, da predpisi o medsebojni pomoči in sodelovanju nastajajo v obeh sektorjih po možnosti vzporedno – SPORAZUMELE, KOT SLEDI: NASLOV I — preganjale in kaznovale kršitve nacionalnih carinskih predpi- sov in predpisov Skupnosti. SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Področje uporabe 1. Brez poseganja v pristojnosti Skupnosti države članice Evrop- ske unije nudijo druga drugi medsebojno pomoč in med seboj sodelujejo prek svojih carinskih uprav z namenom, da bi: — preprečevale in odkrivale kršitve nacionalnih carinskih pred- pisov in 2. Brez poseganja v člen 3 ta konvencija ne vpliva na veljavne določbe o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med sodnimi organi, ugodnejše določbe dvostranskih ali večstranskih sporazu- mov, sklenjenih med državami članicami, o sodelovanju med carinskimi organi ali drugimi pristojnimi organi držav članic v skladu z odstavkom 1 kakor tudi ne dogovore s tega področja, sklenjene na podlagi enotne zakonodaje ali na podlagi posebnega sistema, ki določa vzajemno uporabo ukrepov za medsebojno pomoč. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 169 Člen 2 Pristojnosti državami kakor tudi med državami članicami v primeru, ko blago nima skupnostnega statusa v smislu člena 9(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali pa v pri- meru, ko mora biti blago zaradi ugotovitve statusa Skup- nosti dodatno pregledano ali preiskano, Carinske uprave uporabljajo to konvencijo v okviru pristojnosti, ki jih imajo na podlagi nacionalnih predpisov. Te konvencije ni dovoljeno razlagati na način, ki bi vplival na pooblastila, dodeljena carinskim upravam na podlagi nacionalnih predpisov v skladu s to konvencijo. — zbirka predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti v okviru skupne kmetijske politike, ter posebnih predpisov za blago, ki je pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, Člen 3 — zbirka predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti za usklajene trošarine in davek na dodano vrednost pri uvozu, skupaj z nacionalnimi predpisi za njihovo uresničevanje; Razmerje do medsebojne pomoči, ki jo izvajajo sodni organi 3. „kršitev“: dejanja v nasprotju z nacionalnimi carinskimi predpisi ter carinskimi predpisi Skupnosti, med drugim, vključno z: 1. Ta konvencija ureja medsebojno pomoč in sodelovanje v okviru preiskav kaznivih dejanj glede kršitve nacionalnih carin- skih predpisov in carinskih predpisov Skupnosti, za katere je pri- stojen organ prosilec na podlagi nacionalnih predpisov zadevne države članice. 2. Če preiskavo kaznivega dejanja izvajajo sodni organi ali se pre- iskava izvaja pod njihovim vodstvom, ti organi odločijo, ali se zaprosila za medsebojno pomoč ali sodelovanje, ki so s tem pove- zana, predložijo na podlagi uporabljivih predpisov o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah ali na podlagi te konvencije. Člen 4 Opredelitve — udeležbo pri poskusu ali izvršitvi take kršitve, — udeležbo v kriminalni organizaciji, ki take kršitve izvršuje, — pranjem denarja, izvirajočega iz kršitev, opredeljenih v tem odstavku; 4. „medsebojna pomoč“: nudenje pomoči med carinskimi upra- vami, kakor je določeno v tej konvenciji; 5. „organ prosilec“: pristojni organ države članice, ki zaprosi za pomoč; Za namene te konvencije so: 6. „zaprošeni organ“: pristojni organ države članice, na katerega je naslovljeno zaprosilo za pomoč; 1. „nacionalni carinski predpisi“: vsi zakoni in drugi predpisi države članice, katerih uporaba je v popolni ali delni pristojnosti carinske uprave države članice in ki zadevajo: 7. „carinske uprave“: carinski organi države članice kakor tudi drugi organi, ki so pristojni za izvajanje določb te konvencije; — čezmejni promet blaga, za katerega zlasti na podlagi čle- nov 36 in 223 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti veljajo prepovedi, omejitve ali preverjanja, — neusklajene trošarine; 2. „carinski predpisi Skupnosti“: 8. „osebni podatki“: vse informacije o neki določeni ali določljivi fizični osebi; šteje se, da je oseba določljiva, če jo je mogoče posredno ali neposredno identificirati, med drugim s pomočjo identifikacijske številke ali pa na podlagi enega ali več speci- fičnih elementov, ki izražajo fizično, fiziološko, psihološko, gospodarsko, kulturno ali socialno identiteto te osebe; — zbirka predpisov Skupnosti in povezanih izvedbenih pred- pisov, ki urejajo uvoz, izvoz, tranzit in prisotnost blaga, s in tretjimi katerim se trguje med državami članicami 9. „čezmejno sodelovanje“: sodelovanje med carinskimi upra- vami prek meja posameznih držav članic. 170 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Člen 5 (c) nudenje podpore pri obravnavi zaprosil za pomoč; Osrednje koordinacijske enote (d) svetovanje in pomoč državi gostiteljici pri pripravi in izvaja- nju čezmejnih dejavnosti; 1. Države članice določijo pri svojih carinskih organih osrednjo enoto (koordinacijsko enoto). Pristojna je za sprejem vseh zapro- sil za medsebojno pomoč na podlagi te konvencije ter za uskla- jevanje medsebojne pomoči, brez poseganja v odstavek 2. Enota je pristojna tudi za sodelovanje z drugimi organi, ki sodelujejo pri ukrepih pomoči v skladu s to konvencijo. Osrednje koordinacij- ske enote držav članic so med seboj v neposrednem stiku, zlasti v primerih, ki so zajeti v naslovu IV. 2. Dejavnost osrednjih koordinacijskih enot ne izključuje nepo- srednega sodelovanja med drugimi službami carinskih organov držav članic, zlasti v nujnih primerih. Zaradi učinkovitosti in doslednosti morajo biti osrednje koordinacijske enote obveščene o vseh ukrepih takega neposrednega sodelovanja. 3. Če carinski organ za obravnavo zaprosil ni pristojen ali je pri- stojen le deloma, osrednja koordinacijska enota zaprosilo posre- duje pristojnemu nacionalnemu organu ter o tem obvesti organ prosilec. 4. Če iz pravnih ali vsebinskih vzrokov zaprosilu ni mogoče ugo- diti, osrednja koordinacijska enota zaprosilo vrne organu prosilcu z obrazložitvijo, zakaj zaprosila ni mogoče obravnavati. Člen 6 Uradniki za zvezo 1. Države članice se med seboj lahko sporazumejo o izmenjavi uradnikov za zvezo za določeno ali nedoločeno obdobje in o vza- jemno dogovorjenih pogojih. 2. Uradniki za zvezo v državi gostiteljici nimajo pooblastil za posredovanje. 3. Da bi pospešili sodelovanje med carinskimi upravami držav članic, imajo lahko uradniki za zvezo s privoljenjem ali po zapro- silu pristojnih organov držav članic naslednje dolžnosti: (a) spodbujanje in pospeševanje izmenjave informacij med drža- vami članicami; (e) izvajanje drugih dejavnosti, o katerih se države članice dogo- vorijo. 4. Države članice se o obsegu pooblastil in lokaciji uradnikov za zvezo dogovorijo na dvostranski ali večstranski podlagi. Uradniki za zvezo lahko zastopajo interese ene ali več držav članic. Člen 7 Dolžnost izkazovanja identitete Uradniki organa prosilca, ki se nahajajo v drugi državi članici zato, da uresničujejo pravice, določene s to konvencijo, morajo kadar koli predložiti pisno pooblastilo, iz katerega je razvidna njihova identiteta in uradna funkcija, razen če v tej konvenciji ni določeno drugače. NASLOV II POMOČ PO ZAPROSILU Člen 8 Načela 1. Da bi zagotovil pomoč, kakor je določeno v tem naslovu, zaprošeni organ ali pristojni organ, na katerega se je obrnil zaprošeni organ, ravna tako, kakor bi ravnal na lastno pobudo ali po zaprosilu drugega organa v njegovi državi članici. Tako lahko pri obravnavi zaprosila izkoristi vsa zakonska pooblastila, ki jih ima na razpolago v okviru svoje nacionalne zakonodaje. 