title: Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (97/C 372/03)Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
administrative transparency
competition law
market research
market-sharing agreement

text: 60 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 31997Y1209(01) 9. 12. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE C 372/5 COMUNICAREA COMISIEI privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (97/C 372/03) (Text cu relevanță pentru SEE) I. INTRODUCERE 1. Scopul prezentei comunicări este de a explica modul în care Comisia utilizează conceptul de piață relevantă a produsului sau de piață geografică relevantă în aplicarea dreptului comunitar al concurenței, în special în aplicarea Regulamen- tului nr. 17 ș(cid:13)i a Regulamentului (CEE) nr. 4064/89 al Con- siliului, a regulamentelor echivalente din alte sectoare, cum ar fi transporturile, cărbunele ș(cid:13)i oțelul sau agricultura, precum ș(cid:13)i a dispozițiilor relevante ale Acordului SEE (1). În prezenta comunicare, trimiterile la articolele 85 ș(cid:13)i 86 din tratat ș(cid:13)i la controlul concentrărilor economice se înțeleg ca trimiteri la dispozițiile echivalente ale Acordului SEE ș(cid:13)i ale Tratatului CECO. 2. Definiția pieței este un instrument de identificare ș(cid:13)i de definire a granițelor în care se exercită concurența între întreprinderi. Ea permite stabilirea cadrului în care Comisia aplică politica în domeniul concurenței. Scopul principal al definiției pieței este acela de a identifica în mod sistematic constrângerile concurențiale cu care se confruntă întreprin- derile în cauză (2). Definirea pieței, atât la nivelul produselor cât ș(cid:13)i la nivel geografic, trebuie să permită identificarea concurenților existenți ai întreprinderilor în cauză, care sunt capabili să condiționeze comportamentul respectivelor întreprinderi ș(cid:13)i să le împiedice să acționeze independent de presiunile unei concurențe efective. Tocmai din această per- spectivă, definirea pieței permite, inter alia, calcularea cotelor de piață, care pot oferi informații relevante privind puterea de piață, în vederea evaluării unei poziții dominante sau în vederea aplicării dispozițiilor articolului 85. (1) (2) În cazul ajutoarelor de stat, în centrul evaluării se află beneficiarul aju- torului ș(cid:13)i industria/sectorul în cauză, mai degrabă decât identificarea constrângerilor sub aspectul concurenței pe care le suportă benefici- arul ajutorului. Atunci când puterea de piață ș(cid:13)i, deci, piața relevantă, sunt examinate într-un anumit caz, elementele abordării descrise în prezentul document ar putea servi ca bază de evaluare pentru cazu- rile de ajutor de stat. În sensul prezentei comunicări, întreprinderile în cauză sunt, în cazul unei concentrări economice, părțile care participă la concentrarea economica; în cadrul investigațiilor realizate în temeiul articolului 86 din tratat, acestea sunt întreprinderile care fac obiectul investigației sau reclamanții; în cazul investigațiilor realizate în temeiul articolului 85 din tratat, întreprinderile în cauză sunt părțile acordului. 3. În consecință, conceptul de piață relevantă este diferit de alte definiții ale pieței utilizate frecvent în alte contexte. De exemplu, întreprinderile utilizează adeseori termenul „piață” pentru a desemna zona unde îș(cid:13)i vând produsele sau pentru a se referi în sens larg la industria sau sectorul de care aparțin. 4. Definirea pieței relevante, atât la nivelul produselor cât ș(cid:13)i la nivel geografic, are în multe cazuri o influență decisivă asu- pra evaluării unei cauze de concurență. Făcând publice procedurile aplicate de Comisie pentru definirea pieței ș(cid:13)i indi- când criteriile ș(cid:13)i probele pe care se bazează în adoptarea unei decizii, Comisia intenționează să crească nivelul de transpa- rență a politicii sale ș(cid:13)i a procesului decizional în materie de politică în domeniul concurenței. 5. Datorită unei transparențe mai mari, întreprinderile ș(cid:13)i consilierii lor vor fi în mai mare măsură să anticipeze posi- bilitatea stabilirii, de către Comisie, a faptului că un anumit caz ridică probleme de concurență. În consecință, întreprin- derile vor putea să ia în considerare acest aspect în procesul decizional intern, atunci când planifică, de exemplu, o achi- ziție, înființarea unei societăți în comun sau încheierea anu- mitor acorduri. De asemenea, întreprinderile vor putea înțe- lege mai bine ce tip de informații sunt considerate relevante de Comisie în vederea definirii pieței. 6. Interpretarea dată de Comisie noțiunii de „piață relevantă” nu aduce atingere interpretării care ar putea fi dată aceleiaș(cid:13)i noțiuni de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță. II. DEFINIREA PIEȚEI RELEVANTE Definirea pieței relevante a produsului ș(cid:13)i a pieței geogra- fice relevante 7. Regulamentele adoptate în baza articolelor 85 ș(cid:13)i 86 din tratat, în special secțiunea 6 din formularul A/B în privința Regulamentul nr. 17, precum ș(cid:13)i secțiunea 6 din formularul CO în privința Regulamentul (CEE) nr. 4064/89 privind controlul concentrărilor economice de dimensiune comuni- tară au stabilit următoarele definiții, iar piața relevantă a pro- dusului este definită după cum urmează: 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 61 „O piață relevantă a produsului cuprinde toate produsele ș(cid:13)i/sau serviciile pe consideră interschimbabile sau substituibile, datorită caracteristicilor, prețurilor ș(cid:13)i utilizării căreia acestea îi sunt destinate. ” consumatorul care le 8. „Piață geografică relevantă” este definită după cum urmează: „Piața geografică relevantă cuprinde zona în care întreprin- derile respective sunt implicate în oferta ș(cid:13)i cererea de produse sau servicii în cauză, în care condițiile de concurență sunt suficient de omogene ș(cid:13)i care poate fi deosebită de zonele geo- grafice învecinate, deoarece condițiile de concurență diferă în mod apreciabil în respectivele zone. ” 9. Prin urmare, piața relevantă în cadrul căreia trebuie evaluată o anumită problemă de concurență se determină prin combinarea pieței produsului ș(cid:13)i pieței geografice. Comisia interpretează definițiile enunțate la alineatele (7) ș(cid:13)i (8) (care reflectă jurisprudența Curții de Justiție ș(cid:13)i a Tribunalului de Primă Instanță, precum ș(cid:13)i propria sa practică decizională) în conformitate cu orientările definite în prezenta comunicare. 11. Comisia adoptă acelaș(cid:13)i mod de abordare ș(cid:13)i în aplicarea articolului 86 din tratat în cazul întreprinderilor aflate, indi- vidual sau colectiv, în poziție dominantă. În sensul Regula- mentului nr. 17, Comisia are competența de a investiga ș(cid:13)i de a pune capăt abuzurilor de poziție dominantă, care trebuie, de asemenea, să fie definite prin referire la piața relevantă. Definirea piețelor este necesară, de asemenea, în aplicarea articolului 85 din tratat, în special pentru a determina dacă există restricții apreciabile ale concurenței sau pentru a veri- fica dacă este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 85 alineatul (3) litera (b) pentru a beneficia de o derogare de la aplicarea articolului 85 alineatul (1). 12. Criteriile de definire a pieței relevante se aplică, în general, pentru analiza anumitor tipuri de comportamente pe piață ș(cid:13)i pentru analiza modificărilor structurale ale ofertei de pro- duse. Cu toate acestea, metodologia menționată anterior ar putea conduce la rezultate diferite în funcție de natura pro- blemei de concurență care este examinată. De exemplu, dimensiunea pieței geografice poate fi diferită atunci când este analizată o concentrare economică, în cazul căreia analiza este esențial prospectivă, față de cazul în care este analizat un comportament trecut. Orizontul temporal diferit luat în considerare în fiecare caz în parte ar putea conduce la rezultatul că piețe geografice diferite sunt definite pentru ace- leaș(cid:13)i produse, atunci când Comisia examinează o modificare în structura ofertei, de exemplu o concentrare economică sau o societate în comun cooperativă, sau atunci când exami- nează probleme legate de un comportament trecut. Conceptul de piață relevantă ș(cid:13)i obiectivele politicii comunitare în domeniul concurenței Principii fundamentale de definire a pieței 10. Conceptul de piață relevantă este strâns legat de obiectivele urmărite în cadrul politicii comunitare de concurență. De exemplu, în ceea ce priveș(cid:13)te controlul comunitar al concentrărilor economice, controlul modificărilor structurale care afectează oferta unui produs sau a unui serviciu are ca scop să împiedice crearea sau consolidarea unei poziții dominante, care ar avea ca rezultat limitarea considerabilă a concurenței efective într-o parte substanțială a pieței comune. În temeiul normelor de concurență comunitare, o poziție dominantă este o situație în care o întreprindere sau un grup de întreprinderi are posibilitatea de a se comporta independent într-o măsură considerabilă față de concurenții, clienții ș(cid:13)i, în cele din urmă, consumatorii săi (1). O asemenea situație se produce atunci când o întreprindere sau un grup de întreprinderi asigură o parte importantă a ofertei pe o piață determinată, cu condiția ca alți factori analizați în cursul evaluării (cum