title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta"

text: 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/103 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perusta- misesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta” (98/C 73/25) Neuvosto päätti 11. heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 130 s artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto antoi lausuntonsa 4. marraskuuta 1997. Esittelijä oli Marı´a Candelas Sa´nchez Miguel. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11. –12. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 93 puolesta, 1 vastaan. 1. Johdanto 1. 1. Komission asiakirjassa tarkastellaan, miten Eu- roopan ympäristökeskus on saavuttanut sille perustami- sen yhteydessä asetetut tavoitteet (1), ja keskitytään pääasiassa keskuksen tiedotustehtävään. Tärkeimpänä saavutuksena mainitaan kaksi vuonna 1995 julkaistua kertomusta ympäristön tilasta: ns. Dobris-raportti ja viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tar- kistusta varten laadittu kertomus (2). 1. 4. Komission kokonaisarvion mukaan ympäristö- keskus on julkaisemiensa kertomusten osalta edistynyt tehtävässään huomattavasti, mutta jäsenmaiden ym- päristöaiheisten tietoverkostojen toiminta on vielä alku- vaiheessa. 1. 5. Analyysin tulosten pohjalta komissio katsoo, ettei ympäristökeskukselle tule toistaiseksi antaa uusia tehtäviä ja että keskuksen tehtäväkenttää tarkistetaan seuraavan kerran arvioitaessa keskuksen toimintaa vuonna 2003. 1. 1. 1. Niin ikään on mainittava, että keskus on kerännyt jäsenvaltioiden tietoja perustamaansa EIO- NET-tietoverkostoon (3). Verkostoa on täydennetty pe- teemakeskusta rustamalla (CTE) (4), joiden tehtävänä on muun muassa tuottaa verkoston avulla välitettävää puolueetonta tietoa. Euroopan yhdeksän Tiedottaminen on niin ikään edistänyt Euroop- 1. 2. paa koskevien ympäristötietojen konkreettista yhdistä- mistä kansainvälisiin ympäristöntarkkailuohjelmiin kuten WHO:n, UNEP:n ja UNECEn (5) sopimuksiin. 1. 3. Lisäksi keskus on onnistunut erinomaisesti en- simmäisessä käytännön tehtävässään edistää ympäris- töalan teknisten ennakointimenetelmien sekä ympäristö- tuhojen ja ympäristöpolitiikkojen kustannusten arvioin- timenetelmien kehittämistä. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1210/90, EYVL L 120, 11. 5. 1990 – TSK:n lausunto, EYVL C 56, 7. 3. 1990 (2) EYVL C 140, 11. 5. 1996 (3) EIONET – European Environment Information and Ob- servation Network. (4) Teemakeskusten erityisaloja ovat ilmaan joutuvat päästöt, ilmanlaatu, tietolähdeluettelo, mantereen vesivarat, kas- vusto, meriympäristö, luonnonsuojelu, maaperän laatu ja jätteet. (5) Maailman terveysjärjestö, Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroo- pan talouskomissio. 2. TSK:n ja ympäristökeskuksen väliset suhteet 2. 1. Komitea kannatti voimakkaasti ympäristökes- kuksen pikaista perustamista parantamaan 80-luvulla käynnistettyä ympäristön tilasta kertovan kansainväli- sen tiedon koordinointia Euroopan tasolla. Jo ympärist- ökeskuksen perustamisesta antamassaan lausunnossa (6) komitea korosti keskuksen merkittävää panosta yhden- mukaistettaessa jäsenvaltioiden menetelmiä ja toiminta- tapoja ja vahvistettaessa kansainvälistä yhteistyötä ym- päristönsuojelun alalla. Tämä koskee erityisesti Euroo- pan unionin asemaa kansainvälisissä järjestöissä sekä teknisen avun antajana ja tiedon välittäjänä niin Keski- ja Itä-Euroopan maille kuin kehitysmaillekin. 2. 2. Antamassaan lausunnossa komitea pyrki varmis- tamaan talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien aktiivi- sen osallistumisen toimintaan ja keskuksen kyvyn nou- dattaa komission määräyksiä ja vastata samalla jäsenval- tioiden ja ennen kaikkea kansalaisten tarpeisiin. Täten olisi syytä tutkia, millaista yhteistyötä keskus voisi tehdä alalla aktiivisesti toimivien kansalaisjärjestöjen ja kansallisten ja eurooppalaisten teknis-tieteellisten instituutioiden kanssa. (6) EYVL C 56, 7. 3. 1990 C 73/104 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 2. 2. 1. Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osal- listuminen on käynyt välttämättömäksi viidennen ym- päristöohjelman myötä, sillä ohjelmassa korostetaan vastuun jakamista kaikkien toimijoiden kesken. 2. 3. TSK on eri yhteyksissä arvostellut ympäristökes- kuksen käynnistämisessä tapahtuneita viivytyksiä. Ko- mitea otti asiaan erityisen voimakkaasti kantaa vuonna 1992 esittäessään huomioita kestävän kehityksen ohjel- masta (1). 2. 4. Ympäristökeskuksen toiminnan käynnistyttyä Kööpenhaminassa komitea on pitänyt keskukseen säännöllisesti yhteyttä ja osallistunut keskuksen aloittei- siin, joista se on saanut tietoa keskukselta. Keskuksen asiantuntijat ovat niin ikään avustaneet komiteaa erityis- aiheita käsiteltäessä ja varsinkin laadittaessa lausuntoja vesivaroista ja jätteistä. 2. 5. Niin lausuntoja laatiessaan kuin jaoston ja ym- päristökeskuksen johtajan välisissä keskusteluissakin (2) komitean jäsenet ovat jatkuvasti korostaneet tarvetta laajentaa ympäristökeskuksen tehtäviä ja lisätä eri toimijoiden ja kansalaisten osallistumista toimintaan. 2. 6. Tuorein esimerkki on TSK:n ympäristömerkistä antama lausunto (3), jota laatiessaan komitea on käynyt ympäristökeskuksen kanssa hyödyllistä keskustelua kes- kuksen mahdollisuuksista tukea suunnitelmaa erityisesti keräämällä tarvittavaa tietoa ja analysoimalla tuotteiden elinkaarta. Komitea ei kuitenkaan halua antaa ympäris- tökeskuksen vastuulle sen tehtäväkenttään kuulumaton- ta hallinnointia, vaan haluaa keskuksen osallistuvan aktiivisesti suunnitelman toteuttamiseen. 2. 7. Vaikka ympäristökeskuksen Internet-kotisivun tiedot ovatkin saatavilla vain englannin kielellä, ne ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ympäristönsuojeluasioita pohdittaessa ja laadittaessa niistä lausuntoja. 3. Yleistä 3. 1. Ympäristökeskuksen edellä esitetyn myönteisen vaikutuksen perusteella, ja koska Euroopan ympäristön tilasta tarvitaan jatkuvasti entistä tarkempaa ja yhden- mukaistetumpaa tietoa, komitea katsoo, että komission perustelujensa 4 kohdassa esittämä päätelmä on liian rajoittava todettaessa että ”uusien tehtävien antaminen keskukselle sen tämänhetkisessä kehitysvaiheessa ei olisi tarkoituksenmukaista”. Tähän kantaan näyttävät vaikuttaneen ennen kaikkea rahoitukselliset syyt, sillä 5 kohdassa todetaan, ettei keskukselle ole tarkoitus myöntää lisärahoitusta. 3. 1. 1. Ympäristökeskuksen tulevaa toimintaa on ar- vioitava ottamalla huomioon keskuksen tulosten para- neminen alkuvaiheen jälkeen etenkin tiedonkeruumene- telmien yhdenmukaistamisen, jäsenvaltioiden teemaver- kostojen kokoamisen koordinoinnin ja ympäristön ti- laan vaikuttavien tapausten arvioinnin kannalta. 3. 1. 2. Ympäristökeskuksen tuloksia arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon keskuksen tähänastisen toi- mintakauden lyhyys ja käytettävissä olleet välineet. Keskuksen tähän mennessä julkaisemista kertomuksista ja sen ylläpitämästä tietokannasta on ollut runsaasti hyötyä yhteisön elimille sekä talousja yhteiskuntaelämän eri tahoille. Ympäristökeskuksen henkilökunta on aina valmis yhteistyöhön ja tiedottamaan toiminnastaan kaikille asiasta kiinnostuneille organisaatioille, minkä TSK on voinut todeta useaan otteeseen. 3. 2. TSK:n mielestä ympäristökeskuksen toiminta on ollut myönteistä, ja komitea kannattaa keskuksen tehtävien lujittamista komission ehdottamien suuntavii- vojen mukaisesti. Samalla komitea toivoo, että keskuk- sen tiedotustehtävää laajennetaan kattamaan komission ja jäsenvaltioiden lisäksi myös muut EU:n elimet ja yhteiskuntaelämän tahot. Silloin kun tiedon vastaanotta- jina ovat kansalaiset, tiedottamisen on tapahduttava EU:n virallisilla kielillä, mihin keskukselle on annettava tarvittavat voimavarat. Keskuksen muita tehtäviä tulisi laajentaa katta- 3. 3. maan ”strateginen” ympäristöarviointi ja EU:n ym- päristön tilan seuranta. TSK ehdotti tätä jo pohjaveden yhdennettyä suojelua ja käyttöä koskevasta toimintaoh- jelmasta (4) antamassaan lausunnossa. Ympäristökes- kuksen tulisi näin ollen voida edustaa tehokkaammin Euroopan unionia rajatylittävää toimintaa harjoittavissa ja kansainvälisissä ympäristönsuojeluelimissä. 3. 3. 1. Rajatylittävän toiminnan osalta TSK katsoo, että ympäristökeskuksella tulisi olla selvä asema yhteis- työn tekemiseksi EU:n jäsenyyteen valmistautuvien Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) kanssa toimittamalla niille tarpeellista tietoa niiden ym- päristösäännösten mukauttamisesta. Tämä on komis- sion tuoreimpien tutkimusten mukaan ensiarvoisen tärkeä näkökohta maiden Euroopan unioniin integroitu- misen kannalta. Amsterdamissa tehdyt perustamissopimuksen 3. 4. 130 artiklan ja erityisesti 3 artiklan tarkistukset huo- mioon ottaen TSK katsoo, että ympäristökeskus voi niin ikään antaa hyödyllistä teknistä tukea ympäristöasioista vastuussa oleville tahoille ympäristökysymysten integ- roimiseksi alakohtaisiin politiikkoihin, sillä 3 artik- (1) CES 808/92, kohta 7. 4. 2, EYVL C 287, 4. 11. 1992 (2) TSK:n ympäristö-, kansanterveys- ja kuluttajajaoston 176. kokouksen pöytäkirjan liite, 3. 3. 1995 (3) EYVL C 296, 29. 9. 1997, kohta 3. 3. 1. 10 (4) EYVL C 355, 25. 11. 1996 – TSK:n lausunto, EYVL C 89, 19. 3. 1997 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/105 laan on lisätty ympäristönsuojelua koskevien vaatimus- ten sisällyttäminen yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen. Erityisesti kannattaa kiinnittää huomiota toiminnan yhteensovittamiseen PO XII:n toimien kanssa, sillä tämän pääosaston tutkimusa- la liittyy läheisesti ympäristöasioihin ja usein juuri ympäristöalaa koskevaan lainsäädäntöön. Mainittu ase- tus edellyttää jo yhteistyön lujittamista ja sen varmista- mista niin, että ympäristökeskuksen ja yhteisön tutki- muskeskuksen toimien yhteisvaikutusta parannetaan, ja vältytään toimien päällekkäisyydeltä. On hyödyn- nettävä puhtaista teknologioista ja tuotteista saatua tietoa, jota on koottu teollisuuden kanssa yhteistyössä tehtyjen tutkimusten tuloksista. Toisaalta TSK korostaa, ettei edelleenkään ole 3. 5. löydetty ratkaisua siihen, millä tavoin varmistetaan, että EU:n yhteiskunnallis-taloudelliset ryhmittymät, etenkin kansalaisjärjestöt ja kuluttajajärjestöt, osallistuvat ym- päristökeskuksen toimintaan. Asiassa saatetaan edistyä, mikäli ympäristökeskus luo avoimemmat suhteet talous- ja yhteiskuntaelämän etupiireihin. Myös kestävän kehi- tyksen ohjelman lähestymistapa edellyttää kaikkien toimijoiden osallistumista ympäristönsuojeluun. 3. 6. TSK pitää myönteisenä tuoretta aloitetta, jonka mukaan keskuksen toiseen kaudelle 1999–2003 suunni- tellusta työohjelmasta kuullaan laajasti ympäristöalan kansalaisjärjestöjä, teollisuutta ja ammatillisia järjes- töjä, ympäristöasioista vastaavia pääosastoja, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa. Komitea suosittelee, että tällaista kuulemista jatketaan ja että se virallistetaan myös keskuksen erityis- toimien osalta. 