2. Zaprošeni organ razširi to pomoč na vse okoliščine kršitve, ki so v jasni povezavi s predmetom zaprosila za pomoč, ne da bi to zahtevalo še dodatno zaprosilo. V primeru dvoma zaprošeni organ najprej vzpostavi stik z organom prosilcem. Člen 9 Oblika in vsebina zaprosila za pomoč 1. Zaprosila za pomoč se predložijo le v pisni obliki. Zaprosilu morajo biti priložene listine, potrebne za njegovo obravnavo. (b) nudenje pomoči pri preiskavah, ki se nanašajo na njihovo matično državo ali na državo članico, ki jo predstavljajo; 2. Zaprosilo za pomoč iz odstavka 1 vsebuje naslednje podatke: 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 171 (a) navedbo organa prosilca, ki da zaprosilo; Člen 11 (b) zaprošeni ukrep; (c) predmet zaprosila in razlog zanj; (d) zakone in druge predpise v tej zvezi; (e) kolikor je mogoče natančne in celovite navedbe o fizičnih ali pravnih osebah, zoper katere so uvedene preiskave; (f) povzetek pomembnih dejstev, razen v primerih, predvidenih v členu 13. 3. Zaprosila je treba predložiti v uradnem jeziku države članice zaprošenega organa ali v jeziku, ki ga ta organ dopusti. 4. V nujnih primerih so sprejemljiva tudi ustna zaprosila, ki pa morajo biti pisno potrjena takoj, ko je to mogoče. Zaprosilo za nadzor Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ v okviru možnosti izvaja poseben nadzor ali pa poskrbi za poseben nadzor oseb, pri katerih obstaja utemeljen sum, da so kršile carinske predpise Skupnosti ali nacionalne carinske predpise, ali da izvršujejo ali so opravile pripravljalna dejanja z namenom izvršitve takšnih kršitev. Zaprošeni organ po zaprosilu organa prosilca prav tako nadzira prostor, prevozna sredstva in blago, povezana z dejavnostmi, ki bi lahko predstavljale kršitev zgoraj navedenih carinskih predpisov. Člen 12 Zaprosilo za poizvedbe 5. Če zaprosilo ne ustreza predpisanim zahtevam, lahko zaprošeni organ zahteva popravek ali dopolnitev zaprosila; ukrepi, potrebni za obravnavo zaprosila, se medtem že lahko pričnejo izvajati. 1. Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ opravlja ali poskrbi za opravljanje ustreznih poizvedb tistih dejavnosti, ki predstavljajo kršitve ali pri katerih se organu prosilcu zdi, da pred- stavljajo kršitve. 6. Zaprošeni organ soglaša, da bo v skladu z zaprosilom upora- bil določeni postopek pod pogojem, da ta postopek ne naspro- tuje pravnim in upravnim predpisom zaprošene države članice. Zaprošeni organ sporoči rezultate teh poizvedb organu prosilcu. Smiselno se uporablja člen 10(2). Člen 10 Zaprosila za informacije 1. Po zaprosilu organa prosilca mu zaprošeni organ posreduje vse informacije, ki bi organu prosilcu omogočile preprečevanje, odkrivanje in pregon kršitev. 2. Posredovanim informacijam morajo biti priložena poročila in druge listine ali overjeni izvodi ali izvlečki teh listin, na katerih temeljijo informacije in ki jih ima zaprošeni organ na razpolago oziroma so bili izdelani ali pridobljeni z namenom, da se obrav- nava zaprosilo za pridobitev informacij. 3. Če se organ prosilec in zaprošeni organ sporazumeta, lahko uradniki, ki jih organ prosilec pooblasti in ob upoštevanju pod- robnih navodil s strani zaprošenega organa, v skladu z odstavkom 1, pridobijo informacije v uradih zaprošene države članice. To velja za vse informacije, ki jih vsebuje dokumentacija, do katere ima dostop osebje teh uradov. Ti uradniki so pooblaščeni, da lahko naredijo kopije navedene dokumentacije. 2. Na podlagi dogovora med organom prosilcem in zaprošenim organom so uradniki, ki jih imenuje organ prosilec, lahko navzoči pri poizvedbah, navedenih v odstavku 1. Poizvedbe izvajajo samo uradniki zaprošenega organa. Uradniki organa prosilca na lastno pobudo ne smejo prevzemati pooblastil, ki jih imajo uradniki zaprošenega organa, imajo pa dostop do istih prostorov in do istih listin kakor uradniki zaprošenega organa, vendar le s posre- dovanjem le-teh in samo za namen poizvedbe, ki se trenutno opravlja. Člen 13 Uradna obvestila 1. Po zaprosilu organa prosilca zaprošeni organ v skladu z nacio- nalnimi pravili države članice, v kateri ima sedež, uradno obvesti naslovnika ali naroči, da se ga uradno obvesti o vseh na izvajanje te konvencije nanašajočih se instrumentih ali odločitvah pristoj- nih organov države članice, kjer je sedež organa prosilca. 2. Zaprosilom za uradno obveščanje, v katerih je navedena vsebina instrumenta ali odločitve za obveščanje, se priloži prevod v uradni jezik ali v enega od uradnih jezikov države članice, v 172 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 kateri ima sedež zaprošeni organ. To ne vpliva na pravico zapro- šene države, da se prevodu odpove. o blagu, ki je predmet teh dejavnosti, ter o novih sredstvih in načinih, ki se uporabljajo pri izvrševanju kršitev. Člen 14 Dokazna sredstva Člen 18 Dokazna sredstva Pristojni organi države članice, kjer ima organ prosilec sedež, lahko v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo kot dokazno sredstvo uporabijo ugotovitve, potrdila, listine, overjene prepise in druge listine, ki so jih pridobili uradniki zaprošenega organa v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo in jih izročili organu prosilcu, kot je v okviru nudenja pomoči predvideno v členih 10 in 12. informacije, Poročila o nadzoru in informacije, ki jih zberejo uradniki ene države članice in jih sporočijo drugi državi članici, ko ji v skladu s členoma 15 in 17 nudijo pomoč brez zaprosila, lahko pristojni organi države članice, ki je informacijo prejela, uporabijo kot dokazno sredstvo v skladu z nacionalno zakonodajo. NASLOV III POMOČ BREZ ZAPROSILA Člen 15 Načelo V skladu s členoma 16 in 17 in ob upoštevanju omejitev iz nacionalne zakonodaje nudijo pristojni organi posamezne države članice pomoč pristojnim organom druge države članice brez predhodnega zaprosila. Člen 16 Nadzor Če to ustreza namenu preprečevanja, odkrivanja in sodnega pre- gona kršitev v drugi državi članici, ravnajo pristojni organi posa- mezne države članice na naslednji način: (a) v okviru možnosti izvajajo v členu 11 opisan poseben nadzor ali pa zanj poskrbijo; (b) pristojnim organom druge države članice sporočijo vse informacije, ki jih imajo na razpolago, zlasti poročila ter druge listine ali overjene prepise ali izpiske le-teh, ki se nanašajo na dejavnosti, povezane z načrtovano ali izvršeno kršitvijo. Člen 17 Informacije brez zaprosila NASLOV IV POSEBNE OBLIKE SODELOVANJA Člen 19 Načela 1. Carinske uprave so vključene v čezmejno sodelovanje v skladu s tem naslovom. Med seboj si nudijo potrebno pomoč glede kadrov in organizacije dela. Praviloma se zaprosila za sodelovanje vložijo v isti obliki kot zaprosila za medsebojno pomoč v skladu s členom 9. V posebnih primerih, ki so navedeni v tem naslovu, lahko uradniki organa prosilca sodelujejo pri izvajanju dejavnosti na ozemlju zaprošene države s privoljenjem zaprošenega organa. Za usklajevanje in načrtovanje čezmejnih dejavnosti so v skladu s členom 5 odgovorne osrednje koordinacijske enote. 