ar fi barierele la intrare, capacitatea de reacție a clienților etc. ) să indice acelaș(cid:13)i lucru. (1) Definiție dată de Curtea de Justiție în hotărârea din 13 februarie 1979 în cauza 85/76, Hoffmann – La Roche, Culegerea [1979], 461 ș(cid:13)i con- firmată în hotărârile ulterioare. Constrângerile concurențiale 13. Întreprinderile se confruntă cu trei mari surse de constrân- substituibilitatea la nivelul cererii, geri concurențiale: substituibilitatea la nivelul ofertei ș(cid:13)i concurența potențială. Din punct de vedere economic, pentru definirea pieței rele- vante, substituția la nivelul cererii reprezintă forța disciplinară cea mai imediată ș(cid:13)i mai eficace care acționează asupra furni- zorilor unui anumit produs, în special în ceea ce priveș(cid:13)te deciziile acestora în materie de prețuri. O întreprindere sau un grup de întreprinderi nu pot avea un impact semnificativ asupra condițiilor de vânzare existente, de exemplu asupra prețurilor, atunci când clienții sunt în măsură să se orienteze fără dificultate spre produse substituibile sau spre furnizori situați în altă parte. În principal, exercițiul de definire a pieței constă în identificarea surselor alternative reale de aprovizio- nare la care clienții întreprinderilor în cauză pot apela, atât sub aspectul produselor/serviciilor propuse de ceilalți furni- zori, cât ș(cid:13)i sub cel al localizării geografice a acestora. 62 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 14. Constrângerile care decurg concurențiale din substituibilitatea la nivelul ofertei, altele decât cele descrise la punctele 20 ș(cid:13)i 23, ș(cid:13)i din concurența potențială sunt, în general, mai puțin imediate ș(cid:13)i reclamă întotdeauna analiza unor factori suplimentari. În consecință, astfel de constrân- geri sunt luate în considerare în etapa de evaluare din cadrul analizei concurențiale. Substituția la nivelul cererii 15. Analizarea substituției la nivelul cererii atrage după sine o determinare a gamei de produse considerate de consumator substituibile. Un mod de a realiza această determinare este un experiment speculativ, care presupune o variație ipotetică mică, dar durabilă, a prețurilor relative ș(cid:13)i care evaluează reacțiile probabile ale clienților la respectiva creș(cid:13)tere a prețu- rilor. Exercițiul de definire a pieței se axează pe prețuri din motive operaționale ș(cid:13)i practice ș(cid:13)i, mai precis, pe substituția la nivelul cererii care ar putea fi cauzată de variații mici, dar durabile, ale prețurilor relative. Conceptul în cauză poate oferi indicații clare în ceea ce priveș(cid:13)te elemente pertinente pentru definirea piețelor. 16. La nivel conceptual, această abordare permite, plecând de la tipul de produse vândute de întreprinderea în cauză ș(cid:13)i de la zona în care sunt vândute, includerea sau excluderea din definiția pieței a unor produse ș(cid:13)i zone suplimentare, evaluându-se dacă concurența exercitată de aceste produse ș(cid:13)i zone suplimentare influențează sau chiar limitează, în mod suficient ș(cid:13)i pe termen scurt, strategia părților în materie de stabilire a prețurilor. 17. Întrebarea care se pune este dacă clienții părților s-ar orienta spre produse substituibile uș(cid:13)or accesibile sau spre furnizori situați într-o zonă diferită, în cazul unei creș(cid:13)teri mici (de la 5 % la 10 %), dar permanente, a prețurilor relative pentru produsele respective din zona în cauză. În cazul în care substituibilitatea este suficientă pentru a face neprofitabilă mărirea prețurilor din cauza scăderii vânzărilor, produse substituibile ș(cid:13)i zone suplimentare se includ în piața relevantă. Se procedează astfel până când produsele ș(cid:13)i zonele geogra- fice în cauză vor fi de aș(cid:13)a natură încât creș(cid:13)terile mici, dar per- manente, ale prețurilor relative ar deveni profitabile. O analiză echivalentă este aplicabilă în cazurile privind concentrarea puterii de cumpărare, unde punctul de plecare al analizei ar fi furnizorul, iar testarea la nivelul prețurilor permite identificarea canalelor alternative de distribuție ș(cid:13)i a punctelor de vânzare pentru produsele respectivului furnizor. În aplicarea principiilor menționate anterior, anumite situații particulare, astfel cum sunt descrise la punctele 56 ș(cid:13)i 58, trebuie să fie examinate cu rigurozitate. 18. Un exemplu practic al acestui test poate fi oferit de aplicarea sa în cazul unei concentrări economice între îmbuteliatorii de băuturi nealcoolice. În acest caz, se pune problema dacă dife- ritele arome de băuturi nealcoolice aparțin aceleiaș(cid:13)i piețe. În practică, întrebarea care se pune este dacă consumatorii aromei A ar alege alte arome, în cazul în care aroma A ar suferi o creș(cid:13)tere a prețului, cu caracter permanent, de 5 % la 10 %. În cazul în care numărul consumatorilor care ar alege aroma B, de exemplu, ar fi suficient pentru a face neprofitabilă creș(cid:13)terea de preț al aromei A, din cauza scăderii vânzărilor, atunci piața ar cuprinde cel puțin aromele A ș(cid:13)i B. Testul ar trebui extins pentru celelalte arome disponibile, până când se identifică un ansamblu de produse pentru care o creș(cid:13)tere de preț nu ar atrage o substituție suficientă la nivelul cererii. 19. În general, ș(cid:13)i în special în cazurile de concentrare economică, prețul de care trebuie să se țină seama este prețul curent de pe piață. Situația ar putea fi diferită în cazul în care prețul curent a fost determinat în absența unei concurențe sufici- ente. În special în cazul investigațiilor având ca obiect abuzul de poziție dominantă, se ține seama de posibilitatea ca prețul curent să fi suferit deja o creș(cid:13)tere substanțială. Substituția la nivelul ofertei 20. În definirea piețelor, s-ar putea, de asemenea, ține seama de substituibilitatea la nivelul ofertei, în cazurile în care aceasta ar avea efecte echivalente celor ale substituției la nivelul cere- rii, în ceea ce priveș(cid:13)te eficacitatea ș(cid:13)i caracterul imediat. Acest lucru înseamnă că furnizorii sunt în măsură să îș(cid:13)i reorienteze producția spre produsele relevante ș(cid:13)i să le comercializeze pe termen scurt (1) fără a suporta costuri sau riscuri suplimentare semnificative ca reacție la variațiile mici, dar permanente, ale îndeplinite aceste prețurilor relative. Atunci când sunt condiții, producția suplimentară care este pusă pe piață are un efect disciplinar asupra comportamentului concurențial al întreprinderilor implicate. Un astfel de efect este echivalent, sub aspectul eficacității ș(cid:13)i al caracterului imediat, cu cel al substituției la nivelul cererii. 21. Situațiile menționate anterior apar, de obicei, atunci când întreprinderile comercializează o gamă variată de calități ș(cid:13)i tipuri pentru acelaș(cid:13)i produs; chiar dacă diferitele calități nu sunt substituibile pentru un anumit cumpărător final sau pentru un anumit grup de consumatori, ele vor fi grupate într-o singură piață a produsului, cu condiția ca majoritatea (1) Adică acea perioadă pentru care o ajustare semnificativă a activelor corporale ș(cid:13)i necorporale nu este necesară (a se vedea punctul 23). 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 63 furnizorilor să fie în măsură să ofere ș(cid:13)i să vândă imediat aceste calități, fără creș(cid:13)teri semnificative a costurilor descrise mai sus. În aceste cazuri, piața relevantă a produsului va cuprinde toate produsele substituibile la nivelul cererii ș(cid:13)i al ofertei, iar vânzările actuale ale acestor produse vor fi însumate pentru a se calcula valoarea sau volumul total al pieței. Acelaș(cid:13)i raționament poate conduce la gruparea unor zone geografice diferite. Concurența potențială 24. Concurența potențială, a treia sursă de constrângere concurențială, nu este luată în considerare la definirea piețe- lor, întrucât condițiile în care concurența potențială repre- zintă efectiv o constrângere concurențială depind de analiza factorilor ș(cid:13)i împrejurărilor specifice referitoare la condițiile de intrare. Dacă este cazul, această analiză va fi realizată doar într-o etapă ulterioară, în general atunci când poziția între- prinderilor în cauză pe piață relevantă a fost deja determinată ș(cid:13)i când această poziție ridică probleme de concurență. 