4. Ehdotetut muutokset 4. 1. Komissio ehdottaa kahdensuuntaisia muutoksia: toisaalta 2 ja 4 artiklan muutoksilla laajennetaan ja lujitetaan ympäristökeskuksen tiedotustehtävää, toi- saalta tehdään muutoksia keskuksen johtokunnan toi- mintaan. 4. 2. 2 artikla: ympäristökeskuksen tehtävien laajenta- minen 4. 2. 1. Komitea pitää yleisesti ottaen ympäristökes- kukselle annettavia uusia tehtäviä myönteisinä, koska näin lujitetaan keskuksen tiedotustehtävää varsinkin ehdotettaessa kertomuksien julkaisulle asetettavia vaati- muksia. 4. 2. 2. Niiden elinten joukkoon, jolla on oikeus pyytää tietoja, olisi kuitenkin lisättävä neuvosto, parlamentti, TSK jne. Tiedonhankkimistehtävän osalta ii) alakoh- dassa olisi viitattava ”tiedonkeruun standardeihin”, joiden avulla jäsenvaltioiden toimittama tieto voitaisiin yhdenmukaistaa. 4. 2. 3. Komitean käsityksen mukaan uudenlainen tie- dottaminen käsittää muutkin kuin valtion elimet (kansa- laisjärjestöt, ammatilliset järjestöt, kuluttajajärjestöt jne). Jäsenvaltioiden hallinnon eri tasoja edustavilla ympäristöpolitiikasta vastaavilla elimillä tulisi olla mah- dollisuus saada käyttöönsä ympäristötietoa. 4. 2. 4. Toisaalta kyseisen alakohdan sanamuoto ka- ventaa ympäristökeskuksen itsenäisyyttä, sillä nyt kes- kus hankkii ”asianmukaisen puolueettoman tiedon” sijaan yhteisölle ja jäsenvaltioille ”objektiivista tietoa, jota ne tarvitsevat”. Tämän vuoksi TSK ehdottaa pitäytymistä alkuperäisessä tekstissä. 4. 2. 5. Komission ehdotuksessa iii) alakohdan alkuun lisätään ympäristötiedon tallennuspaikan perustaminen, mikä vastaisi eurooppalaista tietokeskusta. Aikaisem- missa lausunnoissaan usein toistamiensa ehdotusten mukaisesti TSK katsoo, että tallennuspaikan olisi oltava julkinen rekisteri, jota voisivat käyttää kaikki ympäristö- tiedosta kiinnostuneet elimet ja henkilöt. Sen vuoksi komitea ehdottaa lisäämään 2 artiklaan uuden alakoh- dan xiv) seuraavasti: ”huolehtia pakollisesta ym- päristösäännösten mukaisesta tietorekisteristä”. 4. 2. 6. Alakohdan vi) mukaisesti ympäristökeskuksen tulee laatia viiden vuoden välein kertomus ”ympäristön tilasta”. TSK kehottaa lisäämään sanan ”tila” jälkeen käsitteet ”näkymät ja kehityssuunnat”, jolloin kertomus voitaisiin laatia monipuolisemmaksi. TSK katsoo lisäksi, että koska ympäristön tila muuttuu nopeasti, vuosira- portit tulee yhdistää tieteellisen komitean laatimaan monivuotiseen raporttiin, jotta ne olisivat tieteellisesti luotettavia. 4. 2. 7. jälkeen ”kohderyhmien kielellä”. Uuteen xi) alakohtaan tulisi lisätä ”yleisön” Uuteen xii) alakohtaan tulisi 4. 2. 8. lisätä viittaus ”strategiseen tai integroituun ympäristöarviointiin” tiet- tyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiiviehdotuksen (1) mukai- sesti. 4. 2. 9. Komitea kehottaa niin ikään lisäämään 2 artik- laan xv) alakohdan seuraavasti: ”tukea tiedonkeruuta ja tuloksia koskevan tiedon levittämistä yhteistyössä (1) EYVL C 129, 25. 4. 1997 – EYVL C 287, 22. 9. 1997 C 73/106 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 Euroopan ympäristömerkin myöntämissuunnitelman kanssa”. yhteistyö- ja kuulemismuotojen virallistaminen, sillä ne on vahvistettava keskusta koskevassa asetuksessa. Lisäksi 2 artiklaan olisi lisättävä muutetun 4. 2. 10. 20 artiklan osa, jossa viitataan ympäristökeskuksen tehtäviin ja sen ”osallistumiseen yhteisön ympäristöalan lainsäädännön soveltamisen valvontaan yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten toimielinten kanssa”. 4. 3. 4 artikla: tietoverkoston tehtävät 4. 3. 1. On tärkeää saada valmiiksi kansalliset tietover- kostot, joiden on annettava ympäristökeskukselle sen toiminnan kannalta välttämätöntä tietoa. Niinpä komi- tea suhtautuukin myönteisesti ehdotukseen lisätä 4 artik- lan 2 kohtaan uusi alakohta, jolla tiukennetaan jäsenval- tioiden velvollisuutta toimittaa tarvittavat tiedot. 4. 3. 2. TSK tietää, että kansalliset tietoverkostot eivät ole vielä kaikilta osin täysin kehittyneet, minkä vuoksi kokonaisvaltaisen tietokehyksen luominen on hankalaa. Sen vuoksi olisikin hyödyllistä, että ympäristökeskus voisi osoittaa havaitsemansa puutteet luetteloimalla verkostot, jotta komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot voisivat tutkia, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä tilanteen korjaamiseksi. Toiminta voitaisiin rahoittaa koheesiorahastoista. 4. 4. 8 artikla: johtokunta 4. 4. 1. TSK suhtautuu myönteisesti siihen, että johto- kuntaan hyväksytään myös ETA-maiden edustajia. Ym- päristökeskuksesta aikaisemmin antamansa lausunnon mukaisesti (1) TSK ehdottaa edelleen, että 8 artiklaan lisätään viittaus tarpeeseen kuulla yhteiskunta- ja talous- elämän eri osapuolia monivuotisesta ohjelmasta (4 koh- ta), etsitään keinot tällaisen kuulemisen säännönmukai- suuden varmistamiseksi mahdollisesti ottamalla johto- kuntaan mukaan ympäristöalan kansalaisjärjestöjä edustava asiantuntija ja että vuosikertomus (6 kohta) toimitetaan virallisesti talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Kyseessä on jo käynnistettyjen (1) EYVL C 56, 7. 3. 1990 Bryssel, 11. joulukuuta 1997. Komitealla ei ole mitään sitä vastaan, että 4. 4. 2. johtokunnan päätösten täytäntöönpanoa vauhditta- maan perustetaan toimeenpaneva komitea, joka joudut- taa ja helpottaa johtokunnan työtä. Komitea suosittaa kuitenkin, että toimeenpanevan komitean kokoonpa- nossa pyritään tasapainoon edustettuina olevien eturyh- mien, myös kansalaisjärjestöjen osalta. 5. Päätelmät 5. 1. Johtopäätöksenä edellä esitetystä todettakoon, että ehdotetut muutokset itsenäistävät ja tehostavat ympäristökeskuksen toimintaa, minkä ansiosta keskuk- sesta muotoutuu sopiva väline toteuttamaan Amsterda- missa uudet suuntaviivat saanutta ympäristöpolitiikkaa. 5. 1. 1. Ympäristökeskuksen toimintaa lähennetään EU:n kansalaisiin ensinnäkin lisäämällä kansalaisten etuja edustavien ryhmittymien osallistumista keskuksen toimintaan ja pyrkimällä tasapainottamaan johtokun- nan kokoonpanoa. Toisaalta keskuksen julkaisujen laatiminen yhteisön virallisilla kielillä parantaa niiden saatavuutta, mikä tosin edellyttää kunkin jäsenvaltion julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteisrahoi- tusta. 5. 1. 2. Ympäristökeskuksen on edistettävä kaikkien ympäristöön vaikuttavien toimintalinjojen yhteenliittä- mistä ja tehtävä yhteistyötä komission lisäksi myös kaikkien muiden ympäristöasioista vastaavien elinten kanssa. Samoin voidaan hyödyntää keskuksen neuvoa- antava tehtävää EU:n laajentumisen yhteydessä. Ympäristökeskuksen tehtävien osalta on ko- 5. 1. 3. rostettava, että keskuksen on oltava toimivaltainen laatimaan ”strategisia tai integroituja ympäristöarvioi- ta” ja sen on voitava valvoa yhdessä komission kanssa yhteisön ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoa. 5. 2. Edellä mainituista tehtävistä huolehtiminen edel- lyttää ympäristökeskuksen asianmukaista rahoitusta. Niinpä voitaisiinkin ajatella, että keskuksella olisi oma talousarvio, jonka kasvattaminen tulevaisuudessa ei rasittaisi pääosasto XI:n talousarviota. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 11/98 tal-11 ta’ Diċembru 1997 li jemenda r-Regolament Nru 684/92 dwar regoli komuni għat-trasport internazzjonali ta’ passiġġieri bix-xarabank u l-kowċ

eurovoc_concepts:
bus
carriage of passengers
common transport policy
freedom to provide services
international transport
transport licence

formats: html pdf print

text: 62 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 3 31998R0011 8. 1. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 4/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 11/98 tal-11 ta’ Diċembru 1997 li jemenda r-Regolament Nru 684/92 dwar regoli komuni għat-trasport internazzjonali ta’ passiġġieri bix-xarabank u l-kowċ IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 75(1) tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (2), Filwaqt li jaġixxi skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 189ċ tat-Trattat (3), (1) (2) (3) Billi, b’konformità ma’ tat-Trattat, l-istabbiliment ta’ politika komuni fit-trasport tinvolvi, inter alia, li jiġu stabbiliti regoli komuni applikabbli għall-ġarr internazzjonali tal-passiġġieri fuq it-toroq; l-Artikolu 75(1)(a) Billi regoli bħal dawn jinsabu fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 684/92 tas-16 ta’ Marzu 1992 dwar ir-regoli komuni għall-ġarr internazzjonali ta’ passiġġieri bix- xarabank u l-kowċ (4); li qabel l-Artikolu 20 tar-Regolament (KEE) Nru 684/92 Billi jistabilixxi l-1 ta’ Lulju 1995 il-Kummissjoni għandha tirrapporta lejn il-Kunsill dwar l-applikar tar- Regolament u li l-Kunsill għandu jaddotta qabel l-1 ta’ Jan- nar 1997, fuq proposta tal-Kummissjoni, ir-regoli dwar inklużi — fid-dawl is-simplifikazzjoni tal-konklużjonijiet ta’ l-awtorizzazzjonijiet; tal-proċeduri tar-rapport — l-abolizzjoni (4) Billi d-definizzjoni tad-diversi servizzi internazzjonali bil- (1) ĠU C 203, tat-13. 7. 1995, p. 11 u ĠU C 107, tal-5. 4. 1997, p. 3. (2) ĠU C 66, tat-3. 3. 1997, p. 3. (3) L-opinjoni tal-Parlament Ewropew tat-28 ta’ Novembru 1996 (ĠU C 380, tas-16. 12 1996, p. 40), Il-Pożizzjoni komuni tal-Kunsill ta’ l-14 ta’ April 1997 (ĠU C 164, tat-30. 5. 1997, p. 1) u d-Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tas-16 ta’ Lulju 1997 (ĠU C 286, tat-22. 9. 1997, p. 85). (4) ĠU L 74, ta’ l-20. 3. 