2. Čezmejno sodelovanje v smislu odstavka 1 je dovoljeno zaradi preprečevanja, odkrivanja in sodnega pregona kršitev v primerih, kot so: (a) nedovoljeno trgovanje z mamili in psihotropnimi snovmi, orožjem, strelivom, razstrelivom, kulturnimi dobrinami, nevarnimi jedrskim gradivom ali snovmi ali napravami za izdelavo jedrskega, biološkega in ali kemičnega orožja (prepovedano blago); in strupenimi odpadki, (b) trgovanje s snovmi, ki so navedene v razpredelnicah I in II Konvencije Združenih narodov o preprečevanju nedovoljene trgovine z mamili in psihotropnimi snovmi in so namenjene za nedovoljeno izdelavo mamil (prekurzorji); Pristojni organi posamezne države članice takoj pošljejo pristojnim organom druge države članice vse pomembne informacije o načrtovanih ali izvršenih kršitvah, zlasti informacije (c) nedovoljeno čezmejno trgovanje z obdavčljivim blagom z namenom, da bi se izognili plačilu davkov ali si neupravičeno pridobili državna plačila, povezane z uvozom ali izvozom blaga, ko zaradi obsega te trgovine in s tem povezanega 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 173 tveganja glede davkov in subvencij obstaja takšna nevarnost, da bi to občutno finančno obremenilo proračun Evropskih skupnosti ali držav članic; obravnavajo na enak način kot uradniki te države glede na kršitve, ki so jih storili, ali glede na kršitve, ki so bile storjene zoper njih. (d) kakršno koli trgovanje z blagom, ki je prepovedano na pod- lagi nacionalnih predpisov ali predpisov Skupnosti. 3. Zaprošeni organ ni dolžan sodelovati pri posebnih oblikah sodelovanja, ki so navedene v tem naslovu, če taka oblika preis- kave ni dovoljena ali ni predvidena v nacionalni zakonodaji zaprošene države članice. V takem primeru lahko v nasprotnem primeru organ prosilec iz istega razloga odkloni ustrezno obliko čezmejnega sodelovanja, če za to zaprosi organ zaprošene države. 4. Če je v skladu z nacionalno zakonodajo države članice potrebno, sodelujoči organi zaprosijo sodne organe v svoji državi za odobritev načrtovanih preiskav. Če pristojni sodni organi tako dejavnost odobrijo pod določenimi pogoji in zahtevami, morajo sodelujoči organi zagotoviti, da se bodo ti pogoji in zahteve med preiskovanjem upoštevali. 5. Če uradniki države članice na podlagi tega naslova sodelujejo pri dejavnostih na ozemlju druge države članice in pri tem povzročijo škodo, povrne škodo država članica, na ozemlju katere je bila škoda povzročena v skladu z nacionalno zakonodajo, in sicer na isti način, kot bi povrnila škodo, ki bi jo povzročili njeni uradniki. Ta država članica dobi v znesku, kot ga je izplačala žrtvam ali drugim upravičenim osebam ali ustanovam, v celoti povrnjeno škodo s strani države članice, katere uradniki so povzročili škodo. 6. Brez poseganja v izvajanje pravic proti tretjim osebam in ne glede na obveznost, da se mora povrniti škoda v skladu z drugim stavkom odstavka 5, se v primeru predvidenem v prvem stavku odstavka 5 vsaka država članica odpove zahtevku za povrnitev zneska škode, ki jo je utrpela s strani druge države članice. 7. Informacije, ki jih uradniki zberejo pri čezmejnem sodelova- nju v skladu s členi 20 do 24, lahko pristojni organi države čla- nice, ki te informacije sprejme, uporabijo kot dokazno sredstvo v skladu z nacionalno zakonodajo ter v skladu s posebnimi pogoji, ki jih določijo pristojni organi države, v kateri so bile informacije zbrane. Člen 20 Zasledovanje 1. Uradniki carinske uprave države članice, ki na svojem ozem- lju zasledujejo posameznika, opazovanega pri izvršitvi ene od kršitev iz člena 19(2), katera je lahko razlog za izročitev, ali posa- meznika, udeleženega pri takšni kršitvi, imajo pravico, da nada- ljujejo zasledovanje na ozemlju druge države članice brez njene predhodne privolitve, če zaradi posebno nujnega primera pristoj- nih organov druge države članice ni mogoče obvestiti pred vsto- pom na njeno ozemlje ali pa če ti organi ne morejo pravočasno prispeti na kraj dogajanja in prevzeti zasledovanja. Stik s pristojnimi organi države članice, na ozemlju katere se izvaja zasledovanje, vzpostavijo uradniki, ki izvajajo zasledova- nje, najkasneje ob prestopu meje. Zasledovanje je treba prekiniti takoj, ko to zahteva država članica, na ozemlju katere se zasledo- vanje izvaja. Po zaprosilu uradnikov, ki osebo zasledujejo, pris- tojni organi te države članice zasledovano osebo preverijo, da ugotovijo njeno identiteto, ali ji odvzamejo prostost. Države čla- nice sporočijo depozitarju tiste uradnike, ki izvajajo zasledovanje in za katere velja ta določba; depozitar o tem obvesti druge države članice. 2. Zasledovanje se izvaja v skladu z naslednjimi postopki, ki so določeni v izjavi, opredeljeni v odstavku 6: (a) uradniki, ki izvajajo zasledovanje, nimajo pravice do pridržanja osebe; (b) če zahteva po prekinitvi zasledovanja ni izražena in če pris- tojni organi države članice, na ozemlju katere se izvaja zasle- dovanje, ne morejo posredovati dovolj hitro, lahko uradniki, ki izvajajo zasledovanje, osebo pridržijo, dokler uradniki te države članice, ki jih je o tem treba obvestiti takoj, ne ugoto- vijo njene identitete ali dokler osebi ne odvzamejo prostosti. 3. Zasledovanje se v skladu z odstavkoma 1 in 2 izvaja na enega od naslednjih načinov, ki so opredeljeni v izjavi, predvideni v odstavku 6: 8. V okviru dejavnosti navedenih v členih 20 do 24 se uradniki med opravljanjem naloge na ozemlju druge države članice (a) znotraj področja, določenega v izjavi, ali v časovnem obdobju od trenutka prestopa meje, ki je določeno v izjavi; 174 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 (b) brez ozemeljskih ali časovnih omejitev. pojasnjene; to velja tudi v primeru, ko pri zasledovanju zasledovani osebi ni bila odvzeta prostost; 4. Zasledovanje se izvaja ob upoštevanju naslednjih splošnih pogojev: (h) po zaprosilu organov države članice, na ozemlju katere je potekalo zasledovanje, organi države članice, katere uradniki so izvajali zasledovanje pomagajo pri poizvedbi, ki sledi zasledovanju,vključno v sodnih postopkih. (a) uradniki, ki izvajajo zasledovanje, morajo ravnati v skladu z določbami tega člena in v skladu z zakonodajo države članice, na ozemlju katere delujejo; upoštevati morajo navodila pri- stojnih organov navedene države članice; 5. Oseba, ki so ji pristojni organi države članice, na ozemlju katere je zasledovanje potekalo, odvzeli prostost po opravljeni akciji iz odstavka 2, je lahko, ne glede na njeno državljanstvo, pridržana zaradi zaslišanja. Pri tem se smiselno uporabljajo ustrezne določbe nacionalne zakonodaje. (b) če se zasledovanje na morju izvaja na odprtem morju ali v izključni gospodarski coni, mora biti v skladu z določbami mednarodnega pomorskega prava, kot je to opredeljeno v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem pravu. Zasledo- vanje na ozemlju druge države članice se izvaja v skladu z določbami tega člena; Če oseba ni državljan države članice, na ozemlju katere ji je bila odvzeta prostost, se jo izpusti najkasneje v šestih urah po odvzemu prostosti, pri tem se ne šteje čas od polnoči do 9. ure zjutraj, razen če so pristojni organi navedene države članice pred- hodno prejeli zaprosilo za pripor zaradi izročitve v kakršni koli obliki. (c) prepovedan je vstop v zasebna stanovanja in na mesta, ki niso dostopna javnosti; 6. Ob podpisu te konvencije da vsaka država članica izjavo, v kateri na podlagi odstavkov 2, 3 in 4 določi postopke za izvajanje zasledovanja na njenem ozemlju. (d) uradniki, ki izvajajo zasledovanje, morajo biti jasno razpo- znavni bodisi na podlagi uniforme ali narokavnega traku ali dodatne opreme, pritrjene na njihovo prevozno sredstvo; uradniki ne smejo nositi civilne obleke, če uporabljajo vozilo, ki ni označeno na navedeni način; uradniki morajo biti kadar koli sposobni dokazati, da delujejo po uradni dolžnosti; (e) uradniki lahko med zasledovanjem nosijo službeno orožje, razen v naslednjih primerih: (i) če zaprošena država članica da splošno izjavo, da je prepovedano prinašati orožje na njeno ozemlje, ali (ii) če zaprošena država članica temu izrecno nasprotuje. V primeru, ko je uradnikom druge države članice dovoljeno nositi službeno orožje, je uporaba tega orožja pre- povedana, razen ko gre za primere upravičene samoobrambe; (f) ko je zasledovana oseba pridržana v skladu z odstavkom 2(b) z namenom, da se privede pred pristojne organe države čla- nice, na ozemlju katere je potekalo zasledovanje, se pri njej lahko opravi samo osebna preiskava iz varnostnih razlogov, med prevozom se ji smejo natakniti lisice, predmeti, ki jih ima pri sebi, pa se lahko zasežejo; Država članica lahko svojo izjavo kadar koli nadomesti z drugo izjavo pod pogojem, da slednja ne omejuje področja uporabe prve izjave. Vsaka izjava se da po posvetovanju z vsako od zadevnih držav članic in z namenom, da se dosežejo enakovredni dogovori, v teh državah. 