22. Un exemplu practic de analiză a substituibilității la nivelul ofertei în vederea definirii pieței produsului poate fi găsit în sectorul hârtiei. În general, există o întreagă gamă de calități de hârtie, de la hârtia standard de imprimare la hârtia de cali- tate superioară utilizată, de exemplu, pentru publicarea căr- ților de artă. În ceea ce priveș(cid:13)te cererea, fiecărei calități de hâr- tie i se asociază o anumită utilizare, de exemplu, o carte de artă sau o publicație de lux nu se va imprima pe hârtie de calitate mediocră. Cu toate acestea, fabricile de hârtie pot fabrica diferite calități de hârtie, iar producția poate fi adap- tată pe termen scurt ș(cid:13)i cu costuri neglijabile. În consecință, în absența unor dificultăți de distribuție specifice, producătorii de hârtie pot concura pentru comenzi de diferite calități de hârtie, în special în cazul în care respectivele comenzi sunt făcute cu avans suficient pentru a permite modificarea pla- nurilor de producție. În aceste condiții, Comisia nu defineș(cid:13)te o piață distinctă pentru fiecare calitate de hârtie ș(cid:13)i utilizarea acesteia. Diversele calități de hârtie sunt incluse într-o singură piață relevantă, iar vânzările sunt însumate pentru a evalua valoarea ș(cid:13)i volumul totale ale pieței. investiții suplimentare, decizii 23. Substituibilitatea la nivelul ofertei nu poate fi luată în consi- derare în etapa de definire a pieței atunci când necesită modificări semnificative ale activelor corporale ș(cid:13)i necorporale strategice sau existente, întârzieri importante. Astfel de exemple în care substituția la nivelul ofertei nu a condus Comisia la lărgirea pieței pot fi întâlni în sectorul bunurilor de consum, în special în cel al băuturilor de marcă. Cu toate că fabricile de îmbuteliere pot, în principiu, să îmbutelieze tipuri diferite de băuturi, în realitate, produsele nu se pot vinde decât cu prețul unor costuri ș(cid:13)i importante (legate de publicitate, de testarea produselor ș(cid:13)i de distribuție). În aceste condiții, efec- tele substituibilității la nivelul ofertei ș(cid:13)i ale altor forme de concurență potențială sunt examinate într-o etapă ulterioară. întârzieri III. ELEMENTELE PE CARE SE SPRIJINĂ DEFINIREA PIEȚELOR RELEVANTE Procesul de definire a pieței relevante Dimensiunea produsului 25. Există o serie de elemente care permit aprecierea măsurii în care substituția ar putea avea loc. În cazuri individuale, anumite elemente sunt decisive, în funcție de caracteristicile ș(cid:13)i de specificitatea industriei ș(cid:13)i a produselor ș(cid:13)i serviciilor care sunt analizate. În alte cazuri, aceleaș(cid:13)i elemente ar putea fi irelevante. În majoritatea cazurilor, luarea deciziei trebuie să se bazeze pe examinarea unui anumit număr de criterii ș(cid:13)i de elemente diferite. Comisia adoptă un mod de abordare des- chis, bazat pe elemente empirice, care are scopul de a exploata toate informațiile disponibile care ar putea fi utile în evaluarea cazurilor individuale. Comisia nu utilizează o ierarhie rigidă a diferitelor surse de informații sau a diferitelor tipuri de elemente de probă. 26. Procesul de definire a piețelor relevante poate fi rezumat după cum urmează: pe baza informațiilor preliminare disponibile sau a informațiilor comunicate de întreprinderile în cauză, Comisia este, în principiu, în măsură să determine, în linii mari, posibilele piețe relevante în cadrul cărora, de exemplu, o concentrare economică sau o restrângere a concurenței trebuie să fie evaluată. În general, ș(cid:13)i din motive de ordin practic, atunci când analizează cazuri individuale, Comisia trebuie să decidă între câteva posibile alternative de piețe rele- vante. De exemplu, în privința pieței produsului, problema care se pune cel mai adesea este de a stabili dacă produsul A ș(cid:13)i produsul B aparțin sau nu aceleiaș(cid:13)i piețe a produsului. În numeroase cazuri, includerea produsului B în definiția pieței este suficientă pentru a elimina orice probleme de concu- rență. 64 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 27. În astfel de situații, nu este necesar să se determine dacă piața include sau nu produse suplimentare sau să se delimiteze definitiv piața produsului. În cazul în care, luând în conside- rare diferitele piețe relevante posibile, operațiunea în cauză nu pune probleme de concurență, problema definirii pieței rămâne deschisă, reducându-se astfel sarcina întreprinderilor de a oferi informații. Dimensiunea geografică piață geografică. Respectiva analiză include o examinare a condițiilor necesare unei prezențe locale pentru a vinde în zona respectivă, a condițiilor de acces la canalele de distribu- ție, a costurilor de dezvoltare a unei rețele de distribuție, precum ș(cid:13)i a existenței sau absenței barierelor de reglementare legate de achizițiile publice, de reglementarea prețurilor, de cotele de import, de tarifele care limitează comerțul sau producția, de standardele tehnice, de existența unor monopoluri, de libertatea de stabilire, de condițiile de obți- nere a autorizațiilor administrative, de reglementările privind ambalajele etc. Pe scurt, Comisia identifică eventualele obsta- cole ș(cid:13)i bariere care izolează societățile situate într-o anumită zonă de presiunea concurențială a societăților situate în afara acelei zone, astfel încât să determine cu precizie gradul de interpenetrare a piețelor la nivel național, european sau global. 28. Modul de abordare adoptat de Comisie în definirea pieței geografice poate fi rezumat după cum urmează: Comisia ela- borează o opinie preliminară referitoare la dimensiunea pie- ței geografice, pe baza unor indicii generale privind distribu- ția cotelor de piață deținute de părți sau de concurenții lor, precum ș(cid:13)i pe baza unei analize preliminare a modului de sta- bilire a prețurilor ș(cid:13)i a diferențelor de preț la nivel național ș(cid:13)i la nivel comunitar sau al SEE. Respectiva opinie preliminară reprezintă, în general, o ipoteză de lucru care permite Comisiei să stabilească obiectul cercetărilor destinate deter- minării unei definiții exacte a pieței geografice în cauză. 31. Structura efectivă ș(cid:13)i evoluția fluxurilor comerciale oferă indi- cații suplimentare utile referitoare la importanța economică a fiecărui factor menționat anterior ș(cid:13)i care influențează cererea sau oferta, dar ș(cid:13)i referitoare la măsura în care aceste fluxuri pot constitui sau nu bariere reale care conduc la cre- area unor piețe geografice distincte. În general, analiza fluxurilor comerciale studiază problema cheltuielilor de transport ș(cid:13)i a măsurii în care acestea pot reprezenta un obstacol în calea comerțului între zone diferite, ținându-se seama de amplasamentul unității de producție, de costurile de producție ș(cid:13)i de nivelurile prețurilor relative. 29. Trebuie să fie analizate motivele care se află la originea oricărei configurații date a prețurilor ș(cid:13)i a cotelor de piață. Anumite societăți ar putea deține cote de piață semnificative pe piețele lor naționale doar pe baza ponderii economice deținute în trecut ș(cid:13)i invers, o prezență omogenă în cadrul SEE a unor societăți date poate fi compatibilă cu existența unor piețe geografice naționale sau regionale. În consecință, ipoteza inițială de lucru se verifică cu ajutorul unei analize a caracteristicilor cererii (importanța preferințelor naționale sau locale, comportamentele de cumpărare ale clienților, diferențierea produselor, mărcile etc. ), în vederea stabilirii dacă societățile situate în alte zone constituie, în mod real, o sursă alternativă de aprovizionare pentru consumatori. În acest caz, de asemenea, experimentul teoretic se bazează pe substituția care rezultă în urma unor variații a prețurilor relative, iar întrebarea care se pune este dacă clienții părților ș(cid:13)i-ar transfera comenzile altor societăți situate în alte zone, pe termen scurt ș(cid:13)i cu costuri neglijabile. 30. În cazul în care este necesar, factorii care influențează oferta vor fi analizați, de asemenea, pentru a verifica dacă societățile situate în alte zone nu se confruntă cu obstacole în dezvoltarea vânzărilor în condiții de concurență pe întreaga Integrarea piețelor în Comunitate 32. În sfârș(cid:13)it, în definirea piețele geografice, Comisia ține seama, de asemenea, de procesul continuu de integrare a piețelor, în special în Comunitate ș(cid:13)i mai ales în cazul concentrărilor economice ș(cid:13)i al societăților în comun structurale. Măsurile adoptate ș(cid:13)i puse în aplicare în cadrul programului privind piața internă, în vederea eliminării barierelor în calea comerțului ș(cid:13)i a integrării piețelor din Comunitate, nu pot fi ignorate atunci când se evaluează efectele asupra concuren- ței a unei concentrări sau ale unei societăților în comun struc- turale. O situație în care piețele naționale au fost izolate una de alta în mod artificial din cauza unor bariere legislative, care au fost acum eliminate, conduce, în general, la o evaluare prudentă a elementelor de probă anterioare privind prețurile, cotele de piață sau tendințele comerciale. În consecință, un proces de integrare a piețelor care ar determina pe termen scurt extinderea anumitor piețe geografice poate fi luat în considerare în definirea pieței geografice în scopul evaluării concentrărilor economice ș(cid:13)i a societăților în comun. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 65 Procesul de strângere a elementelor de probă 33. Atunci când o definiție precisă a pieței este considerată nece- sară, Comisia contactează, de cele mai multe ori, clienții prin- cipali ș(cid:13)i societățile principale din sectorul respectiv pentru a le afla părerea asupra limitelor pieței produsului ș(cid:13)i ale pieței geografice ș(cid:13)i pentru a obține elementele de fapt necesare pen- tru a ajunge la o concluzie. De asemenea, Comisia poate contacta asociațiile profesionale competente ș(cid:13)i societățile care activează pe piața în amonte, astfel încât să poată defini, în măsura în care acest lucru este necesar, piețe ale produsu- lui ș(cid:13)i piețe geografice distincte pentru diferitele niveluri de producție sau de distribuție a produselor/serviciilor în cauză. De asemenea, ea poate să le solicite întreprinderilor în cauză informații suplimentare. 