1992, p. 1. (5) (6) (7) (8) kowċ u x-xarabank għandhom jiġu ssimplifikati u mtejba; billi dawn jistgħu jiġu kklassifikati bħala servizzi regolari, servizzi speċjali regolari u servizzi okkażjonali; billi, għal- daqskekk, il-kunċett ta’ servizz mekkuk jista’ jiġi abolit. ta’ aċċess sistema Billi awtorizzazzjoni għandha tiġi kollha okkażjonali, is-servizzi l-operazzjonijiet kollha ta’ trasport mhux bi qligħ; eżentata mill- introdotta għas-servizzi regolari u speċjali u għas-suq Billi s-sistema ta’ l-awtorizzazzjoni għas-servizzi regolari għandha tinżamm, għalkemm ċerta flessibiltà għandha tiġi introdotta fir-rigward tal-kondizzjonijiet operattivi ta’ ser- vizzi ta’ din ix-xorta; Billi biex tiġi ppreservata l-kompetizzjoni intermodali, il-ferroviji għandhom wara ċertu perijodu ma jkollhomx iżjed prijorità fil-kuntest tat-twaqqif tas-servizz bil-kowċ u bix-xarabank. Billi, biex tiġi ffaċilitata l-ispezzjoni ta’ l-operazzjonijiet tat- trasport, il-ġarr internazzjonali tal-pasiġġieri fuq it-toroq li jkun għall-kiri jew għall-kumpens għandu jkun suġġett għal liċenzja Komunitarja stabbilita b’konformità ma’ mudell armonizzat u maħruġa permezz ta’ proċedura amministrattiva mgħaġġla u effiċjenti. (9) Billi ċerti limitazzjoniiet ta’ żmien involut fil-proċedura tal- ħruġ ta’ l-awtorizzazzjonijiet għandhom isiru aktar flessib- bli. (10) Billi l-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jimplimentaw dan ir-Regolament, partikolarment f’dak li jirrigwarda l-penali effettivi, proporzjonati u dis- wassivi; (11) Billi għandhom isiru sabiex il-Kummissjoni tkun megħjuna minn kumitat konsultattiv meta jkunu qed jiġu adottati jimplimentaw ir-Regolament għar-rigward tad-dokumenti tat-trasport; dispożizzjonijiet l-miżuri li (12) Billi d-data ta’ l-għeluq għandha tiġi stabbilita kif inhu xie- raq biex tiġi introdotta l-liċenzja Komunitarja; 06/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 63 (13) Billi l-applikazzjoni ta’ dan ir-Regolament għandha tiġi monitorjata fuq il-bażi tar-rapport li għandu jiġi ppreżen- tat mill-Kumisssjoni. tal-persuna naturali persuna naturali nfisha. ”. jew legali jew mill- ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT L-Artikolu 1 Ir-Regolament (KEE) Nru 684/92 qiegħed hawnhekk jiġi emendat kif ġej: (2) L-ewwel subinċiż ta’ b’dan li ġej: l-Artikolu 3(1) għandu jiġi mibdul “— ikun awtorizzat fl-Istat fejn ikun stabbilit biex jidħol għall-ġarr permezz ta’ servizzi regolari inklużi servizzi regolari speċjali jew servizzi okkażjonali bil-kowċ u x-xarabank,”. (3) L-Artikolu li ġej għandu jiġi miżjud: (1) Fl-Artikolu 2: “L-Artikolu 3a — dan is-subparagrafu li ġej għandu jiġi miżjud mal-punt 1. 1: “In-natura regolari tas-servizz ma tiġix effettwata minn xi aġġustament fil-kondizzjonijiet operattivi tas- servizz. ”. — il-paragrafu (d) tal-punt 1. 2 għandu jitħassar, — fil-punt 1. 3 il-kliem “l-użu ta’ vetturi addizzjonali u intervalli iqsar” għandhom jitħassru. — il-punt 2 għandu jitħassar; — il-punt 3. 1 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “3. 1. Is-servizzi okkażjonali huma servizzi li ma jaq- blux mad-definizzjoni ta’ servizzi regolari, inklużi s-servizzi regolari speċjali u li jkunu kkaratteriz- zati fuq kollox mill-fatt li dawn iġorru gruppi ta’ passiġġieri miġbura fuq l-inizjattiva tal-klijent jew tat-trasportatur innifsu. L-organizzazzjoni ta’ servizzi paralleli jew tem- poranji komparabbli ma’ servizzi regolari eżis- tenti u li jaqdu lill-istess pubbliku bħal dawn ta’ l-aħħar għandhom ikunu suġġetti għal awtoriz- zazzjoni fit- Sezzjoni II. ”, skond il-proċedura stabbilita — il-punt 3. 2 għandu jitħassar; — fil-punt 3,4, it-tieni paragrafu, il-frażi “wara li jiġu kkon- sultati l-Istati Membri” għandha tiġi sostitiwita bi “skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16a”. — il-punt 4 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “4. L-operazzjonijiet ta’ trasport mhux bi qligħ L-operazzjonijiet tat-trasport bi mhux bi qligħ huma dawk li jsiru għal skopijiet mhux kum- merċjali u mhux bi qligħ minn persuna naturali jew legali, basta li: — l-attività tat-trasport tkun biss attività anċil- lari għal dik il-persuna naturali jew legali, — il-vetturi wżati jkunu l-proprjetà ta’ dik il-persuna naturali jew legali jew ikunu ġew akkwistati b’xiri fit-tul minnhom jew ikunu suġġetti għal kuntratt ta’ kiri fit-tul u jkunu tal-persunal misjuqa minn membru Il-liċenzja Komunitarja 1. Biex iwettaq l-operazzjonijiet ta’ trasport internazzjonali tal-passiġġieri bil-kowċ u x-xarabank, kwalunkwe ġarrier li jkun konformi mal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 3(1) għandu jkollu liċenzja Komunitarja maħruġa mill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru fejn dan ikun stabbilit li tkun konformi mal-mudell li jidher fl-Anness. 2. L-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru fejn ikun stabbilit għandu joħroġ lid-detentur l-oriġinali tal-liċenzja Komunitarja, li għandha tinżamm mill-ġarrier, u l-għadd ta’ kopji awtentikati li jikkorrispondu man-numru tal-vetturi għad- użati internazzjonali dispożizzjoni tad-detentur tal-liċenzja Komunitarja, jew f’pussess assolut, jew f’forma oħra, b’mod speċjali bis-saħħa ta’ kuntratt ta’ xiri bin-nifs, kuntratt ta’ kiri jew kuntratt ta’ leasing. tal-passiġġieri għall-ġarr 3. Il-liċenzja Komunitarja għandha tiġi stabbilita f’isem il-ġarrier u ma tistax tiġi trasferita. Kopja awtentika tal- liċenzja Komunitarja għandha tinżamm fuq il-vettura u għandha tiġi ppreżentata malli tintalab minn uffiċjal ta’ l-ispettorat awtorizzat. 4. Il-liċenzja Komunitarja għandha tinħareġ għal perijodu ta’ ħames snin li jistgħu jiġġeddu. għandha 5. Il-liċenzja Komunitarja tidħol minflok id-dokument maħruġ mill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ l-istabbiliment u tkun tiċċertifika li l-ġarrier għandu aċċess għas-suq tal-ġarr internazzjonali ta’ passiġ- ġieri fuq it-toroq. 6. Meta tiġi mressqa applikazzjoni għal liċenzja, u ta’ lanqas l-awtoritajiet kull ħames snin minn hemm ’il quddiem, kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ l-istabbiliment għandhom jivverifikaw jekk il-ġarrier ikunx konformi u jibqax ikun konformi mal-kondizzjonijiet kif stabbiliti fl-Artikolu 3(1). 7. Meta l-kondizzjonijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1) ma jiġux osservati, l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ joħorġu jew iġeddu l-liċenzja Komunitarja permezz ta’ deċiżjoni b’raġunijiet. l-istabbiliment għandhom jirrifutjaw li 8. L-Istati Membri għandhom jiggarantixxu d-dritt ta’ l-applikant, jew tad-detentur, tal-liċenzja Komunitarja għall- appell kontra d-deċiżjoni mill-awtoritajiet kompetenti ta’ jirrifjuta jew jirtira l-istabbiliment li l-Istat Membru ta’ l-liċenzja. 64 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 3 9. L-Istat Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni mhux aktar tard mill-31 ta’ Jannar ta’ kull sena dwar in-numru ta’ ġarrieri li jkollhom liċenzja Komunitarja sal-31 ta’ Diċembru tas-sena ta’ qabel u dwar in-numru tal-kopji awtentitikati li jkunu jikkorrispondu man-numru ta’ vetturi fiċ-ċirkolazzjoni f’dik id-data. 10. L-Istati Membri jistgħu jiddeċiedu li l-liċenzja Komuni- tarja għandha tkun valida wkoll għal operazzjonijiet ta’ trasport nazzjonali. ”. l-Istati Membri kollha li minnhom jgħaddu r-rotot tas- servizz. ”, — dan il-paragrafu li ġej għandu jiġi mdaħħal: juża vetturi “6. L-operatur ta’ servizz regolari addizzjonali biex ilaħħaq ma sitwazzjonijiet temporanji u eċċezzjonali. jista’ F’dan il-każ, il-ġarrier għandu jassigura li d-dokumenti li ġejjin ikunu fil-vettura: (4) L-Artikolu 4 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: — kopja ta’ l-awtorizzazzjoni tas-servizz regolari, “L-Artikolu 4 L-aċċess għas-suq 1. Is-servizzi okkażjonali kif definiti m’għandhomx bżonn l-awtorizzazzjoni. fl-Artikolu 2(3. 1) 2. Is-servizzi regolari speċjali definiti mill-Artikolu 2(1. 2) m’għandhomx bżonn l-awtorizzazzjoni jekk dawn ikunu koperti b’kuntratt konkluż bejn l-organizzatur u l-ġarrier. battala minn vetturi 3. Il-vjaġġi b’konessjoni ma’ l-operazzjonijiet tat-trasport imsemmija fil-paragrafi 1 u 2, bl-istess mod m’għandhomx bżonn ta’ l-awtorizzazzjoni. 4. Is-servizzi regolari kif definiti fl-ewwel subparagrafu ta’ l-Artikolu 2(1. 1) u s-servizzi regolari speċjali mhux koperti minn kuntratt bejn l-organizzatur u l-ġarrier ikollhom bżonn awtorizzazzjoni skond l-Artikoli 5 sa 10. 5. L-arranġamenti għal operazzjonijiet ta’ trasport bi spejjeż proprji huma stabbiliti fl-Artikolu 13. ”. (5). It-titolu tat-Sezzjoni II għandu wkoll jiġi mibdul mit-titolu “IS-SERVIZZI GĦALL- AWTORIZZAZZJONI” REGOLARI SUĠĠETTI (6) Fl-Artikolu 5: — fit-tieni subparagrafu tal-paragrafu 1, l-ewwel sentenza għandha tinbidel b’dan li ġej: “Fil-każ ta’ impriżi assoċjati bl-iskop li jiġi operat servizz regolari, l-awtorizzazzjoni għandha tinħareġ f’isem l-impriżi kollha. ”. — fil-paragrafu 2, l-ewwel sentenza għandha tiġi mibdula — kopja tal-kuntratt bejn l-operatur tas-servizz rego- l-vetturi lari u l-impriża tkun tipprovdi li addizzjonali jew dokumnet ekwivalenti, — kopja awtentikata tal-liċenzja Komunitarja maħ- ruġa lill-operatur tas-servizz regolari. ”. (7) L-Artikolu 6 għandu jiġi emendat kif ġej: — il-paragrafu 1 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: għall-awtorizzazzjoni għandhom jiġu mressqa tas- “1. L-applikazzjonijiet lejn regolari servizzi l-awtoritajiet kompetenti fit- territorju tiegħu ikun jinsab il-post tat-tluq, minn issa ’l quddiem imsejħa ‘l-awtorità awtorizzanti’. Il-post tat- tluq għandu jfisser ‘wieħed mit-terminali tas-servizz’. ”, l-Istat Membru li ta’ — fil-paragrafu 2, il-frażi “wara li jiġu kkonsultati l-Istati Membri” għandha tiġi ssostitwita bi “skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16a”. — il-paragrafu 1 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: li “3. Il-persuni japplikaw għall-awtorizzazzjoni għandhom jipprovdu kull informazzjoni oħra li jikkun- sidraw li tista’ tkun relevanti jew li tkun ġiet mitluba mill-awtorità awtorizzanti, b’mod partikolari skeda tas- sewqan biex tagħmilha possibbli li tiġi monitorjata l-konformità mal-leġislazzjoni Komunitarja dwar is-sewqan u l-perijodi tal-mistrieħ u kopja tal-liċenzja Komunitarja għall-ġarr internazzjonali tal-passiġġieri fuq it-toroq għal kiri jew kumpens kif provdut fl-Artikolu 3a. ”. b’dan li ġej: “2. Il-perijodu ta’ m’għandux jiskorri l-ħames snin. ”, tal-validità awtorizzazzjoni (8) L-Artikolu 7 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: — il-paragrafu 3(d) għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “(d) il-waqfiet u l-iskeda tal-ħinijiet. ”, — fil-paragrafu 4, il-frażi “wara li jiġu kkonsultati l-Istati Membri” għandha tiġi sostitwita bi “skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16a”. — il-paragrafu 5 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “5. L-awtorizzazzjonijiet għandhom jintitolaw lid- detentur(i) biex joperaw servizzi regolari fit-territorji ta’ “L-Artikolu 7 Il-proċedura ta’ l-awtorizzazzjoni 1. L-awtorizzazzjonijiet għandhom jinħarġu bi ftehim ma’ l-awtoritajiet ta’ l-Istati Membri kolllha li fit-territorju tagħ- hom jitrikkbu jew jitniżżlu l-passiġġieri. L-awtorità awtoriz- zanti għandha tibgħat lil dawn l-awtoritajiet — kif ukoll lill- awtoritajiet kompetenti ta’ li t-territorji tagħhom jiġu traversati mingħajr ma l-passiġġieri jitrikkbu jew jitniżżlu — kopja ta’ l-applikazzjoni, flimkien ma kopji ta’ xi dokumenti relevanti oħra, u l-valutazzjoni tagħha. l-Istati Membri 06/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 65 2. L-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri li l-qbil tagħ- hom ikun ġie mitlub, għandhom jgħarrfu lill-awtorità awto- rizzanti dwar id-deċiżjoni tagħhom rigward l-applikazzjoni fi żmien xahrejn. Dan iż-żmien stipulat għandu jiġi kkalku- lat mid-data tal-wasla tat-talba għal opinjoni kif tkun tidher fl-ittra li tirrikonoxxi li waslet. Jekk matul dan il-perijodu l-awtorità awtorizzanti ma tkunx irċeviet ebda tweġiba, l-awtoritajiet ikkonsultati għandhom jitqiesu li jkun taw il-kunsens tagħhom u l-awtorità awtorizzanti għandha toħ- roġ l-awtorizzazzjoni. L-awtoritajiet ta’ l-Istat Membru li t-territorji tiegħu jiġu ttra- versati mingħajr ma’ l-passiġġieri jitrikkbu jew jitniżżlu, jista’ javża lill-awtorità awtorizzanti dwar il-kummenti tiegħhu fiż-żmien stipulat kif stabbilit fl-ewwel subparagrafu. 