7. Države članice lahko na dvostranski osnovi razširijo področje uporabe odstavka 1 in sprejmejo dodatne določbe za izvajanje tega člena. 8. Vsaka država članica lahko ob deponiranju ratifikacijske lis- tine izjavi, da je ta člen ali del tega člena ne zavezuje. Takšna izjava se lahko kadar koli prekliče. Člen 21 Čezmejni nadzor (g) po vsakem posredovanju iz odstavkov 1, 2 in 3 se uradniki, ki so izvajali zasledovanje, zglasijo pri pristojnih organih države članice, na ozemlju katere so delovali, ter jim poročajo o opravljeni nalogi; po zaprosilu teh organov jim morajo biti na razpolago, dokler okoliščine akcije niso ustrezno 1. Uradniki carinske uprave države članice, ki v svoji državi opazujejo osebe, za katere obstoja utemeljen sum, da so vpletene v eno od kršitev iz člena 19(2), imajo pravico nadaljevati z opa- zovanjem na ozemlju druge države članice, če je le-ta odobrila 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 175 čezmejno opazovanje na podlagi zaprosila za pomoč, ki ga je pre- jela pred tem. Dovoljenje je lahko povezano z določenimi pogoji. (b) razen v primerih, ki so navedeni v odstavku 2, imajo uradniki med opazovanjem pri sebi listino, ki potrjuje, da jim je bilo izdano dovoljenje; Države članice obvestijo depozitarja o uradnikih, za katere se ta določba uporablja; depozitar pa o tem obvesti druge države čla- nice. (c) uradniki, ki izvajajo opazovanje, morajo kadar koli dokazati, da delujejo po uradni dolžnosti; Po zaprosilu se opazovanje poveri uradnikom države članice, na ozemlju katere se izvaja. Zaprosilo iz prvega pododstavka se pošlje organu, ki ga določi vsaka država članica in je pristojen za izdajo zaprošenega dovol- jenja ali posredovanje zaprosila. (d) uradniki, ki opravljajo opazovanje, lahko med opazovanjem nosijo službeno orožje razen: (i) ko zaprošena država članica da splošno izjavo, da se orožja ne sme prinašati na njeno ozemlje, ali (ii) če zaprošena država članica temu izrecno nasprotuje. Če smejo uradniki druge države članice nositi službeno orožje, je uporaba tega orožja prepovedana, razen ko gre za primere upravičene samoobrambe; (e) prepovedan je vstop v zasebna stanovanja in na mesta, ki niso dostopni javnosti; Države članice sporočijo depozitarju, kateri organ je bil določen v te namene; depozitar o tem obvesti druge države članice. (f) uradniki, ki izvajajo nadzor, opazovane osebe ne smejo pre- veriti niti ji odvzeti prostost; 2. Ko zaradi posebej nujnih primerov ni mogoče zaprositi za predhodno dovoljenje druge države članice, smejo uradniki, ki opravljajo opazovanje, preko meje nadaljevati z opazovanjem oseb, za katere obstaja utemeljen razlog za sum, da so vpletene v enega od kršitev iz člena 19(2), in sicer pod naslednjimi pogoji: (g) o vseh aktivnostih je treba poročati organom države članice, na ozemlju katere so te aktivnosti potekale, uradniki, ki so vodili opazovanje, se lahko po zaprosilu pojavijo osebno; (a) pristojni organi države članice, na ozemlju katere naj bi se opazovanje nadaljevalo, morajo biti med opazovanjem o prestopu meje takoj obveščeni; (h) po zaprosilu organov države članice, v kateri je opazovanje potekalo, organi države članice, iz katere prihajajo uradniki, ki so opravljali opazovanje, pomagajo pri poizvedbi, ki sledi aktivnostim v katere so bili vključeni, vključno v sodnih postopkih. (b) v skladu z odstavkom 1 je treba takoj predložiti zaprosilo, v katerem so navedeni vzroki za prestop meje brez predhod- nega dovoljenja. 4. Države članice lahko na dvostranski osnovi razširijo področje uporabe tega člena in sprejmejo dodatne ukrepe za njegovo izvajanje. Uradniki morajo z opazovanjem prenehati takoj, ko to zahteva država članica, na ozemlju katere opazovanje poteka, na osnovi prejetega uradnega obvestila v skladu s točko (a) ali zaprosila v skladu s točko (b), ali v primeru, ko dovoljenje ni bilo pridobljeno po preteku petih ur po prestopu meje. 3. Opazovanje v skladu z odstavkoma 1 in 2 se izvaja samo pod naslednjimi splošnimi pogoji: 5. Vsaka država članica lahko ob deponiranju ratifikacijskih lis- tin izjavi, da je ta člen ali del tega člena ne zavezuje. Takšna izjava se lahko kadar koli prekliče. Člen 22 Nadzorovane pošiljke (a) uradniki, ki opravljajo opazovanje, ravnajo v skladu z določ- bami tega člena ter zakonodajo države članice, na ozemlju katere delujejo; upoštevati morajo navodila pristojnih organov navedene države članice; 1. Vsaka država članica se obvezuje, da bo po zaprosilu druge države članice omogočila na svojem ozemlju nadzorovanje pošiljk v okviru preiskave kaznivih dejanj, za katera se lahko zahteva izročitev. 176 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 2. Odločitev o nadzorovanih pošiljkah sprejmejo za vsak primer posebej pristojni organi zaprošene države članice v skladu z nacionalno zakonodajo te države. 4. Zaprošeni organ zagotovi potrebno osebje in nudi tehnično pomoč. Zaprošeni organ ukrene vse potrebno za zaščito uradni- kov iz odstavka 1 za obdobje, ko delujejo v zaprošeni državi čla- nici. 3. Nadzorovanje pošiljk se opravlja v skladu s postopki zapro- šene države članice. Za vodenje in izvajanje ukrepov so pristojni organi te države članice. 5. Država članica lahko ob deponiranju ratifikacijskih listin izjavi, da je ta člen ali del tega člena ne zavezuje. Ta izjava se lahko kadar koli prekliče. Zaprošeni organ prevzame nadzor nad pošiljko, ko blago pre- stopi mejo ali pa na dogovorjenem mestu predaje, tako da se nad- zora ne prekine. Med nadaljnjo potjo mora zaprošeni organ zagotoviti, da je blago pod stalnim nadzorom na tak način, da storilcem lahko kadar koli odvzame prostost, blago pa zaseže. Člen 24 Posebne skupne preiskovalne skupine 4. Pošiljke, za katere je dogovorjen ukrep nadzorovane pošiljke, se lahko s privoljenjem zadevne države članice prestrežejo in poš- ljejo dalje tako, da ostane prvotna vsebina nedotaknjena, lahko pa je vsebina delno ali popolnoma zamenjana ali odstranjena. 1. Organi več držav članic lahko na podlagi vzajemnega dogo- vora ustanovijo posebno skupno preiskovalno skupino, ki ima sedež v eni od držav članic in ki jo sestavljajo uradniki, ki imajo ustrezne specializacije. Člen 23 Tajne preiskave 1. Na zahtevo organa prosilca lahko zaprošeni organ uradnikom carinske uprave države članice prosilke ali uradnikom, ki delujejo v imenu te uprave ter delujejo pod okriljem lažne identitete (tajni preiskovalci), dovoli, da delujejo na ozemlju zaprošene države čla- nice. Organ prosilec zaprosi za izvajanje tega ukrepa samo takrat, ko bi bilo izjemno težko raziskati dejstva, ne da bi pri tem upo- rabili predvidene raziskovalne ukrepe. Uradniki smejo med izva- janjem svojih aktivnosti zbirati informacije in navezovati stike s subjekti ali drugimi osebami, ki so z njimi povezane. 2. Tajne preiskave v zaprošeni državi članici so časovno omejene. Priprave in nadzor teh preiskav poteka v tesnem sodelovanju med pristojnimi organi zaprošene države članice in države članice pro- silke. 