34. În cazul în care este necesar, Comisia solicită în scris informații agenților de pe piață, menționați anterior. Respec- tivele cereri includ, în mod normal, întrebări referitoare la reacțiile societăților la o eventuală creș(cid:13)tere a prețurilor ș(cid:13)i la opiniile lor în ceea ce priveș(cid:13)te limitele pieței relevante. De asemenea, Comisia solicită elementele de fapt considerate necesare pentru a putea ajunge la o concluzie în ceea ce pri- veș(cid:13)te dimensiunile pieței relevante. Comisia poate discuta ș(cid:13)i cu directorii de marketing sau cu alți membri ai conducerii acestor societăți pentru a înțelege mai bine procesul de negociere între furnizori ș(cid:13)i clienți, precum ș(cid:13)i aspectele referitoare la definirea pieței relevante. În cazul în care este necesar, Comisia poate proceda la verificări la fața locului sau ar putea inspecta locațiile părților, ale clienților ș(cid:13)i/sau ale concurenților lor, pentru a înțelege mai bine procesul de fabricație ș(cid:13)i de vânzare a produselor respective. 35. Elementele utilizate pentru a ajunge la o concluzie în legă- tură cu piața relevantă pot fi clasificate după cum urmează: ca atare, criterii suficiente, reprezenta, Substituibilitatea funcțională sau caracteristicile similare nu pot întrucât capacitatea de reacție a clienților la variațiile prețurilor relative poate fi determinată ș(cid:13)i de alte considerații. De exemplu, pot exista constrângeri concurențiale diferite pe piața echipamentelor originale pentru componente de automobil ș(cid:13)i pe piața pieselor de schimb, determinând, astfel, delimitarea celor două piețe relevante. Invers, existența unor caracteristici diferite ale produselor nu este suficientă, ca atare, pentru a putea exclude substituibilitatea la nivelul cere- rii, întrucât aceasta din urmă depinde în mare măsură de importanța pe care clienții o acordă acestor caracteristici dife- rite. 37. Elementele pe care Comisia le consideră pertinente pentru aprecierea substituibilității între două produse la nivelul cere- rii pot fi clasificate după cum urmează: 38. Elementele privind substituția în trecutul apropiat. În anumite cazuri, este posibilă analiza elementelor legate de evenimente sau ș(cid:13)ocuri produse de curând pe piață, care reprezintă exemple reale de substituție între două produse. Atunci când este disponibilă, această informație este, în principiu, fundamentală pentru definirea pieței. În cazul în care în trecut au existat modificări ale prețurilor relative (toate celelalte fiind egale), reacțiile la nivelul cantităților cerute vor fi determinante pentru stabilirea existenței substituibilității. De asemenea, lansările de produse din trecut pot oferi informații utile, în cazul în care se pot determina cu precizie produsele pentru care vânzările au scăzut în favoarea noului produs. 39. Există un anumit număr de teste cantitative care au fost con- cepute tocmai pentru delimitarea piețelor. Respectivele teste constau în diverse abordări econometrice ș(cid:13)i statistice: estima- rea elasticităților ș(cid:13)i a elasticităților încruciș(cid:13)ate (1) ale cererii unui produs, teste bazate pe similitudinea variațiilor prețuri- lor în timp, analiza legăturilor de cauzalitate între serii de prețuri, precum ș(cid:13)i similitudinea ș(cid:13)i/sau convergența între nive- lurile de preț. Pentru a determina condițiile în care s-a produs substituția în trecut, Comisia ține seama de elementele can- titative disponibile, capabile să reziste unei examinări riguroase. Elementele utilizate pentru definirea piețelor – dimensiunea produsului 36. Analiza caracteristicilor produsului ș(cid:13)i a utilizării căreia îi este destinat permite Comisiei, într-o primă fază, să limiteze sfera investigației privind eventualele produse substituibile. Cu toate acestea, caracteristicile produsului ș(cid:13)i utilizarea căreia îi este destinat nu sunt suficiente pentru a demonstra că două sau nu substituibile la nivelul cererii. produse sunt 40. Punctele de vedere ale clienților ș(cid:13)i ale concurenților. În cadrul cercetărilor desfăș(cid:13)urate, Comisia îi contactează, adeseori, pe principalii clienți ș(cid:13)i pe principalii concurenți ai întreprinde- rilor în cauză, pentru a le cunoaș(cid:13)te punctele de vedere asupra (1) Elasticitatea cererii în funcție de preț pentru produsul X este o măsură a sensibilității cererii pentru produsul X la variațiile propriului său preț. Elasticitatea încruciș(cid:13)ată între produsele X ș(cid:13)i Y este sensibilitatea cererii pentru produsul X la variațiile prețului produsului Y. 66 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 limitelor pieței produsului ș(cid:13)i pentru a strânge cea mai mare parte a elementelor de fapt de care are nevoie pentru a ajunge la o concluzie privind dimensiunile pieței. Comisia ține seama de răspunsurile argumentate ale clienților ș(cid:13)i concurenților în legătură cu reacțiile la creș(cid:13)teri mici ale prețurilor relative ale produselor relevante (de exemplu, de 5 la 10 %) în zona geo- grafică în cauză, atunci când aceste răspunsuri sunt susținute suficient de elemente de fapt. 43. Diferitele categorii de clienți ș(cid:13)i discriminarea prin preț. Existența unor grupuri diferite de clienți ar putea restrânge piața pro- dusului. Un grup determinat de clienți pentru produsul rele- vant poate constitui o piață distinctă mai îngustă atunci când poate face obiectul unor prețuri discriminatorii. Acesta va fi, de cele mai multe ori, cazul în care sunt îndeplinite două condiții: (a) este posibilă identificarea cu precizie a grupului căruia îi aparține un client dat la momentul la care îi sunt vândute produsele relevante ș(cid:13)i (b) comerțul între clienți sau arbitrajul de către terți nu sunt realizabile. 41. Preferințele consumatorilor. În cazul bunurilor de consum, ar putea fi dificil pentru Comisie să cunoască în mod direct în legătură cu produsele opiniile consumatorilor finali substituibile. Studiile de piață, comandate în trecut ș(cid:13)i utilizate de societăți în procesul decizional pentru stabilirea prețurilor ș(cid:13)i/sau pentru planificarea acțiunilor comerciale, pot furniza Comisiei informații utile pentru delimitarea pieței relevante. Anchetele având ca scop obținerea unor informații cu privire la obiceiurile de consum ș(cid:13)i comportamentele de cumpărare ale consumatorilor, opiniile exprimate de comercianții cu amănuntul ș(cid:13)i, mai general, studiile de piață prezentate de părți ș(cid:13)i de concurenții lor, toate acestea sunt luate în consi- derare pentru a determina dacă o parte semnificativă din punct de vedere economic a consumatorilor consideră că două produse sunt substituibile, ținându-se seama, de aseme- nea, de importanța mărcilor pentru produsele relevante. Metodologia urmată în studiile desfăș(cid:13)urate ad hoc de între- prinderile în cauză sau de către concurenții lor în scopul unei proceduri de concentrare economică sau al unei proceduri în temeiul Regulamentului nr. 17, este, în principiu, examinată cu cea mai mare atenție. Spre deosebire de studiile anterioare, respectivele studii nu au fost realizate în desfăș(cid:13)urarea nor- mală a activităților întreprinderii în vederea adoptării unor decizii de afaceri. 42. Barierele ș(cid:13)i costurile asociate unui transfer al cererii către produse substituibile potențiale. Există un număr de bariere ș(cid:13)i de costuri care ar putea împiedica Comisia să considere că două pro- duse, care la prima vedere par substituibile la nivelul cererii, aparțin aceleiaș(cid:13)i piețe a produsului. Este imposibilă realiza- rea unei liste exhaustive a barierelor potențiale susceptibile să împiedice substituția sau a costurilor de transfer. Aceste bariere ș(cid:13)i obstacole ar putea avea origini foarte diverse, iar Comisia, în deciziile sale anterioare, s-a confruntat cu bariere de reglementare sau cu alte forme de intervenții ale statului, constrângeri la nivelul piețelor în aval, necesitatea realizării unor investiții specifice de capital sau a suportării unei micș(cid:13)orări a producției curente pentru a utiliza bunuri inter- mediare alternative, localizarea clientelei, investiții specifice în procesul de producție, în formare ș(cid:13)i în capitalul uman, cheltuieli aferente cumpărării de noi utilaje sau alte investiții, incertitudine în legătură cu calitatea ș(cid:13)i cu reputația furnizo- rilor necunoscuți etc. Elementele pentru definirea piețelor – dimensiunea geografică 44. Elementele pe care Comisia le consideră pertinente pentru a defini piața geografică pot fi clasificate după cum urmează: 45. Elemente de probă referitoare la reorientarea comenzilor în trecut către alte zone. În anumite cazuri, ar putea fi disponibile elemente de probă referitoare la faptul că anumite variații de preț între diferite zone au determinat reacții din partea clien- ților. În general, testele cantitative utilizate pentru definirea pieței produsului pot fi utilizate ș(cid:13)i pentru definirea pieței geo- grafice. Cu toate acestea, trebuie să se țină seama de faptul că anumite comparații ale prețurilor la scară internațională pot fi mai complexe ca urmare a unor factori cum ar fi evoluția cursurilor de schimb, fiscalitatea ș(cid:13)i diferențierea produselor. 