3. Suġġett għall-paragrafi 7 u 8, l-awtorità awtortizzanti għandha tieħu deċiżjoni dwar l-applikazzjoni fi żmien erba’ xhur mid-data tas-sottomissjoni ta’ l-applikazzjoni mill- ġarrier. 4. L-awtorizzazzjoni għandha tinħareġ ħlief meta: (a) (b) (c) (d) (e) (f) l-applikant ikun inkapaċi li jipprovdi s-servizz li jkun is-suġġett ta’ l-applikazzjoni b’tagħmir li jkollu diretta- ment għad-dispożizzjoni tiegħu; l-applikant ma u jkunx qagħad għal- fl-imgħoddi dwar internazzjonali leġislazzjoni nazzjonali it-trasport fuq it-toroq u b’mod partikolari għall- kondizzjonijiet u l-ħtiġiet li għandhom x’jaqsmu ma’l- awtorizzazzjonijiet għas-servizzi internazzjonali tal- passiġġieri fuq it-toroq, jew ikun ikkomettta ksur serju tal-liġi fir-rigward tal-ħarsien fis-sewqan, b’mod parti- kolari fir-rigward tar-regoli applikabbli għal vetturi kif ukoll għal sewqan u perijodi ta’ mistrieħ tas-sewwieqa. fil-każ ta’ applikazzjoni għat-tiġdid ta’ l-awtorizzazzjoni, il-kondizzjonijiet ta’ l-awtorizzazzjoni ma jkunux ġew osservati; tkun ingħatat prova li s-servizz f’dak il-każ ikun sa jik- komprometti direttament l-eżistenza tas-servizzi rego- fihom lari diġa awtorizzati, minbarra fil-każi is-servizzi regolari f’dak il-każ ikunu twettqu minn ġar- rier wieħed jew grupp ta’ ġarrieri biss; li ikun jidher li l-operazzjoni tas-servizzi koperti mill- applikazzjoni tkun immirata biss lejn dawk li huma l-aktar ta’ qligħ fost is-servizzi eżistenti fuq ir-rotot ikkonċernati. l-Istat Membru jiddeċiedi fuq il-bażi ta’ analiżi dettaljat l-imsemmi servizz sa jaffettwa ħażin serjament li il-vijabilità tas-servizzi fuq is-sezzjonijiet diretti kkonċernati. Kwalunkwe deċiżjoni li toħroġ minn din id-dispożizzjoni, flimkien mar- raġunijiet li fuqhom tkun ibbażata, għandhom jiġu mgħarrfa lill-ġarrieri konċernati. ferrovjarji komparabbli Mill-1 ta’ Jannar 2000, fil-każ li s-servizz internazzjonali eżistenti tax-xarabank ikun qiegħed serjament jaffettwa fuq l-vijabilità ta’ servizz ferrovjarju komparabbli is-sezzjonijiet diretti kkonċernati, l-Istat Membru jista’, jew jirtira bi qbil mal-Kummissjoni, l-awtorizzazzjoni is-serviz internazzjonali tax-xarabnk wara li jingħata sitt xhur żmien lill-ġarrier. jissospendi jitħaddem biex Il-fatt li ġarrier joffri prezzijiet orħos minn dawk offruti minn ġarrieri oħra fuq it-toroq jew il-fatt li r-rotta f’dak il-każ tkun diġa mħaddma minn ġarrieri oħra tat-toroq ma tistax minnha nnifisha tikkostitwixxi ġustifikazzjoni biex tiġi miċ- ħuda l-applikazzjoni. 5. L-awtorità awtorizzanti u l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri kollha nvoluti fil-proċedura biex jintlaħaq il-qbil jiċħdu l-appikazzjonijiet biss fuq il-bażi tar-raġunijiet kompatibbli ma’ dan ir-Regolament. fil-paragrafu provdut jistgħu 1 6. Jekk il-proċedura biex jintlaħaq il-ftehim imsemmija fil- paragrafu 1 ma tagħmilhiex possibli li l-awtorità awtoriz- zanti tiddeċiedi dwar applikazzjoni, il-kwistjoni tista’ tiġi riferuta lejn il-Kummissjoni fiż-żmien stipulat ta’ ħames xhur ta’ ikkalkulat l-applikazzjoni mill-ġarrier. tas-sottomissjoni mid-data li tikkonsulta 7. Wara konċernati, il-Kummissjoni għandha fi żmien għaxar ġimgħat tieħu deċiżjoni li tidħol fis-seħħ fi żmien tletin jum min-notifika ta’ l-Istat Membru kkonċernat. l-Istati Membri 8. Id-deċiżjoni tal-Kummissjoni għandha tibqa fis-seħħ sa dak iż-żmien meta jintlaħaq qbil bejn l-Istati Membri kon- ċernati. 9. Wara li tkun intemmet il-proċedura stabbilita f’dan l-Artikolu, l-awtorità awtorizzanti għandha tinforma lill- awtoritaitajiet imsemmija fil-paragrafu 1 dwar id-deċiżjoni tagħha, filwaqt li tibgħatilhom kopja ta’ xi awtorizzazzjoni; l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri li jiġu traversati jistgħu jindikaw li huma ma jixtiqux li jiġu b’hekk infor- mati”. (9) Fl-Artikolu 8(3), it-tieni subparagrafu l-kliem “ta’ l-intervalli” għandu jidħol wara l-kelma “aġġustament”. (10) L-Artikolu 9(4) għandu jitħassar. (11) It-titolu tat-Sezzjoni II għandu wkoll jiġi mibdul mit-titolu “IS-SERVIZZI OKKAŻJONALI U S-SERVIZZI L-OĦRA EŻENTI MILL-AWTORIZZAZZJONI”. (12) L-Artikolu 11 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “L-Artikolu 11 Il-formola tal-vjaġġ 1. Waqt li għandhom ikunu koperti minn formola tal-vjaġġ. is-servizzi msemmija fl-Artikolu 4(1) jseħħu, 66 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 3 2. Trasportatur li jkun jopera s-servizzi okkażjonali għandu jimla formola tal-vjaġġ qabel kull vjaġġ. 3. Il-formola tal-vjaġġ għandu jkun hemm fiha ta’ l-anqas din l-informazzjoni: (a) it-tip ta’ servizz; (b) l-itinerarju prinċipali (ċ) it-trasportatur(i) involut(i). 4. Il-kotba tal-formoli tal-vjaġġi għandhom jiġu pprovduti l-Istati Membri meta mill-awtoritajiet kompetenti l-impriża tat-trasport tkun stabbilita jew minn korpi maħ- tura minn dawk l-awtoritajiet. ta’ ikun stabbilit il-ġarrier ikun qiegħed hekk jesiġi. L-awtorità għandha lill-awtoritajiet tinforma immedjatament kompetenti ta’ l-Istat Membru konċernat. 3. Fil-każ ta’ nuqqas serju jew ksur żgħir ripetut tar- regolamenti tas-sigurtà fis-sewqan, b’mod partikolari għar- rigward tar-regoli applikabbli għall-vetturi, il-ħin tas-sewqan u l-perijodi tal-mistrieħ tas-sewwieqa u l-provvista mingħajr ta’ servizz parallel u temporanju, kif awtorizzazzjoni imsemmi fl-Artikolu 2(1. 3), l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ l-istabbiliment tal-ġarrier li jkun ikkom- metta dan in-nuqqas jista’ fost affarijiet oħra jirtira l-liċenzja Komunitarja jew jirtira temporanjament u/jew parzjalment kopji awtentikati tal-liċenzja Komunitarja. 5. Il-Kummissjoni għandha, b’konformità mal-proċedura pprovduta fl-Artikolu 16a, tistabilixxi l-mudell tal-formola tal-vjaġġ u l-mod kif din għandha tintuża. ”. Dawn il-penali għandhom jiġu determinati skond is-serjetà tal-ksur li tiegħu jkun ħati d-detentur tal-liċenzja Komuni- tarja u skond l-għadd ta’ kopji awtentikati jkollu fir- rigward tan-negozju internazzjonali tiegħu. li (13) Fl-Artikolu 12, l-ewwel paragrafu, il-frażi “ta’ servizz mek- kuk internazzjonali bl-akkomodazzjoni, jew” għandha tit- ħassar. (14) Fl-Artikolu 13: — il-paragrafu 2 għandu jitħassar; — fil-paragrafu 3, il-frażi “wara li jiġu kkonsultati l-Istati Membri” għandha tiġi sostitwita bi “skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 16a”. (15) Fl-Artikolu 14: — dan li ġej għandu jitħassar mill-parti introduttorja tal- paragrafu 1: “jew ta’ servizz mekkuk,” — il-paragrafu 1 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “— Il-prezz tat-trasport. ”. (16) L-Artikolu 16 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “L-Artikolu 16 Il-pieni u l-għajnuna reċiproka 1. L-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru fejn il-ġarrier ikun stabbilit għandhom jirtiraw il-liċenzja Komunitarja kif ipprovdut fl-Artikolu 3a meta d-detentur: — m’għadux jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1), — ikun ta informazzjoni skorretta rigward id-data li kie- net meħtieġa għall-ħruġ tal-liċenzja Komunitarja. 2. L-awtorità awtorizzanti għandha tirtira l-awtorizzazzjoni jekk id-detentur m’għadux jikkonforma mal-kondizzjonijiet l-awtorizzazzjoni skond dan li ir-Regolament, b’mod partikolari meta l-Istat Membru li fih fuqhom tkun inħarġet tal-passiġġieri internazzjonali 4. L-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istati Membri għandhom jipprojbixxu lill-ġarrier milli jopera fit-territorju tagħhom servizz dan ir-Regolament jekk huwa ripetutament jikkommetti nuqqa- sijiet serji tar-regolamenti li jiggwidaw is-sigurtà fuq it-toroq, b’mod partikolari għar-rigward tar-regoli applikabbli għall- vetturi u s-sewqan u l-ħin tal-mistrieħ tas-sewwieqa. L-awtorità għandha immedjatament tinforma lill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru konċernat. skond 5. L-Istati Membri għandhom meta mitluba jipprovdu lil xulxin b’xi informazzjoni relevanti fil-pussess tagħhom rigward: — il-ksur ta’ dan ir-Regolament u dak ta’ xi regoli Komu- nitarji oħra applikabbli għall-ġarr internazzjonali tal- passiġġieri bil-kowċ u x-xarabank li jsir fit-territorju tagħhom minn ġarrier ta’ Stat Membru ieħor, u l-penali imposti. — il-penali imposti fuq il-ġarrieri tagħhom għar-rigward tan-nuqqasijiet kommessi fit-territotorju ta’ Stat Mem- bru ieħor. ”. (17) L-Artikolu li ġej għandu jiġi mdaħħal: “L-Artikolu 16a Meta l-proċedura msemmija f’dan l-Artikolu tiġi segwita, il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna mill-kumitat (KE) konsultattiv stabbilit mir-Regolament Nru 12/98 tal-11 ta’ Diċembru 1997, jistabilixxi li permezz tagħhom il-ġarrieri mhux l-kondizzjonijiet residenti jistgħu joperaw servizzi nazzjonali tat-trasport tal-passiġġieri fuq it-toroq ġewwa l-Istat Membru (*) u jkun tal-Kummissjoni. (*) rappreżentant presedut minn tal-Kunsill li 06/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 67 tal-Kummissjoni għandu jissottometti Ir-rappreżentant lill-kumitat abbozz tal-miżuri li għandhom jittieħdu. Il-kumitat għandu jagħti l-opinjoni tiegħu dwar l-abbozz fiż-żmien stipulat jistabilixxi skond l-president l-urġenza tal-materja, jekk ikun meħtieġ billi jittieħed vot. jista’ li L-opinjoni għandha titniżżel fil-minuti; b’żieda ma’ dan kull Stat Membru għandu jkollu d-dritt biex il-pożizzjoni tiegħu titniżżel fil-minuti, Il-Kummissjoni għandha tqis bl-akbar reqqa l-opinijonijiet li jkun esprima l-kumitat. Din għandha tinforma lill-Kumitat dwar il-manjiera ta’ kif qiegħda tqis l-opinjoinijiet tiegħu. (*) ĠU L 4, tat-8. 1. 1998, p. 10. ”. (18) It-tieni paragrafu ta’ l-Artikolu 19 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: għall-ksur tad-dispożizzjonijiet “L-Istati Membri għandhom jadottaw miżuri b’mod partiko- lari rigward il-mezzi li bih isiru l-verifiki u s-sitema tal-penali applikabbli dan ir-Regolament, u jieħdu l-miżuri meħtieġa kollha biex jassi- guraw li dawk il-penali jiġu applikati. Il-penali hekk ipprov- duti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u diswassivi. L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw il-miżuri relevanti lill-Kummissjoni fiha r-Regolament jidħol fis-seħħ u jinnotifikaw il-bidliet susse- gwenti malajr kemm jista’ jkun. Dawn għandhom jassiguraw fi żmien 12-il xahar mid-data li ta’ li l-miżuri kollha ta’ din ix-xorta jiġu applikati bla diskrimaz- zjoni fejn jidħlu n-nazzjonalità jew il-post ta’ l-istabbiliment tal-ġarrier. ” (19) L-Anness għandu jiġi mibdul b’dak li hemm fl-Anness ta’ dan ir-Regolament. L-Artikolu 2 Qabel il-11 ta’ Diċembru, l-Istati Membri għandhom, wara li jikkonsultaw il-Kummissjoni, jadottaw il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament u jinnotifikaw dawn il-miżuri lill-Kummissjoni. L-Artikolu 3 Mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 1999, il-Kummissjoni għandha tirraporta lejn il-Parlament Ewropew u lil-Kunsill ir-riżultati dwar kif qed jiġi applikat dan ir-Regolament. L-Artikolu 4 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum li jiġi wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan għandu japplika mill-11 ta’ Diċembru 1998, minbarra l-Artikolu 1(3), li għandu japplika mill-11 ta’ Ġunju 1999. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fil-11 ta’ Diċembru 1997. Għall-Kunsill Il-President M. DELVAUX-STEHRES 68 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 3 L-ANNESS “L-ANNESS 06/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 69 Dispożizzjonijiet ġenerali 1. Din il-liċenzja qed tinħareġ b’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 684/92 tas-16 ta’, Marzu 1992 ta’, passiġġieri bix-xarabank u l-kowċ, kif emendat skond ir-regoli komuni għall-ġarr internazzjonali mir-Regolament (KE) Nru 11/98. 2. Din il-liċenzja qed tinħareġ mill-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ l-istabbiliment tal-ġarrier għall-kiri jew kumpens li: — ‘ikun awtorizzat fl-Istat fejn ikun stabbilit biex jidħol għall-ġarr permezz ta’ servizzi regolari inklużi servizzi regolari speċjali jew servizzi okkażjonali bil-kowċ u x-xarabank,’. — jissodisfa l-kondizzjonijiet stabbiliti b’konformità mar-regoli Komunitarji dwar id-dħul għall-okkupazzjoni ta’ operatur tal-ġarr tal-passiġġieri fuq it-toroq f’operazjonijiet ta’ trasport nazzjonali u internazzjonali, — jikkonforma mal-ħtiġiet legali dwar il-ħarsien fuq it-toroq safejn għandhom x’jaqsmu n-normi għas-sewwieqa u l-vetturi. 3. Il-liċenzja tippermetti l-ġarr internazzjonali tal-passiġġiieri bil-kowċ u x-xarabank għall-kiri jew kumpens fuq ir-rotot kollha għal vjaġġi li jsiru fit-territorju tal-Komunità. — meta l-post tat-tluq u l-post tad-destinazzjoni jkunu qegħdin f’żewġ Stati Membri diversi, bit-transitu jew mingħajru, minn Stat Membru wieħed jew iżjed jew minn pajjiżi terzi. — minn Stat Membru lejn pajjiż terz u viċi versa, bit-transitu jew mingħajru, minn Stat Membru wieħed jew aktar jew minn pajjiżi terzi, — bejn pajjiżi terzi bi traversata minn territorju ta’ Stat Membru wieħed jew iżjed in transitu, u vjaġġi battala b’konnessjoni ma’ operazzjonijiet ta’ trasport skond il-kondizzjonijiet stabbiliti mir-Regolament (KEE) Nru 684/92. Fil-każ ta’ operazzjoni tat-trasport minn Stat Membru għal pajjiż terz u viċi versa, ir-Regolament (KEE) Nru 684/92, huwa applikabbli, għall-vjaġġ li jsir fit-territorju ta’ l-Istat Membru mnejn isir l-irkib u l-inżul, la darba l-ftehim meħtieġ bejn il-Komunità u l-pajjiż terz f’dak il-każ jkun ġie mwettaq. 4. Din il-liċenzja hija personali u mhux trasferibbli. 5. Il-liċenzja tista’, tiġi rtirata mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Menmbru li ħariġha partikolarment meta l-ġarrier: — ma jkunx għadu jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 3(1), — ikun ta informazzjoni skorretta rigward id-dettalji li kienu meħtieġa għall-ħruġ jew it-tiġdid tal-liċenzja. — ikun kiser b’mod serju jew kiser b’mod żgħir irripetut ir-regolamenti tas-sigurta fis-sewqan, b’ mod partikolari rigward ir-regoli applikabbli għall-vetturi, il-ħin tas-sewqan u l-perijodi tal-mistrieħ tas-sewwieqa u l-provvista mingħajr awtorizzazzjoni ta’ servizz parallel u temporanju, kif imsemmi fl-Artikolu 2(1. 3), l-awtoritajiet kompetenti ta’ l-Istat Membru ta’ l-istabbiliment tal-ġarrier li jkun ikkommetta dan il-ksur jista’, fost affarijiet oħra jirtira l-liċenzja Komunitarja jew jirtira temporanjament u/jew parzjalment kopji awtentikati tal-liċenzja Komunitarja. Dawn il-penali għandhom jiġu deċiżi skond is-serjetà tal-ksur li tiegħu jkun ħati d-detentur tal-liċenzja Komunitarja u skond l-għadd ta’ kopji awtentikati li jkollu rigward in-negozju internazzjonali tiegħu. 6. Il-kopja oriġinali tal-liċenzja għandha tinżamm mill-ġarrier. Il-kopja awtentikata tal-liċenzja għandha tinżamm fuq il-vettura li biha tkun titwettaq operazzjoni ta’ ġarr internazzjonali. 7. Din il-liċenzja għandha tiġi murija malli tintalab minn uffiċjali ta’ l-ispettorat. 8. Id-detentur għandu, fit-territorju ta’ kull Stat Membru, jikkonforma mal-liġijiet, ir-regolamenti u l-miżuri amministrattivi fis-seħħ f’dak l-Istat, partikolarment fir-rigward tat-trasport u t-traffiku. 70 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 06/Vol. 3 9. ‘Servizzi regolari’ tfisser servizzi li jipprovdu għall-ġarr tal-passiġġieri f’intervalli speċifikati f’rotot speċifiċi, filwaqt li l-passiġġieri jitrikkbu u jitniżżlu f’waqfiet predeterminati. Is-servizzi regolari għandhom ikunu miftuħa għal kulħadd, bil-kondizzjoni, fejn ikun xieraq, għal reservazzjoni obbligatorja. ‘In-natura regolari tas-servizz ma tiġix effettwata minn xi aġġustament fil-kondizzjonijiet operattivi tas-servizz. ’. Is-servizzi regolari jeħtieġu l-awtorizzazzjoni. ‘Servizzi regolari speċjali’ tfisser servizzi regolari li jipprovdu għall-ġarr ta’ kategoriji speċifiċi ta’ passiġġieri, bl-esklużjoni ta’ passiġġieri oħra, f’intervalli speċifiċi, matul rotot speċifiċi, filwaqt li l-passiġġieri jitrikkbu u jitniżżlu f’waqfiet predeterminati. Is-servizzi regolari speċjali jinkludu: (a) il-ġarr ta’ ħaddiema bejn id-dar u x-xogħol; (b) il-ġarr lejn u minn istituzzjonijiet edukattivi għal tfal ta’ l-iskola u studenti; (ċ) il-ġarr ta’ suldati u l-familji tagħhom bejn id-dar tagħhom u ż-żona tal-kwartieri tagħhom. Il-fatt li servizz speċjali jista’, jkun varjat skond il-ħtiġiet ta’, dawk li jużawh ma jaffettwax il-klassifika tiegħu bħala sservizz regolari. Is-servizzi regolari speċjali m’għandhomx bżonn l-awtorizzazzjoni jekk dawn ikunu koperti b’kuntratt konkluż bejn l-organizzatur u l-ġarrier. L-organizzazzjoni ta’ servizzi paralleli jew temporanji, li jaqdu lill-istess pubbliku bħal servizzi regolari eżistenti, jeħtieġu l-awtorizzazzjoni. ‘Servizzi okkażjonali’ tfisser servizzi li ma jaqgħux taħt id-definizzjoni ta’ servizzi regolari, inklużi s-servizzi regolari speċjali, u li l-karatteristika prinċipali tagħhom tkun li dawn jġorru gruppi kostitwiti bl-inizjattiva ta’ klijent jew ta’ ġarrier innifsu. L-organizzazjoni ta’ servizzi paralleli jew temporanji komparabbli ma’ servizzi regolari eżistenti u li jaqdu lill-istess pubbliku bħal ta’ l-aħħar għandhom ikunu suġġetti għall-awtorizzazzjoni skond il-proċedura stabbilita fit-Sezzjoni II tar-Regolament (KEE) Nru 684/92. Dawn is-servizzi m’għandhomx jieqfu milli jibqgħu jitqiesu bħala servizzi okkażjonali sempliċement minħabba li jiġu pprovduti f’ċerti intervalli. Is-servizzi okkażjonali ma jeħtiġux awtorizzazzjoni. ”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3890/97 von Alexandros ALAVANOS an die Kommission. Ausschluß von Landwirten an der Gewährung von Beihilfen

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
aid recipient
aid to disaster victims
farm income
household income
investment aid
terms for aid

text: 22. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 196/31 Vor diesem Hintergrund sind im Rahmen des TACIS-Programms Mittel bereitgestellt worden fu¤r eine Vorstudie hinsichtlich der Einrichtung eines Lebensmittelgro(cid:223)handelszentrums in Moskau. Im Anschlu(cid:223) an diese Studie erfolgte sodann eine Finanzierung im Rahmen der technischen Hilfe auf bilateraler Ebene seitens der niederla¤ndischen Regierung. Der Rat weist ganz allgemein darauf hin, da(cid:223) fu¤r die Verwaltung des TACIS-Programms gema¤(cid:223) den aufeinanderfolgenden Verordnungen Nrn. 2157/91, 2053/93 und 1279/96 die Kommission verantwortlich ist und es mithin ihre Sache ist, Informationen u¤ber die Durchfu¤hrung der von ihr finanzierten Ma(cid:223)nahmen zu erteilen. Was nun speziell das vom niederla¤ndischen Staat aus eigenen Mitteln finanzierte Projekt anbelangt, so vertritt der Rat die Auffassung, da(cid:223) er sich hier nicht zu a¤u(cid:223)ern hat, zumal ein russisches Unternehmen in dieser Sache ein Gerichtsverfahren in dem betreffenden Mitgliedstaat angestrengt hat. (98/C 196/44) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3890/97 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (11. Dezember 1997) Betrifft: Ausschlu(cid:223) von Landwirten an der Gewa¤hrung von Beihilfen In ihren Auslegungsbeschlu¤ssen zur Verordnung EWG 950/97 (1) (die die Verordnung 2328/91 (2) ersetzt) legt die griechische Regierung als Kriterium fu¤r die Anwendung von Artikel 5 das (cid:132)Familieneinkommen(cid:147) und nicht das Einkommen des (cid:132)Inhabers eines landwirtschaftlichen Betriebs(cid:147) zugrunde. Dies bedeutet, da(cid:223) Erzeuger, deren Familienmitglieder (Ehefrauen, Kinder) au(cid:223)erhalb des landwirtschaftlichen Betriebs ta¤tig sind und ihr eigenes Einkommen haben, keine Entscha¤digungszuschu¤sse im Katastrophenfall erhalten. Kann die Kommission, da in den EU-Politiken zur Entwicklung des la¤ndlichen Raums nichtlandwirt- schaftliche Einkommen einbezogen sind, mitteilen: 1. ob es rechtma¤(cid:223)ig ist, zu den Einkommen der Inhaber von landwirtschaftlichen Betrieben, die die Landwirtschaft als Hauptberuf betreiben, auch Einkommen anderer Mitglieder ihrer Familien aus nichtlandwirtschaftlichen Quellen hinzuzuza¤hlen; 2. wie sie verhindern will, da(cid:223) die Inhaber von landwirtschaftlichen Betrieben, die den in Artikel 5 der Verordnung 950/ 97 festgelegten Kriterien entsprechen, von der Gewa¤hrung dieser Zuschu¤sse ausgeschlos- sen werden? (1) ABl. L 142 vom 2. 6. 1997, S. 1 (2) ABl. L 218 vom 6. 8. 1991, S. 1 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (13. Februar 1998) Um die Beihilfen fu¤r Investitionen in landwirtschaftlichen Betrieben, die im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 950/97 zur Verbesserung der Effizienz der Agrarstruktur gewa¤hrt werden, auf die Betriebe mit dem gro¤(cid:223)ten Bedarf zu konzentrieren, definiert Griechenland den Begriff (cid:132)hauptberuflich ta¤tiger Betriebsinhaber(cid:147), indem es bei der Berechnung des Gesamteinkommens das Familieneinkommen beru¤cksichtigt. Tatsa¤chlich ko¤nnen die Mitgliedstaaten zur Definition des Begriffs (cid:132)hauptberuflich ta¤tiger Betriebsinhaber(cid:147) zusa¤tzliche Kriterien heranziehen, da in der obengenannten Verordnung nur Mindestvoraussetzungen festgelegt sind, die die hauptberuflich ta¤tigen Betriebsinhaber erfu¤llen mu¤ssen, um die fraglichen Beihilfen zu erhalten (1). Da(cid:223) Griechenland das Kriterium des Familieneinkommens auch zur Bestimmung der Empfa¤nger nationaler Beihilfen heranzieht, die im Katastrophenfall gewa¤hrt werden, ist aus denselben Gru¤nden gerechtfertigt wie bei den Beihilfen im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 950/97. Dieses fu¤r die Gewa¤hrung der nationalen Beihilfen festgelegte zusa¤tzliche Kriterium ist ohne weiteres mit den Artikeln 92 bis 94 EG-Vertrag vereinbar, in denen die von den Mitgliedstaaten gewa¤hrten Beihilfen geregelt sind. (1) Artikel 5 Absatz 5 der Verordnung


title: WRITTEN QUESTION No. 3995/97 by Karla PEIJS to the Commission. Double taxation

eurovoc_concepts:
VAT
double taxation
fiscal policy
intra-EU trade
tax exemption
tax harmonisation

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3895/97 do Deputado Gerardo FERNÁNDEZ- ALBOR à Comissão. Folhas de vencimentos em euros

eurovoc_concepts:
European symbol
currency convertibility
euro
issuing of currency
pay
public awareness campaign

text: C 174/152 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 6. 98 visitar os locais (. ) e que se pudesse recolher elementos fotogra·ficos (. ), a Comissa(cid:152)o tinha dado o seu acordo para a execu(cid:231)a(cid:152)o de todos os trabalhos judicia·rios u·teis (. ), o inque·rito tem por base as declara(cid:231)o(cid:152)es dos pais (. ), a instru(cid:231)a(cid:152)o continua em curso (. ) e que certos pais pediram expressamente ao Juiz de Instru(cid:231)a(cid:152)o discri(cid:231)a(cid:152)o em aten(cid:231)a(cid:152)o ao respeito pelos seus filhos. O servi(cid:231)o de seguran(cid:231)a depende do Presidente da Comissa(cid:152)o. O servi(cid:231)o encarregue do acompanhamento da gesta(cid:152)o da empresa subcontratada e· o servi(cid:231)o «Pol(cid:14)·tica Social» da DG IX, que depende do Comissa·rio encarregue do Pessoal e da Administra(cid:231)a(cid:152)o. (98/C 174/226) PERGUNTA ESCRITA E-3895/97 apresentada por Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (11 de Dezembro de 1997) Objecto: Folhas de vencimentos em euros Numerosas institui(cid:231)o(cid:152)es, organismos e empresas iniciaram ja· a pra·tica de emitir as folhas de vencimentos simultaneamente em euros e na sua moeda nacional, a fim de que os seus trabalhadores se habituem, gradualmente, a uma moeda que ira· alterar os costumes dos europeus. Este tipo de medidas, juntamente com outras, como o pagamento de taxas municipais em euros, contribuira· para que todos os cidada(cid:152)os compreendam mais facilmente o euro. Pode a Comissa(cid:152)o informar se ira· exercer a sua influe(cid:136)ncia para que pra·ticas como a descrita se va(cid:152)o divulgando, por forma a favorecer, desde ja·, entre os cidada(cid:152)os europeus, a pra·tica pre·via da conversa(cid:152)o do euro como forma de sensibiliza(cid:231)a(cid:152)o para uma nova realidade moneta·ria que ira· unir muito mais todos os cidada(cid:152)os de Unia(cid:152)o Europeia? Resposta de Y. T de Silguy em nome da Comissa(cid:152)o (15 de Janeiro de 1998) A Comissa(cid:152)o partilha plenamente da opinia(cid:152)o expressa pelo Senhor Deputado e congratula-se com o empenhamento dos parceiros, pu·blicos e privados, no sentido de assegurar que a introdu(cid:231)a(cid:152)o do euro se processe da forma mais harmoniosa poss(cid:14)·vel. Numa Comunica(cid:231)a(cid:152)o recente, intitulada, «Aspectos pra·ticos da introdu(cid:231)a(cid:152)o do euro» (1), a Comissa(cid:152)o indica de que forma sa(cid:152)o tratados os desafios de comunica(cid:231)a(cid:152)o colocados pelo euro. A Comissa(cid:152)o constituiu diversos grupos de trabalho de natureza consultiva, compostos por especialistas, para examinar aspectos espec(cid:14)·ficos dos desafios no plano da comunica(cid:231)a(cid:152)o. A seguir a‘ apresenta(cid:231)a(cid:152)o dos relato·rios destes grupos, que esta· prevista para breve, a Comissa(cid:152)o tirara· rapidamente as concluso(cid:152)es pol(cid:14)·ticas adequadas. Um primeiro grupo esta· a apreciar as implica(cid:231)o(cid:152)es te·cnicas e de custo da dupla afixa(cid:231)a(cid:152)o, isto e·, a afixa(cid:231)a(cid:152)o de pre(cid:231)os e/ou valores em moeda nacional e em euros. Um segundo grupo esta· a examinar formas de ajudar os cidada(cid:152)os a compreender pre(cid:231)os e valores expressos em euros. A Comissa(cid:152)o considera que as administra(cid:231)o(cid:152)es pu·blicas te(cid:136)m um papel fundamental a desempenhar no processo de passagem para o euro, tendo solicitado a‘s autoridades nacionais a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de planos de transi(cid:231)a(cid:152)o ate· ao final de 1997. Quase todos os Estados-membros procederam ja· a‘ apresenta(cid:231)a(cid:152)o desses planos, os quais preve(cid:136)em, na maior parte dos casos, a apresenta(cid:231)a(cid:152)o de declara(cid:231)o(cid:152)es fiscais em euros durante o per(cid:14)·odo de transi(cid:231)a(cid:152)o. Os aspectos concretos da transi(cid:231)a(cid:152)o a n(cid:14)·vel das administra(cid:231)o(cid:152)es pu·blicas e· da compete(cid:136)ncia das autoridades nacionais. A Comissa(cid:152)o dara· proximamente informa(cid:231)o(cid:152)es acerca dos planos de transi(cid:231)a(cid:152)o de todos os Estados-membros. (1) COM (97) 491 final


eurovoc_concepts:
European social policy
freedom of movement
social security
supplementary pension

text: C 73/114 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito al «Libro verde sui regimi pensionistici integrativi nel mercato unico» (98/C 73/28) La Commissione europea, in data 21 aprile 1997, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito al libro verde di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Byrne e del correlatore van Dijk, in data 3 dicembre 1997. Il Comitato economico e sociale ha adottato l’11 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 92 voti favorevoli e 2 contrari, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. La Commissione ha pubblicato il Libro verde in oggetto per richiamare l’attenzione sui significativi mutamenti demografici in atto nell’Unione europea e sugli effetti di tali mutamenti sui regimi pensionistici pubblici. 1. 2. Negli ultimi decenni, la riduzione del tasso di natalità ha proceduto parallelamente all’aumento della speranza di vita. Di conseguenza, si calcola che se attualmente per ciascun pensionato vi sono quattro persone in età lavorativa che versano contributi, nel 2040 ve ne saranno solo due. Se non si adotteranno misure correttive, 1. 3. le implicazioni finanziarie di tali mutamenti demografici per i regimi pensionistici pubblici potrebbero essere considerevoli. Ad esempio, nel periodo compreso tra il 1995 e il 2030, la media ponderata del rapporto spesa pensionistica/PIL negli 11 Stati membri per i quali sono disponibili proiezioni aumenterà di 3-4 punti percentuali. 1. 4. In effetti l’88 % di tutte le pensioni corrisposte nell’Unione europea è costituito da pensioni pubbliche basate sul principio di ripartizione e i cambiamenti demografici sono fattori che incidono notevolmente sui regimi a ripartizione. 1. 5. Neanche la cifra dell’88 % è del tutto indicativa, poiché si tratta della media comunitaria, mentre la situazione nei singoli Stati membri differisce notevol- mente. Ad esempio, dalla Tabella II del Libro verde si puo` evincere che se le attività dei fondi pensione rappresentano il 20 % del PIL dell’Unione europea, a fronte del 59 % e del 45 % per Stati Uniti e Giappone, nondimeno, due Stati membri dell’Unione europea, Paesi Bassi e Regno Unito, figurano in cima alla graduatoria con circa l’80 %, mentre in molti altri il rapporto tra attività dei fondi pensione e PIL è espresso con un’unica cifra. 1. 6. Le differenze di approccio tra Stati membri si evincono chiaramente dalle Tabelle 1 e 2 allegate alla presente relazione. Nella Tabella 1 figura il rapporto tra pensioni obbligatorie o pubbliche e retribuzioni (1 volta e 1/2 le retribuzioni nazionali medie), e si puo` notare che Irlanda, Paesi Bassi e Regno Unito si trovano in fondo alla graduatoria, la quale parte da un valore minimo del 31 %, mentre Portogallo, Spagna, Italia e Grecia superano il 70 %. Nella Tabella 2 vengono incluse anche le pensioni integrative, per cui, nonostante continuino a notarsi delle differenze, i valori sono molto più ravvicinati. Il pagamento di pensioni adeguate a quanti 1. 7. hanno concluso la loro vita lavorativa è alla base della struttura sociale dell’Unione europea. Dato che i cambiamenti demografici prospettati mettono a repenta- glio tali pensioni, il Comitato accoglie con favore l’iniziativa della Commissione di affrontare la questione. La risoluzione di tale problema avverrà in maniera graduale, ma è tanto più probabile che un’azione correttiva abbia successo quanto più tempestivamente essa verrà avviata. 1. 8. In sintesi, il Comitato nota che in pratica i regimi pensionistici funzionano in modo diverso da uno Stato membro all’altro, e che la Commissione non intende imporre agli Stati membri una linea di condotta da seguire in maniera puntuale. 2. Possibilità d’intervento Dall’introduzione al Libro verde della Commis- 2. 1. sione il Comitato rileva che: a) gli attuali regimi di sicurezza sociale degli Stati membri (primo pilastro) continueranno a costituire il grosso delle pensioni erogate; b) i regimi del secondo (regimi pensionistici professio- nali) e terzo pilastro (piani pensione personali basati principalmente su sistemi di assicurazioni vita) esaminati nel documento non sono una panacea per far fronte a tutte le difficoltà generate dall’evolu- zione demografica; 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/115 c) nel rispetto del principio di sussidiarietà, spetta agli Stati membri decidere il ruolo che desiderano sia svolto da ciascuno dei tre pilastri nell’erogazione di prestazioni pensionistiche. 2. 2. Il Comitato concorda con l’analisi della Commis- sione esposta al punto 2. 1, e dichiara che il Comitato si preoccupa soprattutto che vengano adottate misure appropriate per tutelare le aspettative dei cittadini europei di beneficiare in futuro di pensioni adeguate. Il Comitato intende sottolineare che la sostenibilità dei regimi pensionistici, sia privati che pubblici, non dipende solamente da fattori demografici ma anche dal contesto economico, sociale e giuridico: per esempio l’alto livello di disoccupazione ha riflessi negativi. 2. 3. Data l’importanza dei regimi del primo pilastro, gli Stati membri dovrebbero cercare dei modi per migliorarne la sostenibilità. Il Comitato constata che a tal fine alcuni Stati membri hanno già iniziato a modificare i propri sistemi, ed è importante che tale processo continui. 2. 