3. Zaprošeni organ določi v skladu z svojo nacionalno zakono- dajo pogoje, na podlagi katerih je dovoljena tajna preiskava, kakor tudi pogoje, na podlagi katerih se izvaja. Če se med potekom tajne preiskave pridobi informacije o kršitvi, ki ni predmet prvotnega zaprosila, zaprošeni organ v skladu z nacionalno zakonodajo ravno tako določi pogoje, na podlagi katerih se te informacije lahko uporabijo. Posebna skupna preiskovalna skupina opravlja naslednje naloge: — izvajanje težkih in zahtevnih preiskav določenih kršitev, ki zahtevajo istočasno in usklajeno ravnanje v zadevnih državah članicah, — usklajevanje skupnih dejavnosti za preprečevanje in odkriva- nje določenih oblik kršitev ter za pridobivanje informacij o vpletenih osebah, sostorilcih in uporabljenih metodah. 2. Posebne skupne preiskovalne skupine delujejo pod nasled- njimi splošnimi pogoji: (a) ustanovijo se samo za posebne namene in za omejeno časovno obdobje; (b) skupino vodi uradnik iz tiste države članice, kjer bodo pote- kale dejavnosti skupine; (c) sodelujoči uradniki morajo ravnati po zakonodaji države čla- nice, kjer potekajo dejavnosti skupine; (d) država članica, kjer potekajo dejavnosti skupine, opravi vse organizacijske priprave, ki so potrebne za delovanje skupine. 3. Članstvo v skupini ne daje uradnikom nobenih pooblastil za posredovanje na ozemlju druge države članice. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 177 NASLOV V (d) posredovanje in prejem izmenjanih informacij evidentirajo organi, ki so pri tem udeleženi; VARSTVO PODATKOV Člen 25 Varstvo podatkov v primeru izmenjave podatkov 1. Pri izmenjavi informacij morajo carinske uprave v vsakem posameznem primeru upoštevati zahteve glede varstva osebnih podatkov. Upoštevati morajo ustrezne določbe Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave oseb- nih podatkov z dne 28. januarja 1981. Zaradi varstva podatkov lahko država članica v skladu z odstavkom 2 drugi državi članici predpiše pogoje za avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki so ji bili posredovani. 2. Brez poseganja v določbe Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene, se za osebne podatke, ki se posredujejo v skladu s to konvencijo, uporabljajo naslednje določbe: (a) obdelava osebnih podatkov se organu, ki jih je sprejel, dovoli samo za namen, določen v členu 1(1). Ta organ lahko posre- duje osebne podatke brez predhodnega dovoljenja države čla- nice, ki jih je poslala, svojim carinskim upravam, svojim preiskovalnim organom in svojim sodnim organom, da jim omogoči sodni pregon in kaznovanje kršitev v smislu člena 4(3). V vseh drugih primerih prenosa podatkov je potrebno soglasje države članice, ki je podatke posredovala; (b) organ države članice, ki posreduje podatke, poskrbi, da so le-ti točni in ažurni. Če se izkaže, da so bili posredovani napačni podatki ali podatki, ki ne bi smeli biti posredovani, ali če morajo biti zakonito posredovani podatki kasneje izbrisani v skladu z zakonodajo države članice, ki jih je posredovala, mora o tem biti takoj obveščen organ, ki je podatke prejel. Njegova dolžnost je, da podatke popravi ali jih izbriše. Če organ, ki je podatke prejel, utemeljeno domneva, da sporo- čeni podatki niso točni ali bi morali biti izbrisani, o tem obvesti državo članico, ki jih je posredovala; (e) organi, ki posredujejo informacije, in organi, ki jih sprejmejo, morajo na zahtevo prizadete osebe, to osebo obvestiti o posredovanih osebnih podatkih kakor tudi o predvidenem namenu uporabe. Informacij ni potrebno dajati v primeru, če se po obravnavanju zadeve ugotovi, da javni interes glede tega, da se informacije ne posreduje, prevlada nad interesom osebe, ki naj bi informacijo prejela. Razen tega se o pravici osebe, da je obveščena o posredovanih osebnih podatkih, odloča v skladu z nacionalno zakonodajo in drugimi predpisi ter postopki države članice, na ozemlju katere se zahteva informacija. Preden je sprejeta odločitev o posredovanju informacij, je organu, ki posreduje informacije, omogočeno, da izrazi svoje stališče; (f) države članice so v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki odgovorne za škodo, ki jo utrpi oseba zaradi obdelave podatkov posredovanih v zadevni državi članici. To velja tudi takrat, ko je bila škoda povzročena zaradi posredo- vanja netočnih podatkov ali zaradi dejstva, da je organ pri posredovanju podatkov kršil Konvencijo; (g) posredovani podatki se hranijo le tako dolgo, kolikor je to potrebno, da se doseže namen zaradi katerega so bili posre- dovani. Zadevna država članica v primernem trenutku preveri, ali je podatke še potrebno hraniti ali ne; (h) v vsakem primeru pa podatki uživajo vsaj tako dobro varstvo kot enakovrstni podatki v državi članici, ki jih je prejela; (i) vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi z učinkovitim nadzorom zagotovi izpolnjevanje tega člena. Vsaka država članica lahko nadzor dodeli nacionalnemu nadzornemu organu, navedenem v členu 17 Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene. 3. Za namene tega člena se izraz „obdelava osebnih podatkov“ razlaga v smislu opredelitve člena 2(b) Direktive 95/46/ES Evrop- skega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pre- toku takšnih podatkov (1). (c) v primerih, ko bi morali biti po zakonodaji države članice, ki je informacije posredovala, posredovani podatki izbrisani ali popravljeni, je treba prizadetim osebam priznati pravico do popravka podatkov; (1) UL L 281, 23. 11. 1995, str. 31. 178 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 NASLOV VI RAZLAGA KONVENCIJE Člen 26 Sodišče 6. Uporabljata se protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in Poslovnik Sodišča. 7. Ne glede na to, ali je podala izjavo v skladu z odstavkom 4, lahko vsaka država članica Sodišču Evropskih skupnosti predloži spise ali pisne ugotovitve o zadevah ki izhajajo iz odstavka 5. 8. Sodišče ni pristojno za preverjanje veljavnosti ali sorazmerno- sti ukrepov, ki jih v skladu s to konvencijo izvajajo pristojni organi pregona, niti ne odloča o izpolnjevanju obveznosti, ki so v prisojnosti držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter varovanja notranje varnosti. 1. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za vse spore med državami članicami, ki nastanejo zaradi razlage ali uporabe te konvencije, kadar koli se izkaže, da Svet spora ne more rešiti v šestih mesecih šteto od dneva, ko ga je eden od njegovih članov predložil Svetu. 2. Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za vse spore, ki bi nastali med državami članicami in Komisijo zaradi razlage ali uporabe te konvencije in jih ni mogoče urediti s pogajanji. Spor se lahko Sodišču predloži po poteku šestih mesecev od dneva, na katerega je o sporu ena od strank uradno obvestila drugo stranko. 3. Sodišče je pristojno v skladu s pogoji, določenimi v odstavkih 4 do 7, da predhodno odloči o razlagi te konvencije. NASLOV VII IZVAJANJE IN KONČNE DOLOČBE Člen 27 Zaupnost 4. Vsaka država članica lahko z izjavo, ki jo da ob podpisu te konvencije ali kadar koli pozneje, prizna, da je Sodišče Evropskih skupnosti pristojno za predhodno odločanje o razlagi te konven- cije v skladu z odstavkom 5(a) in (b). Carinske uprave upoštevajo pri vsaki posamezni izmenjavi informacij zahteve glede tajnosti preiskovalnega postopka. Zato lahko država članica za uporabo informacij postavi pogoje drugi državi članici, ki te informacije sprejme. 5. Država članica, ki je dala izjavo v skladu z odstavkom 4, navede, da: Člen 28 (a) lahko vsako sodišče države članice, zoper odločitve katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, zaprosi Sodišče Evropskih skupnosti za predhodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na razlago te konven- cije, če to sodišče meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju; ali (b) lahko vsako sodišče te države članice zaprosi Sodišče za pred- hodno odločanje o vprašanju v zadevi, ki jo obravnava in ki se nanaša na razlago te konvencije, če to sodišče meni, da je za izrek njegove sodbe potrebna odločitev o tem vprašanju. Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči 1. Ta konvencija organov držav članic ne obvezuje, da nudijo medsebojno pomoč, če bi takšna pomoč škodovala javnemu redu ali drugim pomembnim interesom zadevne države članice, zlasti na področju varstva podatkov, ali če je področje uporabe zahte- vanih ukrepov, zlasti v smislu posebnih oblik sodelovanja, nave- denih v naslovu IV, v očitnem nesorazmerju s težo domnevne kršitve. V takih primerih lahko država članica pomoč delno ali popolnoma odkloni ali pa postavi določene pogoje. 2. Vsako odklonitev pomoči je potrebno utemeljiti. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 179 Člen 29 Stroški 1. Države članice se običajno odpovejo vsem zahtevam za povrnitev stroškov, ki nastanejo pri izvajanju te konvencije, razen stroškom za plačilo pristojbin. št. 82/97 z dne 19. decembra 1996 (3), vključno z otokom Helgoland in področjem Buesingna v Zvezni republiki Nemčiji (v okviru in v smislu Pogodbe med Zvezno republiko Nemčijo in Švicarsko konfederacijo o vključitvi občine Buesingen ob Zgor- njem Renu v carinsko območje Švicarske konfederacije z dne 23. novembra 1964 ali v njeni najnovejši različici) ter v Italijan- ski republiki v občinah Livigno in Campione d’Italia kakor tudi v teritorialnih vodah, v notranjih morskih vodah ter v zračnem pro- storu, ki pripada ozemlju teh držav članic. 2. Če pri nudenju pomoči nastanejo ali bodo nastali znatni in izredni stroški, se carinske uprave, ki so udeležene, posvetujejo z namenom, da določijo pogoje, pod katerimi bo zaprosilo obrav- navano kot tudi način razdelitve stroškov. 2. Svet lahko odstavek 1 v skladu s postopkom iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji soglasno uskladi z vsemi spremembami tam navedenih določb zakonodaje Skupnosti. Člen 30 Pridržki Člen 32 Začetek veljavnosti 1. Razen kakor je določeno v členu 20(8), členu 21(5) členu 23(5), pridržki k tej konvenciji niso dovoljeni. in 1. Države članice sprejmejo to konvencijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili. 2. Države članice, ki so med seboj že sklenile sporazume o zade- vah, opredeljenih v naslovu IV te konvencije, lahko izrazijo pridržke v skladu z odstavkom 1 le v primeru, da ti pridržki ne vplivajo na njihove obveznosti, ki izhajajo iz takih sporazumov. 2. Države članice uradno obvestijo depozitarja o opravljenih postopkih, ki so na podlagi njenih ustavnih pravil potrebni za sprejem te konvencije. 3. Zato ta konvencija v smislu odnosov med državami članicami, ki so vezane na njene določbe, ne vpliva na obveznosti, ki izha- jajo iz določb Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 glede postopne odprave preverjanj na skupnih mejah, kar predvideva tesnejše sodelovanje. 3. Ta konvencija začne veljati 90 dni od dne, na katerega je država kot članica Evropske unije v času, ko je Svet sprejel akt o sestavi te konvencije, v skladu z odstavkom 2 uradno obvestila depozitarja in ki zadnja izpolni to formalnost. Člen 31 Področje uporabe 1. Ta konvencija se uporablja na ozemljih držav članic, kot je navedeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (1), kakor je bila spremenjena z Aktom o pogojih za pristop Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske ter z uskladitvami pogodb, s katerimi je bila ustanovljena Evropska unija (2), in kakor je navedeno v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) 4. Dokler ta konvencija ne prične veljati, lahko vsaka država čla- nica, takrat ko v skladu z odstavkom 2 uradno obvesti depozita- rja ali pa kadar koli pozneje, izjavi, da se ta konvencija razen člena 26 uporablja v odnosih s tistimi državami članicami, ki so dale isto izjavo. Takšne izjave pričnejo veljati 90 dni po dnevu nji- hovega deponiranja. 5. Ta konvencija se uporablja samo za zaprosila, predložena po datumu, na katerega je stopila v veljavo, ali za zaprosila, predlo- žene po datumu, ko se je pričela uporabljati med državo članico prosilko in zaprošeno državo članico. 6. Na dan začetka veljavnosti te konvencije preneha veljati Kon- vencija o medsebojni pomoči med carinskimi upravami z dne 7. septembra 1967. (1) UL L 302, 19. 10. 1992, str. 2. (2) UL L 1, 1. 1. 1995, str. 181. (3) UL L 17, 21. 1. 1997, str. 2. 180 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Člen 33 Pristop 2. Brez poseganja v člen 31(2) sprejme Svet spremembe Konven- cije, ki jih priporoči državam članicam v sprejem skladno z nji- hovimi ustavnimi pravili. 1. K tej konvenciji lahko pristopi vsaka država, ki postane država članica Evropske unije. 2. Besedilo Konvencije v jeziku države članice, ki je pristopila h Konvenciji, kakor ga je pripravil Svet Evropske unije, mora biti verodostojno. 3. Listino o pristopu se deponira pri depozitarju. 4. Ta konvencija začne za vsako državo, ki pristopi, veljati 90 dni po deponiranju njene listine o pristopu ali pa na dan začetka veljavnosti Konvencije v primeru, če še ni stopila v veljavo po pre- teku 90 dni. 5. Za državo članico, ki pristopi h Konvenciji, ta pa še ni začela veljati v času deponiranju listine o pristopu, se uporablja člen 32(4). Člen 34 Spremembe 1. Spremembe te konvencije lahko predlaga vsaka država članica, ki je visoka pogodbenica. O vsakem predlogu za spremembo se obvesti depozitarja, ki ga posreduje Svetu in Komisiji. 3. Spremembe, sprejete v skladu z odstavkom 2, začnejo veljati v skladu s členom 32(3). Člen 35 Depozitar 1. Depozitar te konvencije je generalni sekretar Sveta Evropske unije. 2. Depozitar v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi informacije o doseženem napredku v zvezi s sprejetjem in pristopom, izvaja- njem, izjavami in pridržki, kakor tudi vsa druga obvestila v zvezi s to konvencijo. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 181 En fe de lo cual los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Convenio. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne konvention. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschrift unter dieses Übereinkommen gesetzt. Σε πίστωση τον ανωτερω, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα σύμβαση. In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands. En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas de la présente convention. Dá Fhianú sin, chuir la Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gCoinbhinsiún seo. In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce alla presente convenzione. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld. Em fé do que, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final da presente Convenção. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Till bekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat denna konvention. Hecho en Bruselas, el dieciocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete, en un ejemplar único, en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, irlandesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, cuyos textos son igualmente auténticos y que será depositado en los archivos de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea. Udfærdiget i Bruxelles, den attende december nitten hundrede og syvoghalvfems, i ét eksemplar på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed; de deponeres i arkiverne i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig in einer Urschrift in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, irischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist; die Urschrift wird im Archiv des Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union hinterlegt. 