46. Caracteristicile fundamentale ale cererii. Natura cererii pentru produsul relevant poate determina dimensiunea pieței geo- grafice. Anumiți factori, cum ar fi preferințele naționale sau preferințele pentru mărci naționale, limba, cultura ș(cid:13)i stilul de viață, precum ș(cid:13)i necesitatea unei prezențe locale, au un poten- țial mare de a limita sfera geografică a concurenței. 47. Punctele de vedere ale clienților ș(cid:13)i ale concurenților. Acolo unde este cazul, în anchetele desfăș(cid:13)urate, Comisia îi va contacta pe principalii clienți ș(cid:13)i pe principalii concurenți ai părților pen- tru a le afla punctele de vedere cu privire la limitele pieței geografice ș(cid:13)i pentru a colecta cea mai mare parte a elemen- telor de fapt necesare pentru a ajunge la o concluzie privind dimensiunile pieței, atunci când acestea sunt susținute sufici- ent de elementele de fapt. 08/vol. 3 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 67 din Analiza geografică perspectivă 48. Localizarea comportamentelor de cumpărare existente la momentul anchetei. a comportamentului de cumpărare al clienților existent la momentul desfăș(cid:13)urării anchetei permite obținerea unor elemente utile în legătură cu posibilele dimensiuni ale pieței geografice. Atunci când clienții cumpără, în condiții similare, de la societăți situate oriunde în Comunitate sau în SEE sau când se aprovizionează prin licitații la care ofertanții sunt societăți situate oriunde în Comunitate sau în SEE, se consi- deră, în general, că piața geografică relevantă este teritoriul comunitar. 49. Fluxurile comerciale. Atunci când numărul clienților este atât de mare încât informațiile furnizate de ei nu permit formarea unei imagini clare asupra comportamentelor de cumpărare văzute din perspectivă geografică, este posibilă utilizarea ca alternativă a informațiilor despre fluxurile comerciale, cu condiția existenței unor statistici comerciale suficient de deta- liate pentru produsele relevante. Fluxurile comerciale ș(cid:13)i, în primul rând, analiza acestora, permit obținerea unor informații utile pentru stabilirea dimensiunii pieței geogra- fice, dar nu sunt suficiente în ele însele pentru a putea for- mula concluzii definitive în legătură cu acest aspect. 50. Barierele ș(cid:13)i costurile de transfer asociate reorientării comenzilor către societăți situate în alte zone. Absența, de exemplu, a achizițiilor sau a fluxurilor comerciale transfrontaliere nu semnifică, în mod necesar, că piața este pur națională sub aspect geogra- fic. Cu toate acestea, înainte de a concluziona că piața geo- grafică relevantă este națională, trebuie identificate barierele care o izolează de exterior. Obstacolul cel mai evident care va împiedica un client să-ș(cid:13)i reorienteze comenzile spre alte zone este impactul costurilor de transport ș(cid:13)i al restricțiilor în mate- rie de transport prevăzute de legislație sau determinate de natura produselor relevante. Impactul costurilor de transport limitează, de obicei, dimensiunea pieței geografice pentru produsele voluminoase de valoare mică, ținându-se seama însă de faptul că anumite inconveniente sub aspectul trans- portului ar putea fi compensate de costuri comparativ mai avantajoase în alte domenii (costuri salariale sau materii prime). Accesul la rețeaua de distribuție într-o zonă dată, barierele de reglementare care mai există încă în anumite sec- toare, cotele de import ș(cid:13)i tarifele vamale ar putea, de aseme- nea, să constituie bariere care izolează o zonă geografică dată de presiunea concurențială a societăților situate în afara res- pectivei zone. Costurile de transfer semnificative, legate de aprovizionarea de la societăți situate în alte țări, reprezintă obstacole suplimentare. 51. Pe baza elementelor de probă strânse, Comisia defineș(cid:13)te piața geografică, a cărei sferă ar putea varia de la dimensiuni locale la dimensiuni mondiale, existând în deciziile anterioare ale Comisiei exemple atât de piețe locale, cât ș(cid:13)i de piețe mondiale. 52. Punctele de mai sus prezintă diferiții factori care ar putea fi relevanți pentru definirea piețelor. Acest lucru nu înseamnă în fiecare caz individual, va fi necesar să se obțină că, elemente de probă ș(cid:13)i să se evalueze fiecare din aceș(cid:13)ti factori. Deseori, în practică, elementele de probă furnizate de un subansamblu al acestor factori vor fi suficiente pentru a ajunge la o concluzie, astfel cum a fost demonstrat în prac- tica decizională anterioară a Comisiei. IV. CALCULAREA COTELOR DE PIAȚĂ 53. Definirea pieței relevante, atât la nivelul produselor cât ș(cid:13)i la nivel geografic, permite identificarea furnizorilor ș(cid:13)i a clienților/consumatorilor care acționează pe respectiva piață. Pe această bază, pentru fiecare furnizor, se poate calcula mărimea totală a pieței ș(cid:13)i cotele de piață deținute, pe baza vânzărilor realizate în zona în cauză, pentru produsele rele- vante. În practică, mărimea totală a pieței ș(cid:13)i cotele de piață deținute pot fi cunoscute consultând surse de informație cum ar fi previziunile societăților sau studiile comandate societă- ților de consultanță ș(cid:13)i/sau asociațiilor profesionale. În absența unor astfel de surse de informație sau atunci când previziunile disponibile nu sunt fiabile, Comisia solicită, de obicei, fiecă- rui furnizor de pe piața relevantă, să îi comunice propria cifră de afaceri, astfel încât să poată calcula mărimea totală a pie- ței ș(cid:13)i cotele de piață deținute. 54. În general, vânzările sunt punctul de referință pentru calculul cotelor de piață, dar există ș(cid:13)i alte repere care, în funcție de produsele specifice sau de industria în cauză, pot oferi informații utile cum ar fi, în special, capacitatea, numărul agenților în oferta de pe piață, unitățile de flote în domeniul aerospațial sau rezervele deținute în cazul anumitor sectoare cum ar fi industria minieră. 55. Din experiență, se ș(cid:13)tie că atât volumul, cât ș(cid:13)i valoarea vânză- rilor, reprezintă informații utile. În cazul produselor diferen- țiate, se consideră, în general, că valoarea vânzărilor ș(cid:13)i cota de piață corespunzătoare lor reflectă mai bine poziția ș(cid:13)i pute- rea relative ale fiecărui furnizor. V. ALTE CONSIDERAȚII 56. Există anumite domenii în care aplicarea principiilor mențio- nate anterior trebuie realizată cu precauție. Acesta este cazul în care se analizează piețele primare ș(cid:13)i secundare, în special atunci când comportamentul întreprinderilor la un moment dat trebuie analizat în temeiul articolului 86 din tratat. Metoda de definire a piețelor în aceste cazuri este aceeaș(cid:13)i, adică este necesară evaluarea reacțiilor clienților, în termeni la variațiile prețurilor de comportament de cumpărare, relative, dar ținând seama, în acelaș(cid:13)i timp, de eventualele con- strângeri asupra substituției impuse de condițiile de pe pie- țele conexe. O definire restrânsă a pieței produselor secun- dare, de exemplu, a pieței pieselor de schimb, ar putea rezulta atunci când compatibilitatea cu produsul primar este impor- unor produse tantă. Problemele identificare de a 68 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 08/vol. 3 secundare compatibile, precum ș(cid:13)i existența prețurilor ridicate ș(cid:13)i un ciclu de viață lung al produselor primare, ar putea face profitabile creș(cid:13)terile prețurilor relative ale produselor secun- dare. O definire diferită a pieței ar putea rezulta în cazul în care este posibilă o substituție semnificativă între produsele secundare sau în cazul în care caracteristicile produselor pri- mare fac posibile reacții rapide ș(cid:13)i directe ale consumatorilor la creș(cid:13)terile prețurilor relative ale produselor secundare. 57. În anumite cazuri, existența unor „lanțuri de substituție” ar putea conduce la definirea unei piețe relevante în care produsele sau zonele situate la limitele pieței nu sunt substituibile în mod direct. Un exemplu îl constituie dimensiunea geografică a unui produs ale cărui costuri de transport sunt foarte ridicate. În astfel de cazuri, livrările efec- tuate de o uzină dată sunt limitate la un anumit perimetru din jurul respectivei uzine, din cauza impactului costurilor de transport. În principiu, această zonă ar putea reprezenta piața în care geografică relevantă. Cu toate acestea, în cazul repartizarea uzinelor în teritoriu este de aș(cid:13)a natură încât există suprapuneri ale perimetrelor din jurul diferitelor uzine, este posibil ca un efect de substituție în lanț să exercite con- strângeri asupra prețurilor practicate pentru respectivele pro- duse ș(cid:13)i astfel, să conducă la o definiție mai largă a pieței geo- grafice relevante. Acelaș(cid:13)i raționament se aplică în cazul în care produsul B este un produs substituibil la nivelul cererii pentru produsele A ș(cid:13)i C. Chiar dacă produsele A ș(cid:13)i C nu sunt substituibile în mod direct unul în raport cu celălalt, ele se pot afla pe aceeaș(cid:13)i piață relevantă a produsului, întrucât exis- tența produsului substituibil B exercită influențe asupra pre- țurilor lor. 58. Din perspectivă practică, conceptul de lanț de substituție trebuie coroborat cu elemente de fapt, legate, de exemplu, de interdependența la nivelul prețurilor la limitele lanțurilor de substituție, pentru a putea defini, în cazuri individuale, o piață relevantă mai largă. Nivelurile de preț la limitele lanțurilor trebuie, de asemenea, să fie de aceeaș(cid:13)i dimensiune