4. I regimi pensionistici integrativi stanno tuttavia acquisendo un’importanza crescente, e il Comitato concorda sulla necessità, innanzitutto, di creare un contesto giuridico che ne garantisca il funzionamento efficiente. l’esistenza di pro e contro dei regimi pensionistici a capitalizzazione e non. Andrebbe inoltre notato che qualsiasi passaggio, ancorché graduale, dalle pensioni basate sul principio di ripartizione ai regimi del secondo e terzo pilastro renderà necessario destinare maggiori risorse alle pensioni, in quanto si dovrà adempiere agli obblighi relativi al primo pilastro, mentre prende il via il versamento di contributi ai futuri regimi a capitalizzazione. Bisognerebbe quindi premurarsi di garantire che ogni iniziativa del secondo e del terzo pilastro possa essere sostenuta senza pregiudicare gli obblighi esistenti nel quadro del primo pilastro. 3. Capitolo II: Pensioni e mercati dei capitali nell’UE Il Libro verde sottolinea le differenze significative 3. 1. tra gli Stati membri nella struttura degli esistenti investimenti, in termini di percentuale degli investimenti in azioni rispetto a quelli in obbligazioni (cfr. Tabella 3). Segnala che i dati indicano rendimenti più elevati per le azioni, ma dubita che da cio` derivino conclusioni definitive. Puntualizza ad ogni modo che incrementi relativamente esigui dei tassi di rendimento reali annui possono dar luogo a drastiche riduzioni dei costi delle pensioni a lungo termine. 2. 5. Di solito i regimi pensionistici configurano secondo due modalità principali: integrativi si Vi è altresı` una disparità considerevole nella 3. 1. 1. percentuale di attività estere detenuta dai regimi previ- denziali (cfr. Tabella 4). a) regimi pensionistici professionali, in genere finanziati tramite accantonamenti contabili dell’impresa o investimenti esterni in attività separate detenute da regimi di assicurazione vita collettiva o da fondi pensione, e b) sistemi di assicurazione individuale. Il grado di ricorso ai regimi del secondo e del 2. 6. terzo pilastro è una questione che compete a ciascuno Stato membro, per cui il resto del Libro verde si concentra sul modo in cui il mercato unico puo` aumenta- re l’efficienza di tali regimi. 2. 7. Il Comitato richiama l’attenzione della Commis- sione sull’esistenza dei sistemi a ripartizione, che devono essere continuati per alimentare le pensioni dei beneficia- ri esistenti. In proposito il Comitato giudica opportuno prevedere una transizione assai graduale verso sistemi maggiormente imperniati su sistemi di capitalizzazione nei casi in cui questi ultimi vengano ad avere un ruolo complementare a quello dei regimi a ripartizione. È peraltro opportuno riconoscere la complementarità di questi due sistemi. 2. 8. Nel richiamare l’attenzione sul possibile ricorso a regimi pensionistici integrativi, la Commissione rileva 3. 1. 2. Il Libro verde si chiede inoltre se sia possibile accrescere il rendimento senza assumere rischi eccessivi e se i mercati di capitali dell’Unione europea possano assorbire l’aumento potenzialmente elevato degli investi- menti. Il Comitato apprezza l’analisi esauriente condot- 3. 2. ta nel Libro verde e fa le seguenti considerazioni. 3. 2. 1. Nel lungo periodo, le passività dei fondi pensio- ni crescono in termini reali a causa dell’incremento reale a lungo termine delle retribuzioni, il quale, a sua volta, determina l’aumento del tenore di vita. L’esperienza insegna che gli investimenti in attività reali (azioni e beni immobili) sono quindi in grado di compensare le passività dei fondi pensione in maniera più adeguata di un titolo a interesse fisso. 3. 2. 2. L’esperienza acquisita in passato nell’arco di periodi molto prolungati (cfr. ad esempio la Tabella VI allegata al Libro verde) mostra chiaramente che le azioni possono generare considerevoli rendimenti reali. Dato che gli investimenti dei fondi pensione sono a lunga scadenza, le fluttuazioni del mercato a breve termine C 73/116 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 hanno poca importanza. Tuttavia, come dimostra il Libro verde, un aumento del tasso di rendimento annuo, ad esempio, di 2-3 punti percentuali in un certo lasso di tempo puo` avere effetti molto tangibili su prestazioni e/o costi. pensione adeguate al mercato unico. L’approccio deli- neato al punto 36 del documento della Commissione sembra costituire un’adeguata base regolamentare, salvo ulteriori perfezionamenti che la Commissione deve proporre e su cui il Comitato vorrebbe essere consultato. 3. 2. 3. Si sono sviluppate tecniche attuariali che con- sentono a un fondo pensione di valutare il proprio paniere di attività rispetto alle passività e quindi di minimizzare i rischi, adeguando gli investimenti all’età media degli affiliati. Ad esempio, se gli aderenti sono anziani, un gestore prudente che tenga conto delle indicazioni attuariali deterrà probabilmente una quota di obbligazioni superiore a quanto sarebbe opportuno per un fondo con contribuenti prevalentemente giovani. Un altro mezzo per minimizzare i rischi è quello di in diverse diversificare gli categorie di attività, alcune delle quali correlate negativa- mente. investimenti ripartendoli I mercati azionari consentono di ripartire gli 3. 2. 3. 1. investimenti in molti settori industriali che in un dato momento daranno probabilmente risultati diversi. Il rischio specifico comportato da ciascuna azione viene gestito imponendo un limite massimo di investimento su ogni singolo titolo. 3. 2. 4. Per quanto riguarda la capacità dei mercati UE di capitali di assorbire la crescita relativamente consistente dei fondi, andrebbe notato in primo luogo che tali fondi si renderebbero disponibili solo dopo un lungo periodo di tempo. Sembra quindi probabile che i mercati di capitali possano svilupparsi, e lo facciano, in modo da assorbire i fondi disponibili, come è avvenuto ad esempio negli Stati Uniti. Più difficile da valutare sono le possibili ricadute positive di tale nuova forma di investimento per le economie UE. 3. 2. 5. Le restrizioni non prudenziali che impongono limiti arbitrari non giustificati, ad esempio, su investi- menti azionari o esteri, possono accrescere il rischio di risultati inferiori alle aspettative. Parimenti, il Comitato concorda sul fatto che non spetta alla Commissione caldeggiare una particolare strategia di investimenti per i fondi pensione. Questo è il compito dei gestori degli investimenti che devono operare sotto un adeguato controllo. In sintesi, il Comitato ritiene che, nella misura 3. 2. 6. in cui siano in atto adeguati controlli prudenziali, tra i quali la vigilanza su coloro che gestiscono gli investimen- ti, sia possibile accrescere il rendimento senza assumere rischi eccessivi, e che probabilmente i mercati UE di capitali si svilupperanno in misura sufficiente per assorbire qualsiasi fondo d’investimento supplementare. 4. Capitolo III: Disposizioni prudenziali adeguate al mercato unico Il capitolo esamina quali potrebbero essere le 4. 1. disposizioni prudenziali per gli investimenti dei fondi Il Comitato sostiene gli obiettivi programmatici 4. 2. di cui al punto 40 del documento della Commissione, ovvero: a) eliminare gli ostacoli al completamento del mercato unico nei servizi di investimento, e b) consentire ai fondi pensione di investire le loro attività, attenendosi unicamente al principio del «buon padre di famiglia». 4. 3. Il Comitato concorda con la Commissione sul- l’improbabilità che cio` determini drastici mutamenti a breve termine nella struttura degli investimenti. I gestori dei fondi pensione tendono ad essere conservatori ed è molto probabile che si adegueranno con gradualità alle nuove libertà di investimento. L’introduzione dell’Euro faciliterà gli investimenti incrociati tra gli Stati membri partecipanti, in quanto verranno meno le considerazioni sulla congruenza delle valute. 4. 4. Il Comitato sottoscrive pienamente l’opinione secondo cui i fondi pensione devono essere soggetti a una vigilanza prudenziale adeguata. In tale contesto, sarebbe fondamentale garantire che la vigilanza espleti in particolare la funzione di limitare i rischi. Nondimeno, la Commissione solleva un problema molto importante quando chiede se debbano esservi disposizioni comuni per i fondi pensione e per le compagnie di assicurazione. 4. 4. 1. Il Comitato intende tuttavia sottolineare che tra le disposizioni prudenziali andrebbero previste una valutazione delle passività eseguita con regole attuariali corrette, nonché una stretta relazione fra il rendimento delle attività e l’entità degli impegni. Il Comitato intende inoltre evidenziare la necessità di coinvolgere gli affiliati nella gestione del fondo pensione e di garantire che i gestori siano obbligati a fornire loro informazioni e consulenza. Il Comitato sottolinea che esiste una differenza 4. 5. sostanziale tra compagnie di assicurazione e fondi pensione, in quanto le prime vendono i propri servizi, al contrario di quanto succede nella maggior parte degli Stati membri per i fondi pensione. Inoltre, le compagnie di assicurazione del ramo vita sono soggette a norme di vigilanza applicabili alla totalità dei prodotti di ogni compagnia, che include una gamma di prodotti relativi alla protezione e all’investimento. Tuttavia, gli obiettivi investimenti delle risorse dei fondi alla base degli pensione e le politiche di investimento adottate dalle 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/117 assicurazioni del ramo vita rispetto agli impegni da esse assunti con i contratti di natura pensionistica dovrebbero in gran parte coincidere. c) la possibilità per i lavoratori temporaneamente distaccati dal datore di lavoro in un altro Stato membro di continuare a versare contributi al proprio sistema integrativo. 4. 6. A causa delle caratteristiche specifiche degli investimenti dei fondi pensione, il Comitato raccomanda pertanto di applicarvi disposizioni diverse; inoltre, nella misura in cui le compagnie di assicurazione offrono prodotti dalle prestazioni raffrontabili a quelle dei fondi pensione, potrà essere necessario modificare la direttiva di assicurazione vita, in modo che le compagnie di assicurazione non vengano danneggiate da distorsioni di concorrenza in relazione ai prodotti pensionistici. Le norme applicate agli investimenti connessi alle pensioni dovrebbero cercare, senza abbassare il livello di protezio- ne, nei limiti del possibile, di assicurare che i fondi pensione, compresi quelli gestiti da assicurazioni del ramo vita, operino secondo regole simili, ovvero a parità di condizioni. 4. 7. Il Comitato ritiene che, nel quadro della realizza- zione del mercato unico, sia necessario stabilire la libertà di gestione dei fondi. Con i moderni sistemi di comunicazione, cio` che conta non è tanto la vicinanza al mercato, quanto piuttosto la competenza e l’oculatez- za di chi gestisce i fondi. il Comitato 4. 8. Quanto alle prospettive future, reputa che in questo caso sarebbe opportuno adottare una direttiva quadro contenente principi fondamentali in linea con le osservazioni del punto 47 (Opzione 3). 5. Capitolo IV: facilitare la libera circolazione dei lavoratori 5. 