182 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Έγινε οτις Βρυξέλλες, στις δέκαοκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά, σε ένα μόνο αντίτυπο στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ιρλανδική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα∙ κάθε κείμενο είναι εξίσου αυθεντικό και κατατίθεται στα αρχεία της Γενικής Γραμματείας του Συμβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Done at Brussels on the eighteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven in a single original, in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Irish, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each text being equally authentic, such original remaining deposited in the archives of the General Secretariat of the Council of the European Union. Fait à Bruxelles, le dix-huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept, en un exemplaire unique, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, irlandaise, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chaque texte faisant également foi, exemplaire qui est déposé dans les archives du Secrétariat général du Conseil de l’Union européenne. Arna dhéanamh sa Bhruiséil ar an ochtú lá déag de Nollaig sa bhliain míle naoi gcéad nócha a seacht, i scríbhinn bhunaidh amháin sa Bhéarla, sa Danmhairgis, san Fhionlainnis, sa Fhraincis, sa Ghaeilge, sa Ghearmáinis, sa Ghréigis, san lodáilis, san Ollainnis, sa Phortaingéilis, sa Spáinnis agus sa tSualainnis agus comhúdarás ag na téacsanna i ngach ceann de na teangacha sin; déanfar an scríbhinn bhunaidh sin a thaisceadh i gcartlann Ardrúnaíocht Chomhairle an Aontais Eorpaigh. Fatto a Bruxelles, addì diciotto dicembre millenovecentonovantasette, in un unico esemplare, in linguadanese, finlandese, francese, greca, inglese, irlandese, italiana, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede, e depositato negli archivi del Segretariato generale del Consiglio dell’Unione europea. Gedaan te Brussel, de achttiende december negentienhonderd zevenennegentig, in één exemplaar, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Ierse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek, dat wordt neergelegd in het archief van het Secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie. Feito em Bruxelas, em dezoito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete em exemplar único, nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, irlandesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé todos os textos, depositado nos archivos do Secretariado-Geral do Conselho da União Europeia. Brysselissä tuhatyh- Tehty deksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, joka talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon ja jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. joulukuuta iirin, kahdeksantenatoista päivänä vuonna Som skedde i Bryssel den artonde december nittonhundranittiosju i ett enda exemplar på danska, engelska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga, vilket skall deponeras i arkivet vid generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 183 Pour le gouvernement du royaume de Belgique Voor de Regering van het Koninkrijk België Für die Regierung des Königreichs Belgien For regeringen for Kongeriget Danmark Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland Για την κυβέρνηση Ελληνικής Δημοκρατίας Por el Gobierno del Reino de España Pour le gouvernement de la République française 184 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Thar ceann Rialtas na hÉireann For the Government of Ireland Per il governo della Repubblica italiana Pour le gouvernement du grand-duché de Luxembourg Voor de regering van het Koninkrijk der Nederlanden Für die Regierung der Republik Österreich 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 185 Pelo Governo da República Portuguesa Suomen hallituksen puolesta På finska regeringens vägnar På Konungariket Sveriges vägnar For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 186 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 PRILOGA IZJAVE, KI JIH JE TREBA PRILOŽITI KONVENCIJI IN OBJAVITI V URADNEM LISTU 1. K členoma 1(1) in 28 Glede izjem pri obveznosti zagotavljanja pomoči v skladu s členom 28 Konvencije Italija izjavlja, da bi obravnava zaprosil za medsebojno pomoč v skladu s Konvencijo o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami v zvezi s kršitvami, ki po italijanski zakonodaji ne veljajo kot kršitve nacionalnih carinskih predpisov ali carinskih predpisov Skupnosti, lahko škodila javnemu redu ali drugim pomembnim nacionalnim interesom, in sicer iz vzrokov, ki se nanašajo na porazdelitev pristojnosti med domačimi organi pri preprečevanju in sodnemu pregonu kaznivih dejanj. 2. K členoma 1(2) in 3(2) Danska in Finska izjavljata, da razlagata izraz „sodni organi“ oziroma „sodni organ“ v členu 1(2) in členu 3(2) Konvencije v smislu izjav, ki sta jih dali v skladu s členom 24 Evropske konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah, ki je bila podpisana 20. aprila 1959 v Strasbourgu. 3. K členu 4(3), druga alinea Danska izjavlja, da velja druga alinea člena 4(3) samo za dejavnosti, pri katerih je oseba udeležena pri izvršitvi ene ali več kršitev kot član skupine ljudi, ki delujejo za skupni cilj, vključno v primerih, ko ta oseba ni udeležena pri dejanski izvršitvi te kršitve ali kršitev; takšna udeležba mora temeljiti na poznavanju ciljev in splošnih kriminalnih dejavnosti skupine ali na poznavanju namere skupine, da bo storila določeno kršitev ali določene kršitve. 4. K členu 4(3), tretja alinea Danska izjavlja, da velja tretja alinea člena 4(3) samo za tista predhodna kazniva dejanja, zaradi katerih je prikrivanje ukradenega blaga po danski zakonodaji vedno kaznivo, vključno z oddelkom 191a danskega kazenskega zakonika o prikrivanju ukradenih mamil in z oddelkom 284 kazenskega zakonika o prikrivanju blaga v povezavi s posebno hudimi oblikami tihotapstva. 5. K členu 6(4) Danska, Finska in Švedska izjavljajo, da lahko uradniki za zvezo, navedeni v členu 6(4), zastopajo tudi interese Norveške in Islandije; isto velja v obratnem smislu. Pet nordijskih držav je leta 1982 sklenilo dogovor, po katerem uradniki za zvezo iz ene od teh držav zastopajo tudi ostale nordijske države. Ta dogovor je bil sklenjen, da bi okrepili boj proti nedovoljeni trgovini z mamili in tako zmanjšali finančne obremenitve, ki jih ima posamezna država zaradi delovanja uradnikov za zvezo. Danska, Finska in Švedska menijo, da je nadaljnje izpolnjevanje tega dogovora, ki deluje dobro, velikega pomena 6. K členu 20(8) Danska izjavlja, da sprejema določbe člena 20 pod naslednjimi pogoji: v primeru, ko izvajajo carinski organi druge države članice zasledovanje na morju ali v zraku, se lahko to zasledovanje razširi na dansko ozemlje, vključno z danskimi teritorialnimi vodami in zračnim prostorom nad danskim ozemljem in teritorialnimi vodami samo v primeru, da so o tem predhodno obveščeni pristojni danski organi. 7. K členu 21(5) Danska izjavlja, da sprejema določbe člena 21 pod naslednjimi pogoji: čezmejni nadzor brez predhodnega dovoljenja se lahko izvaja samo v skladu s členom 21(2) in (3), če obstaja utemeljen razlog za sum, da so opazovane osebe vpletene v eno od kršitev iz člena 19(2), za katere se lahko zahteva izročitev. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 187 8. K členu 25(2)(i) Države članice se zavezujejo, da se bodo v Svetu medsebojno obveščale o ukrepih, ki jih izvajajo za zagotovitev spoštovanja obveznosti iz točke (i). 9. Izjava v skladu s členom 26(4) Ob podpisu te konvencije naslednje države izjavljajo, da priznavajo pristojnost Sodišča v skladu s postopki, določenimi v členu 26(5): — Irska v skladu s postopki določenimi v členu 26(5)(a), — Republika Avstrija, Helenska republika, Zvezna republika Nemčija in Italijanska republika v skladu s postopki določenimi v členu 26(5)(b). 188 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 IZJAVA Republika Avstrija, Italijanska republika in Zvezna republika Nemčija si pridržujejo pravico, da v nacionalni zakonodaji določijo, da je nacionalno sodišče, katerega odločitve ni mogoče več izpodbijati s pravnimi sredstvi po nacionalnem pravu, zadolženo, da predloži zadevo Sodišču Evropskih skupnosti, če se v tej še nerešeni zadevi pojavi vprašanje, ki se nanaša na razlago Konvencije o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami


title: 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 96/411/EB dėl Bendrijos žemės ūkio statistikos tobulinimo

eurovoc_concepts:
EU programme
EU statistics
action programme
agricultural statistics
national statistics
statistical method

text: 210 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31998D0003 1998 1 3 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS TARYBOS SPRENDIMAS 1997 m. gruodžio 18 d. iš dalies keičiantis Sprendimą 96/411/EB dėl Bendrijos žemės ūkio statistikos tobulinimo (98/3/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 03/22 t. L 1/9 1 straipsnis Sprendimas 96/411/EB iš dalies keičiamas taip: 1) 5 straipsnyje data „kovo 31 d. “ pakeičiama į „liepos 31 d. “; 2) 11 straipsnyje data „1997 m. lapkričio 1 d. “ pakeičiama į „1999 m. lapkričio 1 d. “. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos vardu Pirmininkas F. BODEN atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), kadangi Sprendimu 96/411/EB (3) numatyta, kad valstybės narės teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai; kadangi, kaip matyti nustatyti šioms ataskaitoms pateikti, yra pernelyg nelankstūs; iš įgytos patirties, galutiniai terminai, kadangi dėl to būtina atidėti nustatytas datas ir nustatyti lanks- tesnius terminus, (1) OL C 337, 1997 11 7, p. 8. (2) Nuomonė pareikšta 1997 m. gruodžio 16 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). (3) OL L 162, 1996 7 1, p. 14


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 2635/97 z dnia 18 grudnia 1997 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 2847/93 ustanawiające system kontroli nad wspólną polityką rybołówstwa

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls

text: 04/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 193 31997R2635 L 356/14 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 31. 12. 1997 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 2635/97 z dnia 18 grudnia 1997 r. zmieniające rozporządzenie (WE) nr 2847/93 ustanawiające system kontroli nad wspólną polityką rybołówstwa RADA UNII EUROPEJSKIEJ, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 43, Artykuł 1 uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3) a także mając na uwadze, co następuje: rozporządzenie (EWG) nr 2847/93 z dnia 12 października 1993 r. ustanawiające system kontroli mający zastosowanie do wspólnej polityki rybołówstwa (4) wprowadza szereg środków dla monitorowania działalności w zakresie rybołówstwa, w tym nakładu połowowego; rozporządzenie Rady (WE) nr 779/97 z dnia 24 kwietnia 1997 r. wprowadzające uzgodnienia w zakresie zarządzania nakładem połowowym na Morzu Bałtyckim (5) przewiduje prowadzenie przez Państwa Członkowskie monitorowania a posteriori w zakre- sie nakładu połowowego wspólnotowych statków na Morzu Bał- tyckim; na mocy art. 6 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 779/97 musi być zapewnione przestrzeganie uzgodnień dotyczących zarządzania nakładem połowowym na Morzu Bałtyckim, w szczególności poprzez stosowanie tytułu IIa rozporządzenia (EWG) nr 2847/93 w odniesieniu do rejestrowania danych o nakładzie połowowym w dzienniku połowowym, procedur przekazywania do Komisji wykazów statków nazwanych, zbierania danych dotyczących nakładu połowowego Państw Członkowskich i przekazywanie zgromadzonych danych o nakładzie połowowym do Komisji; dlatego rozporządzenie (EWG) nr 2847/93 powinno zostać zmie- nione, (1) Dz. U. C 267 z 3. 9. 1997, str. 62. (2) Opinia wydana dnia 16 grudnia 1997 r. (dotychczas nieopubliko- wana w Dzienniku Urzędowym). (3) Dz. U. C 355 z 21. 11. 1997. (4) Dz. U. L 261 z 20. 10. 1993, str. 1. Rozporządzenie ostatnio zmie- nione rozporządzeniem (WE) nr 2205/97 (Dz. U. L 304 z 7. 11. 1997, str. 1). (5) Dz. U. L 113 z 30. 4. 1997, str. 1. W rozporządzeniu (EWG) nr 2847/93 wprowadza się następu- jące zmiany: 1) w art. 19a po ust. 1 dodaje się ust. 1a w brzmieniu: „1a. Artykuł 19e, 19f, 19g, 19h i 19i mają zastosowanie do wspólnotowych statków upoważnionych przez Państwa Członkowskie, zgodnie z art. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 779/97 z dnia 24 kwietnia 1997 r. wprowadzającego uzgodnienia w zakresie zarządzania nakładem połowowym na Morzu Bałtyckim (*), do prowadzenia działalności w zakre- sie rybołówstwa na obszarach połowowych wymienionych w Załączniku do tego rozporządzenia. (*) Dz. U. L 113 z 30. 4. 1997, str. 1. ”; 2) w art. 19a ust. 2 ostatnie zdanie zastępuje się zdaniem; „Statki powyżej odpowiedniej długości, które nie są upoważ- nione przez Państwa Członkowskie zgodnie art. 2, 3 ust. 5 i 9 rozporządzenia (WE) nr 685/95 lub art. 2 rozporządzenia (WE) nr 779/97, nie prowadzą działalności w zakresie rybo- łówstwa na obszarach określonych w ust. 1 oraz 1a”; 3) w art. 19f ust. 1 dodaje się następujące wyrazy: „i art. 2 rozporządzenia (WE) nr 779/97”; 4) w art. 19i po tiret pierwszym dodaje się tiret w brzmieniu: „— w poprzednim kwartale dla każdego obszaru połowo- wego, określonego w art. 19a ust. 1a, w odniesieniu do gatunków przydennych, łososia, troci i ryb słodkowod- nych, przed końcem pierwszego miesiąca każdego kwar- tału kalendarzowego, jak też przed dniem 15 lutego każ- dego połowowy rozmieszczony miesięcznie w ciągu poprzedniego roku”; kalendarzowego, nakład roku 5) w art. 19i tiret pierwsze po wyrazach „art. 19a”, do ust. 1 dodaje się następujący przypis: „1”. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie siódmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie stosuje się od dnia 1 lipca 1998 r. 194 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 04/t. 3 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 18 grudnia 1997 r. W imieniu Rady F. BODEN Przewodniczący


title: Verordening (EG) Nr. 2594/97 van de Raad van 18 december 1997 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2731/75 tot vaststelling van de standaardkwaliteit van zachte tarwe, rogge, gerst, maïs, sorgho en durumtarwe

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
cereals
derogation from EU law
product quality
seed

formats: html pdfa1b print


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition modifiée de décision du Conseil relative à la signature et à la conclusion d'un accord sur des normes internationales de piégeage sans cruauté entre la Communauté européenne, le Canada et la fédération de Russie (COM(97)0017 COM(97)0251 C4-0425/97 8091/97 - 97/0019(CNS))

eurovoc_concepts:
Canada
USSR
agreement (EU)
hunting regulations
protection of animals
wildlife


title: Convenção estabelecida com base no artigo K.3 do Tratado da União Europeia, relativa à assistência mútua e à cooperação entre as administrações aduaneiras

formats: html print