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 90/97 av den 9 december 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
flavouring
food additive
foodstuff
marketing

formats: html pdf print

text: 9. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 193/45 GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)NS BESLUT nr 90/97 av den 9 december 1997 om (cid:132)ndring av bilaga II (Tekniska f(cid:148)reskrifter, standarder, provning och certifie- ring) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)N HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, nedan kallat avtalet, s(cid:132)rskilt artikel 98 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Bilaga II till avtalet (cid:132)ndrades genom Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns beslut nr 64/97 (1). Europaparlamentets och r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler f(cid:148)r arom(cid:132)mnen som anv(cid:132)nds eller (cid:132)r avsedda att anv(cid:132)ndas i eller p(cid:134) livsmedel (2) b(cid:148)r inf(cid:148)rlivas med avtalet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)ljande nya punkt skall inf(cid:148)ras efter punkt 54p (kommissionens direktiv 96/8/EG) i kapitel XII i bilaga II till avtalet: ”54q. 396 R 2232: Europaparlamentets och r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2232/96 av den 28 oktober 1996 om gemenskapsregler f(cid:148)r arom(cid:132)mnen som anv(cid:132)nds eller (cid:132)r avsedda att anv(cid:132)ndas i eller p(cid:134) livsmedel (EGT L 299, 23. 11. 1996, s. 1). ” Texterna till f(cid:148)rordning (EG) nr 2232/96 p(cid:134) isl(cid:132)ndska och norska, som bifogas respektive spr(cid:134)kversion av detta beslut, (cid:132)r giltiga. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den 10 december 1997 under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att alla anm(cid:132)lningar enligt artikel 103. 1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommitt(cid:130)n. Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 9 december 1997. P(cid:134) Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns v(cid:132)gnar E. BULL Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 30, 5. 2. 1998, s. 35. (2) EGT L 299, 23. 11. 1996, s. 1