1. In questo capitolo la Commissione esamina gli ostacoli che attualmente impediscono la libera circolazione dei lavoratori. Osserva che la legislazione comunitaria ha già eliminato gli ostacoli alla mobilità transfrontaliera in relazione alle pensioni obbligatorie, ma che essa non prevede norme inerenti ai regimi pensionistici integrativi. Nel novembre 1996 il Gruppo ad alto livello istituito dalla Commissione per esaminare la questione ha raccomandato che, nella fase iniziale, l’attività normati- va comunitaria si concentri solo su tre aspetti del problema: a) il mantenimento dei diritti pensionistici acquisiti per gli affiliati che si trasferiscono in un altro Stato membro; Il Comitato accoglie con favore la recente iniziativa della Commissione di adottare una proposta di direttiva su tali aspetti, e sta elaborando un parere al riguardo. 5. 2. Restano tuttavia dei problemi individuati dalla Commissione e non affrontati dal Gruppo ad alto livello, tra cui: a) le condizioni da soddisfare per acquisire i diritti pensionistici, in particolare i lunghi periodi contribu- tivi necessari in certi Stati membri; b) le difficoltà connesse alla trasferibilità da uno Stato membro all’altro dei diritti pensionistici acquisiti; c) le difficoltà fiscali connesse all’acquisizione di diritti pensionistici in più di uno Stato membro (l’imposizio- ne fiscale viene esaminata anche nel Capitolo V); d) il caso di un lavoratore, diverso dal lavoratore distaccato, che si trasferisca temporaneamente in un altro Stato membro. 5. 3. Il Comitato concorda sul fatto che i problemi di cui al punto 5. 2 rappresentano ostacoli importanti alla libera circolazione dei lavoratori e sono in contraddizio- ne con la nozione di mercato unico. In particolare, se si ammette che le pensioni sono una forma di pagamento differito di quanto guadagnato durante gli anni lavorati- vi, appare illogica l’imposizione di lunghi periodi contri- butivi, ad esempio fino a 10 anni, prima che si possano acquisire i diritti pensionistici. 5. 3. 1. Al momento di cambiare regime pensionistico, gli affiliati devono disporre di informazioni complete in merito all’opzione del trasferimento dei diritti attraverso trasferimenti di capitali qualora cio` sia compatibile con i sistemi di finanziamento del regime interessato. Il Comitato ritiene inoltre che qualunque proposta di direttiva concernente il coordinamento dei regimi pen- sionistici debba tener conto di meccanismi di protezione del potere d’acquisto delle pensioni mantenute. b) la semplificazione del pagamento transfrontaliero in altri Stati membri delle prestazioni spettanti in virtù di regimi di pensione integrativa; 5. 3. 2. Il Comitato ritiene che i lavoratori temporanea- mente distaccati dai propri datori di lavoro in un altro Stato membro per lavorare nella stessa società o in una sua affiliata debbano poter mantenere l’adesione al C 73/118 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 regime pensionistico originario, ma ritiene che non sarebbe ragionevole imporre ad un datore di lavoro di mantenere l’affiliazione per i lavoratori che si licenzino per lavorare in un altro Stato membro in un impiego non avente nessuna relazione con il precedente. 5. 4. Nel parere del 15 maggio 1992 sui regimi di sicurezza sociale integrativi (relatrice: Maddocks), il Comitato esortava la Commissione a studiare la possibi- lità di concepire dimensioni e norme d’un sistema pensionistico integrativo europeo modello, che le società «europee» potrebbero adottare per coprire i dipendenti in tutti gli Stati membri. Il Comitato ribadisce ora tale esortazione. 5. 5. Il Gruppo ad alto livello ha proposto di istituire un Forum comunitario sulle pensioni per affrontare i problemi, relativi a questo ambito, che ostacolano la libera circolazione delle persone. Il Comitato nutre ancora riserve di fronte a tale proposta, anzitutto perché esiste già un Comitato consultivo per i lavoratori migranti che tratta i problemi legati alla previdenza sociale nel quadro della libera circolazione dei lavoratori, ed in secondo luogo perché è possibile affrontare le proposte attraverso il dialogo sociale, sicuramente se ci si basa sul presupposto che le pensioni integrative siano, in pratica, retribuzioni differite. Il Comitato suggerisce di costituire, all’interno del Comitato consultivo per i lavoratori migranti, uno speciale gruppo di lavoro inteso a proporre quanto prima delle possibili soluzioni ai problemi effettivamente connessi con le pensioni integra- tive. 6. Capitolo V: Rilevanza dell’imposizione fiscale sulle pensioni integrative 6. 1. Nel capitolo in oggetto il Libro verde analizza la rilevanza dell’imposizione fiscale nell’erogazione delle pensioni. La maggior parte degli Stati membri accorda ai regimi pensionistici agevolazioni fiscali sul capitale accumulato; tali agevolazioni sono controbilanciate dall’imposizione sulle prestazioni effettive erogate alla fine ai beneficiari. Tuttavia, 6. 1. 1. le norme fiscali vigenti possono ostacolare la libertà di movimento dei lavoratori. Il Libro verde chiede un’opinione su come si possa migliorare la situazione nel modo più soddisfacente e, in particolare, se la legislazione comunitaria sia adeguata e applicabile. Il Comitato sostiene il principio generale secondo 6. 2. cui i fondi pensione, accumulandosi, rappresentano un beneficio differito per i partecipanti al sistema. Analogamente l’imposizione fiscale andrebbe quindi differita al momento in cui gli affiliati percepiranno le prestazioni. 6. 2. 1. Pur rispettando pienamente il principio di sussidiarietà, il Comitato ritiene che la mobilità dei lavoratori verrebbe incoraggiata se si potesse sviluppare una serie di norme comuni per il riconoscimento dei regimi stabiliti in uno Stato membro da parte di tutti gli altri. Tali norme andrebbero poi sottoposte al Consiglio per approvazione. 6. 3. In genere gli Stati membri concedono sgravi fiscali ai regimi pensionistici, poiché prevedono che percepiranno le imposte sulle prestazioni poi erogate. È importante che le norme comuni non distorcano tale principio in misura significativa: nel prossimo secolo i pensionati rappresenteranno una percentuale decisa- mente superiore della popolazione totale e diverrà sempre più difficile finanziare la spesa pubblica in mancanza di un’imposizione sul reddito dei pensionati. 6. 4. Per affrontare in maniera specifica il problema della mobilità dei lavoratori, le norme comuni potrebbe- ro quindi presentare le seguenti caratteristiche: a) gli sgravi fiscali sui contributi a un regime pensionisti- co estero andrebbero concessi analogamente a quan- to avviene per un regime nazionale. Tale concessione dovrebbe essere disponibile solo per un periodo limitato onde facilitare i trasferimenti per lavoro di breve durata (lavoratori distaccati): (non è infrequen- te che gli impiegati di una multinazionale lavorino per periodi successivi di 3-5 anni in vari paesi diversi; alla fine essi intendono pero` rientrare nel paese d’origine). Se tali lavoratori sono costretti a cambiare regime pensionistico ogniqualvolta si trasferiscono, si determinano problemi e ingiustizie considerevoli. il b) In caso di trasferimento permanente in uno Stato membro, lavoratore avrebbe la possibilità di conservare le prestazioni maturate col precedente regime ovvero, qualora siano disponibili i fondi, di trasferirle in un regime approvato nel nuovo paese di residenza. È inoltre importante che il lavoratore abbia accesso ad informazione e assistenza adeguate. c) Le pensioni erogate verrebbero tassate nel paese di residenza, per quanto cio` possa causare qualche problema agli Stati membri il cui minor gettito fiscale non sia compensato dai movimenti dei pensionati. 6. 5. Concordare un approccio su scala comunitaria per eliminare tali ostacoli sarebbe positivo, se pero` si vogliono compiere dei progressi, è probabilmente più 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/119 realistico fare affidamento sulle convenzioni bilaterali o multilaterali. Cio` potrebbe essere più semplice se la Commissione elaborasse una serie di norme tributarie modello inerenti ai regimi pensionistici. 7. Conclusioni 7. 1. Il Comitato accoglie con favore il Libro verde e ribadisce la necessità di agire in maniera tempestiva per assicurare norme pensionistiche adeguate a chi andrà in pensione nel prossimo secolo. 7. 2. Concorda sul fatto che in futuro le pensioni integrative rivestiranno un ruolo importante nell’ambito dei regimi pensionistici. 7. 3. Il Comitato riconosce che i diversi approcci adottati tradizionalmente negli Stati membri hanno ostacolato e continueranno ad ostacolare lo sviluppo Bruxelles, 11 dicembre 1997. delle pensioni integrative. È chiaro che non solo il ricorso ai regimi integrativi differisce notevolmente, ma anche che nei paesi in cui tali regimi sono consolidati esiste una politica di investimenti più liberale sia per le azioni e gli strumenti finanziari derivati, sia per gli investimenti esteri. D’altra parte, nei paesi in cui le pensioni integrative sono state appena introdotte gli investimenti in obbliga- zioni sono invece molto più ingenti di quelli in azioni e in attività estere. 7. 4. Pur non essendo strettamente pertinente alla questione specifica delle pensioni, è probabile che l’aumento dei fondi di investimento disponibili determi- nerà ulteriori effetti economici positivi negli Stati membri dell’Unione europea. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS TABELLA 1 Rapporto pensioni statali obbligatorie/retribuzioni (1 ` · retribuzioni nazionali medie) Fonte: Sedgwick Noble Lowndes. C 73/120 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 TABELLA 2 Rapporto pensioni obbligatorie e volontarie/retribuzioni (1 ` · retribuzioni nazionali medie) Fonte: Sedgwick Noble Lowndes. TABELLA 3 Azioni detenute dai fondi pensione in % (fine 1995) UK IRL B S DK 77,60 58,42 39,50 27,59 26,93 NL (*) 26,00 L F A D P FI I GR E 21,20 13,58 12,95 10,16 9,42 9,20 7,71 7,70 5,00 Fonte: EFRP. (*) I Paesi Bassi sono l’unico paese con un regime pensionistico a capitalizzazione per gli impiegati pubblici. Cio` influisce in modo consistente sulle cifre indicate, in quanto il sistema pensionistico statale è fortemente legato agli investimenti interni ad interesse fisso. 9. 3. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 73/121 TABELLA 4 Attività estere in % delle attività totali (fine 1995) IRL 38,92 B 37,30 UK 26,79 NL (*) 23,00 A L S DK D P F E GR 21,93 18,00 10,48 7,98 5,70 5,62 4,44 3,00 2,82 Fonte: EFRP. (*) I Paesi Bassi sono l’unico paese con un regime pensionistico a capitalizzazione per gli impiegati pubblici. Cio` influisce in modo consistente sulle cifre indicate, in quanto il sistema pensionistico statale è fortemente legato agli investimenti interni ad interesse fisso