title: Решение на Съвместния комитет на ЕИП № 95/97 от 9 декември 1997 година за изменение на приложение II (Технически наредби, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
glass

formats: html pdf print xhtml

text: (cid:18)(cid:22)(cid:17) (cid:35)(cid:40) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:902) (cid:888)(cid:897)(cid:901)(cid:878) (cid:18)(cid:18)(cid:16)(cid:889)(cid:15) (cid:22)(cid:23) (cid:19)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:25)(cid:37)(cid:17)(cid:24)(cid:17)(cid:26)(cid:9)(cid:18)(cid:19)(cid:10) (cid:26)(cid:15)(cid:24)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:25) (cid:853)(cid:859)(cid:847)(cid:861)(cid:847)(cid:839)(cid:850)(cid:844)(cid:852) (cid:841)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:849) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:841)(cid:855)(cid:853)(cid:854)(cid:844)(cid:848)(cid:856)(cid:849)(cid:847)(cid:857)(cid:844) (cid:853)(cid:840)(cid:864)(cid:852)(cid:853)(cid:856)(cid:857)(cid:847) (cid:45) (cid:18)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:22)(cid:18) (cid:855)(cid:844)(cid:863)(cid:844)(cid:852)(cid:847)(cid:844) (cid:852)(cid:839) (cid:856)(cid:865)(cid:841)(cid:851)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:870) (cid:849)(cid:853)(cid:851)(cid:847)(cid:857)(cid:844)(cid:857) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:1504) (cid:26)(cid:22)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:885)(cid:889) (cid:26) (cid:875)(cid:876)(cid:881)(cid:876)(cid:883)(cid:873)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:885)(cid:875)(cid:879)(cid:884)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:9)(cid:857)(cid:876)(cid:892)(cid:884)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:879) (cid:884)(cid:871)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:872)(cid:879)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:884)(cid:875)(cid:871)(cid:887)(cid:889)(cid:879)(cid:13) (cid:879)(cid:878)(cid:886)(cid:879)(cid:889)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:879) (cid:888)(cid:876)(cid:887)(cid:889)(cid:879)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:876)(cid:10) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:856)(cid:865)(cid:841)(cid:851)(cid:844)(cid:856)(cid:857)(cid:852)(cid:847)(cid:870)(cid:857) (cid:849)(cid:853)(cid:851)(cid:847)(cid:857)(cid:844)(cid:857) (cid:852)(cid:839) (cid:844)(cid:847)(cid:854)(cid:13) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:873)(cid:878)(cid:876) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:885) (cid:886)(cid:887)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:885)(cid:13) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:888) (cid:854)(cid:887)(cid:885)(cid:889)(cid:885)(cid:881)(cid:885)(cid:882) (cid:878)(cid:871) (cid:871)(cid:875)(cid:871)(cid:886)(cid:889)(cid:879)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:894)(cid:876)(cid:888)(cid:881)(cid:885) (cid:886)(cid:887)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:871)(cid:884)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:885)(cid:13) (cid:885)(cid:889)(cid:889)(cid:890)(cid:881) (cid:884)(cid:871)(cid:889)(cid:871)(cid:889)(cid:897)(cid:881) (cid:884)(cid:871)(cid:887)(cid:879)(cid:894)(cid:871)(cid:884)(cid:885) (cid:1353)(cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:1351)(cid:13) (cid:879) (cid:886)(cid:885)(cid:14)(cid:888)(cid:886)(cid:876)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:884)(cid:885) (cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:26)(cid:25) (cid:885)(cid:889) (cid:884)(cid:876)(cid:874)(cid:885)(cid:13) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:883)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875)(cid:13) (cid:894)(cid:876) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:876) (cid:879)(cid:878)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:888) (cid:855)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:1504) (cid:18)(cid:23)(cid:16)(cid:26)(cid:24) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:9)(cid:18)(cid:10)(cid:28) (cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:885) (cid:879)(cid:883)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:873)(cid:879)(cid:875)(cid:13) (cid:894)(cid:876) (cid:843)(cid:879)(cid:887)(cid:876)(cid:881)(cid:889)(cid:879)(cid:873)(cid:871) (cid:23)(cid:26)(cid:16)(cid:21)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:844)(cid:847)(cid:853) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:18)(cid:22) (cid:875)(cid:876)(cid:881)(cid:876)(cid:883)(cid:873)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:23)(cid:26) (cid:874)(cid:15) (cid:885)(cid:889)(cid:884)(cid:885)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:888)(cid:872)(cid:882)(cid:879)(cid:877)(cid:871)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:884)(cid:871) (cid:878)(cid:871)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:875)(cid:871)(cid:889)(cid:876)(cid:882)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:884)(cid:871) (cid:875)(cid:897)(cid:887)(cid:877)(cid:871)(cid:873)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:14)(cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884)(cid:881)(cid:879)(cid:13) (cid:888)(cid:873)(cid:897)(cid:887)(cid:878)(cid:871)(cid:884)(cid:879) (cid:888) (cid:881)(cid:887)(cid:879)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:882)(cid:884)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:888)(cid:889)(cid:897)(cid:881)(cid:882)(cid:885) (cid:9)(cid:19)(cid:10)(cid:13) (cid:889)(cid:887)(cid:902)(cid:872)(cid:873)(cid:871) (cid:875)(cid:871) (cid:872)(cid:897)(cid:875)(cid:876) (cid:873)(cid:881)(cid:882)(cid:901)(cid:894)(cid:876)(cid:884)(cid:871) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:13) (cid:855)(cid:844)(cid:863)(cid:847)(cid:27) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:18) (cid:856)(cid:882)(cid:876)(cid:875)(cid:884)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:889)(cid:885)(cid:894)(cid:881)(cid:871) (cid:20)(cid:15)(cid:845) (cid:888)(cid:876) (cid:875)(cid:885)(cid:872)(cid:871)(cid:873)(cid:902) (cid:888)(cid:882)(cid:876)(cid:875) (cid:889)(cid:885)(cid:894)(cid:881)(cid:871) (cid:20)(cid:15)(cid:844) (cid:9)(cid:855)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:1504) (cid:20)(cid:17)(cid:22)(cid:19)(cid:16)(cid:26)(cid:22)(cid:16)(cid:844)(cid:847)(cid:853) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:902) (cid:886)(cid:871)(cid:887)(cid:882)(cid:871)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:889) (cid:879) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871)(cid:10) (cid:884)(cid:871) (cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:873)(cid:871) (cid:57)(cid:42)(cid:57) (cid:884)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:885)(cid:877)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:42)(cid:42) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885)(cid:27) (cid:1353)(cid:20)(cid:877)(cid:15) (cid:20)(cid:23)(cid:26) (cid:45) (cid:17)(cid:21)(cid:26)(cid:20)(cid:27) (cid:843)(cid:879)(cid:887)(cid:876)(cid:881)(cid:889)(cid:879)(cid:873)(cid:871) (cid:23)(cid:26)(cid:16)(cid:21)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:844)(cid:847)(cid:853) (cid:884)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:871) (cid:885)(cid:889) (cid:18)(cid:22) (cid:875)(cid:876)(cid:881)(cid:876)(cid:883)(cid:873)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:23)(cid:26) (cid:874)(cid:15) (cid:885)(cid:889)(cid:884)(cid:885)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:888)(cid:872)(cid:882)(cid:879)(cid:877)(cid:871)(cid:873)(cid:871)(cid:884)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:884)(cid:871) (cid:878)(cid:871)(cid:881)(cid:885)(cid:884)(cid:885)(cid:875)(cid:871)(cid:889)(cid:876)(cid:882)(cid:888)(cid:889)(cid:873)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:884)(cid:871) (cid:875)(cid:897)(cid:887)(cid:877)(cid:871)(cid:873)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:14)(cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884)(cid:881)(cid:879)(cid:13) (cid:888)(cid:873)(cid:897)(cid:887)(cid:878)(cid:871)(cid:884)(cid:879) (cid:888) (cid:881)(cid:887)(cid:879)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:882)(cid:884)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:888)(cid:889)(cid:897)(cid:881)(cid:882)(cid:885) (cid:9)(cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:20)(cid:19)(cid:23)(cid:13) (cid:19)(cid:26)(cid:15)(cid:18)(cid:19)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:23)(cid:26) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:20)(cid:23)(cid:10)(cid:15)(cid:1351) (cid:857)(cid:876)(cid:881)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:876) (cid:884)(cid:871) (cid:843)(cid:879)(cid:887)(cid:876)(cid:881)(cid:889)(cid:879)(cid:873)(cid:871) (cid:23)(cid:26)(cid:16)(cid:21)(cid:26)(cid:20)(cid:16)(cid:844)(cid:853) (cid:884)(cid:871) (cid:879)(cid:888)(cid:882)(cid:871)(cid:884)(cid:875)(cid:888)(cid:881)(cid:879) (cid:879) (cid:884)(cid:885)(cid:887)(cid:873)(cid:876)(cid:877)(cid:881)(cid:879) (cid:876)(cid:878)(cid:879)(cid:881)(cid:13) (cid:881)(cid:885)(cid:879)(cid:889)(cid:885) (cid:888)(cid:876) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:882)(cid:871)(cid:874)(cid:871)(cid:889) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:888)(cid:897)(cid:885)(cid:889)(cid:873)(cid:876)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:889)(cid:876) (cid:876)(cid:878)(cid:879)(cid:881)(cid:885)(cid:873)(cid:879) (cid:873)(cid:876)(cid:887)(cid:888)(cid:879)(cid:879) (cid:884)(cid:871) (cid:884)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:13) (cid:888)(cid:871) (cid:871)(cid:873)(cid:889)(cid:876)(cid:884)(cid:889)(cid:879)(cid:894)(cid:884)(cid:879)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:19) (cid:852)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:873)(cid:882)(cid:879)(cid:878)(cid:871) (cid:873) (cid:888)(cid:879)(cid:882)(cid:871) (cid:884)(cid:871) (cid:18)(cid:17) (cid:875)(cid:876)(cid:881)(cid:876)(cid:883)(cid:873)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:886)(cid:887)(cid:879) (cid:890)(cid:888)(cid:882)(cid:885)(cid:873)(cid:879)(cid:876) (cid:894)(cid:876) (cid:873)(cid:888)(cid:879)(cid:894)(cid:881)(cid:879) (cid:884)(cid:885)(cid:889)(cid:879)(cid:891)(cid:879)(cid:881)(cid:871)(cid:893)(cid:879)(cid:879) (cid:888)(cid:897)(cid:874)(cid:882)(cid:871)(cid:888)(cid:884)(cid:885) (cid:894)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:18)(cid:17)(cid:20)(cid:13) (cid:886)(cid:871)(cid:887)(cid:871)(cid:874)(cid:887)(cid:871)(cid:891) (cid:18) (cid:885)(cid:889) (cid:856)(cid:886)(cid:885)(cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:890)(cid:883)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876)(cid:889)(cid:885) (cid:888)(cid:871) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:873)(cid:876)(cid:884)(cid:879) (cid:886)(cid:887)(cid:876)(cid:875) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:20) (cid:852)(cid:871)(cid:888)(cid:889)(cid:885)(cid:902)(cid:896)(cid:885)(cid:889)(cid:885) (cid:887)(cid:876)(cid:895)(cid:876)(cid:884)(cid:879)(cid:876) (cid:888)(cid:876) (cid:886)(cid:890)(cid:872)(cid:882)(cid:879)(cid:881)(cid:890)(cid:873)(cid:871) (cid:873) (cid:887)(cid:871)(cid:878)(cid:875)(cid:876)(cid:882)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:879) (cid:873) (cid:886)(cid:887)(cid:879)(cid:889)(cid:890)(cid:887)(cid:881)(cid:871)(cid:889)(cid:871) (cid:878)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:881)(cid:897)(cid:883) (cid:853)(cid:891)(cid:879)(cid:893)(cid:879)(cid:871)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:873)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:881) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:873)(cid:887)(cid:885)(cid:886)(cid:876)(cid:880)(cid:888)(cid:881)(cid:879)(cid:889)(cid:876) (cid:885)(cid:872)(cid:896)(cid:884)(cid:885)(cid:888)(cid:889)(cid:879)(cid:15) (cid:862)(cid:882)(cid:876)(cid:884) (cid:21) (cid:856)(cid:897)(cid:888)(cid:889)(cid:871)(cid:873)(cid:876)(cid:884)(cid:885) (cid:873) (cid:840)(cid:887)(cid:901)(cid:881)(cid:888)(cid:876)(cid:882) (cid:884)(cid:871) (cid:26) (cid:875)(cid:876)(cid:881)(cid:876)(cid:883)(cid:873)(cid:887)(cid:879) (cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:885)(cid:875)(cid:879)(cid:884)(cid:871)(cid:15) (cid:846)(cid:871) (cid:856)(cid:897)(cid:873)(cid:883)(cid:876)(cid:888)(cid:889)(cid:884)(cid:879)(cid:902) (cid:881)(cid:885)(cid:883)(cid:879)(cid:889)(cid:876)(cid:889) (cid:884)(cid:871) (cid:844)(cid:847)(cid:854) (cid:854)(cid:887)(cid:876)(cid:875)(cid:888)(cid:876)(cid:875)(cid:871)(cid:889)(cid:876)(cid:882) (cid:38)(cid:15) (cid:35)(cid:54)(cid:45)(cid:45) (cid:9)(cid:18)(cid:10) (cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:18)(cid:25)(cid:19)(cid:13) (cid:18)(cid:17)(cid:15)(cid:24)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:26)(cid:24) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:21)(cid:26)(cid:15) (cid:9)(cid:19)(cid:10) (cid:853)(cid:841) (cid:45) (cid:20)(cid:19)(cid:23)(cid:13) (cid:19)(cid:26)(cid:15)(cid:18)(cid:19)(cid:15)(cid:18)(cid:26)(cid:23)(cid:26) (cid:874)(cid:15)(cid:13) (cid:888)(cid:889)(cid:887)(cid:15) (cid:20)(cid:23)(cid:15)


title: Commission Regulation (EC) No 2439/97 of 9 December 1997 amending for the third time Regulation (EC) No 1370/95 laying down detailed rules for implementing the system of export licences in the pigmeat sector

eurovoc_concepts:
GATT
export licence
export policy
export refund
pigmeat

formats: html pdfa1b print


title: 98/5/EF: Kommissionens beslutning af 9. december 1997 om etablering af et pilotdatasystem for sundhedsstyring i svinebruget (INFOPORC) i Frankrig (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
EU aid
France
action programme
computer system
health legislation
swine

text: L 1/22 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 1. 98 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. december 1997 om etablering af et pilotdatasystem for sundhedsstyring i svinebruget (INFO- PORC) i Frankrig (EØS-relevant tekst) (98/5/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter p(cid:134) veterinæromr(cid:134)det (1), senest ændret ved beslutning 94/370/EF (2), særlig artikel 37, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: De franske myndigheder har bedt Kommissionen om at fastsætte et EF-tilskud til etablering af et pilotdatasystem for i Frankrig; sundhedsstyring (INFOPORC) svinebruget i systemet omfatter, at der føres bog over dyreholdet, og at flytninger af dyr identificeres; en s(cid:134)dan foranstaltning falder ind under artikel 37 i beslutning 90/424/EØF; med oprettelsen af dette system tages der sigte p(cid:134) at styre sundhedstiltag ved løbende formidling af oplysninger om besætningernes sundhedsstatus og kontrol med til- og afgang af dyr; oprettelsen vil bidrage til at fremme identi- ficering og eftersporing af dyrs flytninger med henblik p(cid:134) at hæve EF’s dyresundhedsniveau, og det falder dermed ind under et af EF’s hovedm(cid:134)l; de franske myndigheder har overdraget det til Association Interprofessionnelle Porcine de Bretagne R(cid:130)gionale iværksætte dette pilotdatasystem under de (ARIP) at offentlige myndigheders kontrol og tilsyn; Artikel 1 I forbindelse med denne beslutning er den ansvarlige tekniske myndighed Association R(cid:130)gionale Interprofes- sionnelle Porcine de Bretagne (ARIP) repræsenteret ved dens formand. ARIP arbejder under generelt tilsyn fra Ministeriet for Landbrug, Fiskeri og Levnedsmidler. Ganske særligt gælder følgende: — sundhedsaspekterne henhører under veterinærdirekto- raterne for C(cid:147)tes d’Armor, Finist(cid:138)re, IIIe et Vilaine samt Morbihan — de tekniske identifikationsaspekter henhører under i C(cid:147)tes departementsinstanserne d’Armor, Finist(cid:138)re, IIIe et Vilaine samt Morbihan for husdyrbrug — de finansielle aspekter overv(cid:134)ges af Direction r(cid:130)gionale de l’Agriculture et de la For(cid:136)t de Bretagne. Artikel 2 Den ansvarlige myndighed forpligter sig til følgende: — At udarbejde, udvikle og iværksætte et pilotdatasystem for sundhedsstyring i svinebruget (INFOPORC), hvis indhold og tidsplan er nærmere angivet i bilag I. Foranstaltningen indledes p(cid:134) datoen for meddelelsen af denne beslutning og afsluttes den 31. december 1998. det er vigtigt, at der til sin tid foretages en vurdering af henholdsvis systemets oprettelse og dets resultater med hensyn til dyresundheden for at undersøge muligheden for at udbrede systemet; — At forelægge Kommissionen og medlemsstaterne samlet i Den St(cid:134)ende Veterinærkomit(cid:130) en etaperap- port pr. 1. juni 1998, og en slutrapport pr. 31. marts 1999. der bør fastsættes bestemmelser om tilrettelæggelse af foranstaltningen og regler for EF-tilskuddet; Artikel 3 de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den St(cid:134)ende Veterinær- komit(cid:130) — (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 19. (2) EFT L 168 af 2. 7. 1994, s. 31. EF-tilskuddet fastsættes til 20 % af de støtteberet- 1. tigede udgifter, dog højst 200 000 ECU. 2. De i stk. 1 omhandlede udgifter omfatter følgende: — anskaffelse og installation af maskinel servere, arbejdsstationer for brugerne) (centrale 3. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 1/23 — indkøb og udvikling af programmel 4. Bilagene skal forelægges senest den 30. juni 1999. — udgifter til igangsættelse af systemet (generel indkø- ring, indkøring af programmel, brugerkurser) — udgifter til vedligeholdelse og slutvurdering. Artikel 4 1. EF-tilskuddet udbetales til de franske myndigheder efter forelæggelse af bilag. Disse indsendes til Kommis- sionen af de franske myndigheder. Artikel 5 P(cid:134) grundlag af den ansvarlige myndigheds slutrapport udarbejder Kommissionen en oversigt over systemet for sundhedsstyring i svinebruget, som den forelægger for medlemsstaterne samlet i Den St(cid:134)ende Veterinærkomit(cid:130). Ud fra denne oversigt kan der eventuelt træffes en ny beslutning om tilpasning af systemet. Artikel 6 2. Den skønnede tidsplan for udgifterne er følgende: Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik. — 1997: 35 % — 1998: 65 %. Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 1997. 3. Der kan p(cid:134) anmodning af de franske myndigheder udbetales et forskud p(cid:134) indtil 40 % af det totale EF- tilskud. Anmodningen skal indgives af den franske myndighed inden den 15. december 1997. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen L 1/24 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 3. 1. 98 BILAG I Pilotdatasystemet er udarbejdet med henblik p(cid:134) bekæmpelse af Aujeszky’s sygdom. Det er en erfaring for iværksættelsen af et standardiseret sundhedsstyringssystem i omr(cid:134)der med meget tæt belægning af dyr. Den valgte systemarkitektur vil kunne tjene som referencegrundlag for færdigudvikling af systemer for data- baser med filer for husdyrbrug og flytninger af dyr. Projektet indg(cid:134)r som led i de foranstaltninger, der g(cid:134)r ud p(cid:134) at kunne identificere og efterspore dyrs flytnin- ger, s(cid:134)ledes at deres sundhedsstatus kan overv(cid:134)ges, og man derved kan bidrage til en forbedring af bedrif- ternes sundhedsniveau. 1. Indhold Den valgte løsning omfatter to væsentlige foranstaltninger. — registrering af svinebedrifter — identificering af flytninger af dyr De to foranstaltninger tager sigte p(cid:134) at styre sundhedsforanstaltninger ved løbende formidling af oplysninger om besætningernes sundhedsstatus og kontrol med til- og afgang af dyr. A. Registrering af svinebedrifter Registreringen af svinebedrifter hviler p(cid:134), at der oprettes en fælles referencefil. Alle partnere (veterinærtjene- ster, laboratorier, svinebrugskonsulenter, producentsammenslutninger og dyrlæger) forpligter sig til at bidrage til ajourføringen af denne referencefil ved pr. edb at meddele de oplysninger, de har til r(cid:134)dighed. Der gælder valideringsregler. Oplysningerne indlæses via et tilpasset skema (identifikation af svinebedriften, geografiske angivelser, virksomhedsart, sundhedsoplysninger osv. ). Adgang til den fælles referencefil er bestemt af den enkelte partners opgaver og beføjelser. Datasystemet omfatter teleforbindelse mellem lokaliteterne (ca. 40) og et centralsystem for dataadministra- tion. B. Identificering af flytninger af dyr Systemet vil til sin tid identificere samtlige flytninger af svin. I første etape vil der blive lagt vægt p(cid:134) at identificere flytninger af sm(cid:134)grise (fra avlsbesætninger til fedebesæt- ninger). Til at identificere flytninger af svin gælder samme ordning som den, der er truffet for registrering af svine- bedrifter. Skemaet omfatter for hver flytning oplysninger om oprindelsesbedriften, bestemmelsesbedriften og transportomstændighederne. 2. Tidsplan A. Første etape: datoen for meddelelsen af denne beslutning til 1. maj 1998 Denne etape omfatter: — færdigudvikling af programmel (applikations- og kommunikationsprogrammel) — køb og installation af maskinel (servere, netlokaliteter) — køb og installation af kommunikationsmateriel (modemer osv. ) — udarbejdelse af den fælles referencefil — gennemførelse af test omfattende specifikke omr(cid:134)der. B. Anden etape: 1. maj 1998 til 31. december 1998 Denne etape er en operationel fase. Form(cid:134)let er: — at kontrollere, at systemet fungerer korrekt — at afhjælpe eventuelle mangler — at foretage en vurdering s(cid:134)vel af de tekniske aspekter som af, hvad systemet bibringer sundhedsstyringen i svinebruget. 3. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 1/25 BILAG II OMKOSTNINGSSKØN Alle operationer vil blive genstand for udbud i henhold til de gældende retsforskrifter. 1. Anskaffelse og installation af maskinel og køb af basisprogrammel A Centrale servere B Arbejdsstationer 2. Udvikling af programmel A Udvikling af applikationsprogrammel B Fejlretning og videreudvikling 3. Omkostninger ved igangsættelse af systemet A General indkøring B Indkøring af programmel C Brugerkurser 4. Omkostninger ved vedligeholdelse og slutvurdering A Vedligeholdelsesomkostninger B Slutvurdering 436 000 ffr. 874 000 ffr. Subtotal 1 1 310 000 ffr. 2 874 500 ffr. 361 000 ffr. Subtotal 2 3 235 500 ffr. 885 000 ffr. 796 000 ffr. 400 000 ffr. Subtotal 3 2 081 000 ffr. 400 000 ffr. 100 000 ffr. Subtotal 4 500 000 ffr. Omkostninger i alt 7 126 000 ffr


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 92/97 af 9. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
dangerous substance
labelling
packaging

text: L 193/48 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 7. 98 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 92/97 af 9. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certifice- ring) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og ud fra følgende betragtninger: Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 79/97 truffet af Det Blandede EØS- Udvalg (1); Europa-Parlamentet og R(cid:134)dets direktiv 96/56/EF af 3. september 1996 om ændring af direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (2), bør indarbejdes i aftalen — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Følgende led indsættes i punkt 1 (R(cid:134)dets direktiv 67/548/EØF) i kapitel XV i bilag II til aftalen: »— 396 L 0056: Europa-Parlamentet og R(cid:134)dets direktiv 96/56/EF af 3. september 1996 (EFT L 236 af 18. 9. 1996, s. 35). « Teksterne til direktiv 96/56/EF p(cid:134) islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske. Artikel 2 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft den 10. december 1997, forudsat af Det Blandede EØS- Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 1997. P(cid:134) Det Blandede EØS-Udvalgs vegne E. BULL Formand (1) EFT L 134 af 7. 5. 1998, s. 6. (2) EFT L 236 af 18. 9. 1996, s. 35


title: Decisione del comitato misto SEE n. 99/97 del 9 dicembre 1997 che modifica il protocollo 47 dell'accordo SEE, sull'eliminazione degli ostacoli tecnici al commercio del vino

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
fruit product
labelling
preparation for market
wine

text: 9. 7. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 193/59 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 99/97 del 9 dicembre 1997 che modifica il protocollo 47 dell’accordo SEE, sull’eliminazione degli ostacoli tecnici al commercio del vino IL COMITATO MISTO SEE, vito l’accordo sullo Spazio economico europeo, adeguato dal protocollo che adegua l’accordo sullo Spazio econmico europeo, in seguito denominato «l’accordo», in particolare gli articoli 98 e 101, considerando che i protocollo 47 dell’accordo (cid:138) stato modificato dalla decisione n. 46/97 del Comitato misto SEE (1); considerando che occorre integrare nell’accordo il regolamento (CE) n. 1056/96 della Commissione, del 12 giugno 1996, che modifica il regolamento (CEE) n. 3201/90 recante modalit(cid:133) di applicazione per la designazione e la presentazione dei vini e dei mosti di uve (2), DECIDE: Articolo 1 Il trattino seguente (cid:138) aggiunto nell’appendice 1 del protocollo 47 dell’accordo, al punto 26 (regolamento (CEE) n. 3201/90 della Commissione): «— 396 R 1056: Regolamento (CE) n. 1056/96 della Commissione, del 12 giugno 1996 (GU L 140 del 13. 6. 1996, pag. 15). » I testi del regolamento (CE) n. 1056/96 della Commissione nelle lingue islandese e norve- gese, allegati alle rispettive versioni linguistiche della presente decisione, fanno fede. Articolo 2 Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il 10 dicembre 1997, a condizione che al Comitato misto SEE siano pervenute tutte le notifiche previste dall’articolo 103, paragrafo 1, dell’ac- cordo. La presente decisione (cid:138) pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 4 Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 9 dicembre 1997. Per il Comitato misto SEE Il Presidente E. BULL (1) GU L 290 del 23. 10. 1997, pag. 32. (2) GU L 140 del 13. 6. 1996, pag. 15


title: Kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning