title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3936/97 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Igiene alimentare

eurovoc_concepts:
animal disease
food hygiene
food inspection
food standard
health policy
public health

text: C 187/96 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 16. 6. 98 (98/C 187/144) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3934/97 di Reimer Bo¤ge (PPE) alla Commissione (4 dicembre 1997) Oggetto: ESB › Ripartizione degli Stati membri in zone a rischio Puo‘ comunicare la Commissione in che modo, a suo parere, gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea vanno ripartiti, sulla base dei criteri OIE, in regioni esenti da ESB, regioni a basso livello di rischio e regioni ad alto rischio ESB? Quali sono, secondo la Commissione, le carenze esistenti negli Stati membri che, sulla base delle norme OIE, sono definiti come regioni a basso rischio e quindi non possono essere considerati dalla Commissione quali zone a rischio zero? Risposta data dal signor Fischler in nome della Commissione (19 gennaio 1998) Il capitolo 3. 2. 13 del codice dell(cid:146)Ufficio internazionale delle epizoozie, trattando il tema della encefalopatia spongiforme dei bovini (BSE), fa riferimento a tre categorie di paesi: quelli esenti, quelli a incidenza elevata e quelli a incidenza bassa. Esso non classifica i paesi sulla base del rischio. L(cid:146)incidenza della BSE in un paese non e‘ sinonimo di rischio della malattia stessa. Tale incidenza viene determinata dall(cid:146)accuratezza con la quale si individua e si denuncia la malattia, mentre il rischio di infezione o di trasmissione e‘ in rapporto con le misure per prevenire o eliminare l(cid:146)infezione stessa. Di conseguenza, un paese in cui le misure per prevenire l(cid:146)impiego di mangimi infetti sono inadeguate e la sorveglianza inefficace puo‘ non avere denunciato alcun caso della malattia, ma presentare un rischio maggiore di un altro paese nel quale sono stati denunciati alcuni casi, ma in cui sono state prese misure efficaci per affrontarli. Nel suo parere del 21 ottobre 1996 il comitato veterinario scientifico ha affermato che in Stati membri diversi dal Regno Unito il rischio di BSE e‘ molto inferiore, ma non inesistente. Tutti gli Stati membri possono cercare di dimostrare alla Commissione che la loro situazione nei confronti dei rischi di BSE e‘ particolarmente favorevole. Molti di essi lo hanno gia‘ fatto e la loro documentazione e‘ stata esaminata dal comitato scientifico competente. La Commissione non puo‘ prendere posizione sulla situazione in un singolo Stato membro prima di disporre di un parere scientifico. Come primo passo, il comitato direttivo scientifico sta attualmente preparando un elenco armonizzato di criteri, alla luce dei quali sara‘ valutata tutta la documentazione presentata. (98/C 187/145) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3936/97 di Anita Pollack (PSE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Igiene alimentare Ora che, a seguito delle pressioni esercitate dal Parlamento dopo la crisi dell(cid:146)ESB, la Commissione ha proceduto alla riorganizzazione delle competenze in materia di sicurezza alimentare, concorda essa sul fatto che e‘ arrivato il momento di presentare la proposta di direttiva quadro sull(cid:146)igiene alimentare, attesa da lungo tempo? Quando esattamente intende presentarla? Risposta data dal Sig. Bangemann a nome della Commissione (27 gennaio 1998) La Commissione richiama l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare sulla direttiva 94/43/CEE del Consiglio, del 14 giugno 1993, sull(cid:146)igiene dei prodotti alimentari (1), la quale, in virtu‘ dell(cid:146)articolo 1, paragrafo 1, «stabilisce le norme generali d(cid:146)igiene alimentare»


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3937/97 dell'on. Gordon ADAM alla Commissione. Restrizioni in materia di trasferimento di giocatori imposte dall'Associazione britannica di hockey su ghiaccio e dalla Federazione internazionale di hockey su ghiaccio

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/97 Ai sensi dell(cid:146)articolo 1, paragrafo 2, la Commissione esamina possibilita‘ e metodi per realizzare una maggiore coerenza tra la detta direttiva e le norme specifiche applicabili a determinate categorie di prodotti alimentari. I risultati di questo lavoro sono attesi nel corso del 1988. (1) GU L 175 del 19. 7. 1993. (98/C 187/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3937/97 di Gordon Adam (PSE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Restrizioni in materia di trasferimento di giocatori imposte dall(cid:146)Associazione britannica di hockey su ghiaccio e dalla Federazione internazionale di hockey su ghiaccio L(cid:146)Associaizone britannica di hockey su ghiaccio, che e‘ l(cid:146)organo che dirige tale sport nel Regno Unito sotto l(cid:146)autorita‘ della Federazione internazionale di hockey su ghiaccio di cui fa parte, impone svariate tasse per la registrazione di giocatori di associazioni di hockey su ghiaccio diverse da quelle che comprendono il Regno Unito, tasse che si aggiungono a quelle normalmente riscosse per la registrazione dei giocatori britannici. La tassa di registrazione dei giocatori di altri Stati membri dell(cid:146)Unione europea viene maggiorata a seconda del paese nel quale essi erano inizialmente iscritti. L(cid:146)Associazione britannica riscuote inoltre una tassa per la Carta di trasferimento internazionale, che varia in funzione della tassa riscossa dal paese di origine del giocatore. Queste tasse sono conformi al trattato di Roma, visto che impediscono a giovani di altri Stati membri dell(cid:146)Unione europea di praticare, a titolo professionale o amatoriale, l(cid:146)hockey su ghiaccio nel Regno Unito? La sentenza Bosman ha implicazioni per altri sport diversi dal football, in particolare l(cid:146)hockey su ghiaccio? (98/C 187/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3950/97 di Gordon Adam (PSE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Restrizioni sul trasferimento dei giocatori imposte dalla Lega britannica di hockey su ghiaccio S. r. l (B. I. H. A) e dalla Federazione internazionale di hockey su ghiaccio (I. H. F. ) La Lega britannica di hockey su ghiaccio S. r. l. , organo direttivo di tale sport nel Regno Unito, sotto l(cid:146)autorita‘ della Federazione internazionale di hockey su ghiaccio di cui e‘ membro, impone svariati contributi per il tesseramento dei giocatori provenienti da associazioni di hockey su ghiaccio al di fuori del Regno Unito, che si aggiungono alle quote richieste per il tesseramento dei giocatori britannici. La quota da versare per i giocatori provenienti dagli altri paesi dell(cid:146)Unione Europea viene maggiorata in funzione del paese in cui sono stati tesserati per la prima volta. La B. I. H. A. ha inoltre richiesto l(cid:146)istituzione di una quota da versare per i cartellini dei trasferimenti internazionali (I. T. C. ), variabile a seconda dell(cid:146)imposta riscossa dal paese d(cid:146)origine del giocatore. Puo‘ la Commissione far sapere se il versamento di tali quote sia in linea con il Trattato di Roma, dal momento che impedisce ai giovani provenienti dagli altri paesi dell(cid:146)Unione Europea di praticare l(cid:146)hockey su ghiaccio nel Regno Unito sia a livello dilettantistico che professionistico? La sentenza Bosman comporta delle conseguenze per altri sport oltre che per il calcio, e in particolare per l(cid:146)hockey su ghiaccio?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3943/97 del Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM a la Comisión. "Pirateo" de títulos universitarios

eurovoc_concepts:
diploma
education policy
educational institution
educational system
equivalence of diplomas
mutual recognition principle
recognition of diplomas
school legislation
university

text: C 187/98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 98 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-3937/97 y E-3950/97 dada por el Sr. Flynn en nombre de la Comisio·n (30 de enero de 1998) De acuerdo con la informacio·n suministrada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a, la Comisio·n considera que las tasas especiales impuestas sobre jugadores de hockey sobre hielo que no son miembros de la Federacio·n Brita·nica al ser e·stos contratados, suponen una discriminacio·n contraria al Tratado CE. Si estos jugadores desearan practicar el hockey sobre hielo como actividad profesional, la tasa de transferencia y la de inscripcio·n constituir(cid:14)·an una restriccio·n a la libre circulacio·n de trabajadores y ser(cid:14)·an una contravencio·n directa al art(cid:14)·culo 48 del Tratado CE, de acuerdo con la sentencia Bosman. Adema·s, si un familiar de un trabajador europeo o un ciudadano europeo residentes en el Reino Unido practican el hockey sobre hielo como actividad no profesional, la tasa de los jugadores no brita·nicos puede ser una discriminacio·n contra los ciudadanos europeos y constituir una contravencio·n del Tratado CE. Por u·ltimo, la Comisio·n quiere confirmar que la sentencia Bosman no so·lo se refiere al fu·tbol profesional, sino a cualquier actividad deportiva profesional o semiprofesional. (98/C 187/148) PREGUNTA ESCRITA E-3943/97 de Marjo Matikainen-Kallstro¤m (PPE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: «Pirateo» de t(cid:14)·tulos universitarios En Europa es cada vez mayor el nu·mero de los denominados «cursos universitarios pirata», que ofrecen titulacio·n acade·mica de infundado prestigio. Recientemente se ha hablado mucho de algunas universidades brita·nicas que, para remediar la falta de fondos, se han visto obligadas a atraer «estudiantes por correspondencia» de todos los rincones del mundo. La mayor(cid:14)·a de las universidades europeas esta compuesta por centros de ensen(cid:152)anza reconocidos y de elevado nivel, si bien una parte de e·stas no gozan de posicio·n oficial en los sistemas educativos de ningu·n pa(cid:14)·s. ¿De que· manera piensa intervenir la Comisio·n en relacio·n con las denominadas «universidades pirata» que operan en la Unio·n Europea, a fin de impedir que sus actividades interfieran en el objetivo del reconocimiento mutuo de las titulaciones en los Estados miembros de la Unio·n Europea? ¿Co·mo tiene previsto la Comisio·n evitar que las universidades de este tipo expidan diplomas y t(cid:14)·tulos sin ningu·n valor acade·mico, cuyo contenido es contradictorio con las legislaciones nacionales, por ejemplo, con la reglamentacio·n finlandesa relativa a los t(cid:14)·tulos? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (12 de febrero de 1998) El art(cid:14)·culo 126 del Tratado CE establece que la Comunidad contribuira· al desarrollo de una educacio·n de calidad fomentando la cooperacio·n entre los Estados miembros y, si fuere necesario, apoyando y completando la accio·n de e·stos en el pleno respeto de sus responsabilidades en cuanto a los contenidos de la ensen(cid:152)anza y a la organizacio·n del sistema educativo, as(cid:14)· como de su diversidad cultural y lingu¤(cid:14)·stica. De ello se desprende que la validacio·n de los t(cid:14)·tulos y de los centros de ensen(cid:152)anza de un Estado miembro es competencia de las autoridades nacionales. En principio, todos los Estados miembros disponen de los mecanismos necesarios para impedir la proliferacio·n de t(cid:14)·tulos no reconocidos oficialmente o de dudosa calidad. Todo ciudadano que desee conocer el estatuto de los centros situados en su propio Estado miembro o en los dema·s Estados miembros puede dirigirse a los centros nacionales de informacio·n sobre el reconocimiento acade·mico (NARIC), que forman una red comunitaria creada por iniciativa de la Comisio·n. Se remite a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a y a la Secretar(cid:14)·a general del Parlamento una lista en la que figuran la direccio·n y el tele·fono de dichos centros


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3974/97 af Anneli HULTHÉN til Kommissionen. Advarselssystem for farlige produkter

eurovoc_concepts:
administrative transparency
consumer goods
consumer protection
dangerous substance
exchange of information
product safety
withdrawal from the market

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 187/105 Medlemsstaterne har indfłrt tilsynsforanstaltninger, som er fastsat ved direktiv 96/23/EF om de kontrolforan- staltninger, der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om oph(cid:230)velse af direktiv 85/358/E(cid:216)F og 86/469/E(cid:216)F og beslutning 89/187/E(cid:216)F og 91/664/E(cid:216)F (1), samt indfłrt strenge sanktioner over for bedragere, hvilket p(cid:229) mellemlang sigt burde fłre til betydeligt f(cid:230)rre tilf(cid:230)lde af ulovlig anvendelse af disse forbudte stoffer. (1) EFT L 125 af 23. 5. 1996. (98/C 187/158) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3974/97 af Anneli Hulthe·n (PSE) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Advarselssystem for farlige produkter I EU findes et advarselssystem for farlige produkter › RAPEX. Desv(cid:230)rre er der ingen pligt til at indberette farlige produkter, der opdages p(cid:229) markedet › heller ikke navnet p(cid:229) varen/produktet. Finder Kommissionen, at dette er tilfredsstillende for forbrugerne? Hvad agter Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald at głre for at forbedre situationen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (27. januar 1998) F(cid:230)llesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger om farer i forbindelse med anvendelse af forbrugsgoder (RAPEX), der blev fastsat i R(cid:229)dets direktiv 83/189/E(cid:216)F, og som nu er integreret i direktiv 92/59/E(cid:216)F om produktsikkerhed i almindelighed (1), er et generelt og horisontalt virkende advarsels- og kontrolsystem, der skal hj(cid:230)lpe medlemsstaterne med at klare hastende situationer. Systemets hovedform(cid:229)l er, at de nationale myndigheder, der er ansvarlige for forbrugerbeskyttelse, underrettes, n(cid:229)r der er konstateret en alvorlig og umiddelbar risiko ved et forbrugsgode. Notifikationsmedlemsstaten oplyser om alle kendte produktspecifikationer, den p(cid:229)g(cid:230)ldende risiko og om de foranstaltninger, som man har vedtaget, s(cid:229)ledes at myndighederne i de łvrige lande umiddelbart kan tr(cid:230)ffe passende foranstaltninger. De foranstaltninger, der vedtages, og som der gives oplysning om gennem systemet, best(cid:229)r ofte i offentliggłrelse af advarsler eller andre forholdsregler, der skal sikre, at personer, der kan blive udsat for en risiko fra produktet, i god tid informeres om en s(cid:229)dan risiko. De foranstaltninger, som medlemsstaterne tr(cid:230)ffer eller vedtager i forhold til et farligt produkt, er adminstrative afgłrelser, som normalt ogs(cid:229) offentliggłres nationalt. Kommissionen er dog enig i, at en revision af systemet er p(cid:229)kr(cid:230)vet, s(cid:229)ledes at systemets effektivitet forbedres, og s(cid:229)ledes at systemet bliver mere gennemskueligt. Det er nogle af de elementer, der vil blive overvejet i forbindelse med udformningen af det forslag til en (cid:230)ndring af direktiv 92/59/EF, som Kommissionen vil freml(cid:230)gge i sidste halvdel af det kommende (cid:229)r. (1) EFT L 228 af 11. 8. 1992. (98/C 187/159) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-3976/97 af Xaver Mayer (PPE) til Kommissionen (9. december 1997) Om: Salg af propolis I den medicinske litteratur betegnes propolis som et naturligt middel til styrkelse af kroppens immunforsvar. Det tjener som r(cid:229)stof til fremstilling af l(cid:230)gemidler


title: WRITTEN QUESTION No. 3942/97 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Uniform pricing of postal services

eurovoc_concepts:
Finland
postal charges
postal service
price increase
reduced price
secondary residence
tariff preference

formats: html print


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2495/97 (1997. gada 12. decembris), kura groza Regulu (EK) 1460/96, kas nosaka sīkāk izstrādātus noteikumus atvieglota tirdzniecības režīma īstenošanai, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) 3448/93 7. pantā

eurovoc_concepts:
agricultural product
agro-industry
generalised preferences
originating product
tariff quota
third country

text: 03/22. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 139 31997R2495 L 343/18 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 13. 12. 1997. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2495/97 (1997. gada 12. decembris), kura groza Regulu (EK) 1460/96, kas nosaka sīkāk izstrādātus noteikumus atvieglota tirdzniecības režīma īstenošanai, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) 3448/93 7. pantā EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) 3448/93, kas nosaka tirdzniecības kārtību, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē (1), un jo īpaši tās 8. panta 3. punkta pirmo daļu, tā kā Komisijas 1996. gada 25. jūlija Regulas (EK) 1460/96, kas nosaka sīkāk izstrādātus noteikumus atvieglotas tirdznie- cības kārtības īstenošanai, ko piemēro dažām precēm, kuras iegūst lauksaimniecības produktu pārstrādē, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) 3448/93 (2) 7. pantā, 10. pants paredz noteikumus tarifu kvotu pārvaldībai; regulas pieņemšanas ar Komisijas tā kā kopš minētās 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) 2454/93, kas paredz notei- kumus, kā īstenot Padomes Regulu (EEK) 2913/92, ar ko ievieš Kopienas Muitas kodeksu (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 1427/97 (4), ir konsolidēti tarifu kvotu pārvaldības noteikumi, kurus paredzēts izmantot, ņemot vērā akceptēšanas datumu hronoloģisko kārtību attiecībā uz deklarācijām par laišanu brīvā apgrozībā; tā kā pašreizējo Regulas (EK) 1460/96 10. panta tekstu tādēļ vajadzētu aizstāt ar atsauci uz Regulas (EEK) 2454/93 308. a līdz 308. c pantu; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja horizontālajās lietās, kas attiecas uz tirdzniecību ar II pielikumā neuzskaitītiem pārstrā- dātiem lauksaimniecības produktiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulas (EK) 1460/96 10. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “10. pants Tarifu kvotas, uz ko attiecas šī regula, Komisija pārvalda saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) 2454/93 (*) 308. a līdz 308. c pantu. (*) OV L 253, 11. 10. 1993. , 1. lpp. ” 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1998. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 12. decembrī Padomes vārdā — Komisijas loceklis Martin BANGEMANN (1) OV L 318, 20. 12. 1993. , 18. (2) OV L 187, 26. 7. 1996. , 18. (3) OV L 253, 11. 10. 1993. , 1. (4) OV L 196, 24. 7. 1997. , 31. lpp. lpp. lpp. lpp


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3937/97 del Gordon ADAM a la Comisión. Restricciones en materia de transferencia de jugadores impuestas por la Federación Británica de Hockey sobre Hielo (BIHA) y por la Federación Internacional de Hockey sobre Hielo (IIHF)

text: 16. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 187/97 De acuerdo con el apartado 2 del art(cid:14)·culo 1 de la Directiva en cuestio·n, la Comisio·n estudiara· las v(cid:14)·as y medios para conseguir una mayor coherencia entre dicha Directiva y las normas ma·s espec(cid:14)·ficas aplicables a algunas categor(cid:14)·as de productos alimenticios. Estos trabajos deber(cid:14)·an concluirse a lo largo de 1998. (1) DO L 175 de 19. 7. 1993. (98/C 187/146) PREGUNTA ESCRITA E-3937/97 de Gordon Adam (PSE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Restricciones en materia de transferencia de jugadores impuestas por la Federacio·n Brita·nica de Hockey sobre Hielo (BIHA) y por la Federacio·n Internacional de Hockey sobre Hielo (IIHF) La Federacio·n Brita·nica de Hockey sobre Hielo (BIHA), organismo que regula la pra·ctica de este deporte en el Reino Unido bajo la autoridad de la Federacio·n Internacional de Hockey sobre Hielo (IIHF), a la que pertenece, impone para la inscripcio·n de jugadores de hockey federados fuera del Reino Unido tasas adicionales a las que se aplican para la inscripcio·n de jugadores del Reino Unido. Las tasas aplicadas a los jugadores de otros pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea pueden verse incrementadas en funcio·n del pa(cid:14)·s en que estuviera federado anteriormente el jugador. Asimismo la Federacio·n Brita·nica de Hockey sobre Hielo exige el pago de una tasa por la expedicio·n de la Tarjeta de Transferencia Internacional (ITC) en funcio·n de los derechos percibidos por el pa(cid:14)·s de origen del jugador. ¿Puede indicar si estas tasas se atienen al Tratado de Roma, habida cuenta de que restringen a los jo·venes de otros Estados miembros de la Unio·n Europea la pra·ctica, tanto a nivel profesional como aficionado, del hockey sobre hielo en el Reino Unido? ¿Cua·les son las repercusiones del Caso Bosman en otros deportes adema·s del fu·tbol y, en especial, en el hockey sobre hielo? (98/C 187/147) PREGUNTA ESCRITA E-3950/97 de Gordon Adam (PSE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Restricciones a la transferencia de jugadores impuestas por la Asociacio·n brita·nica de hockey sobre hielo (B. I. H. A. ) y la Federacio·n internacional de hockey sobre hielo (I. I. H. F. ) La Asociacio·n brita·nica de hockey sobre hielo, organismo que rige el deporte de hockey sobre hielo en el Reino Unido, bajo la autoridad de la Federacio·n internacional de hockey sobre hielo de la que es miembro, impone el pago de una serie de honorarios para el registro de jugadores de asociaciones de hockey sobre hielo que no sean del Reino Unido, adema·s de los honorarios que es necesario abonar para el registro de jugadores de este pa(cid:14)·s. La cantidad que se debe abonar por los jugadores procedentes de otros pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea se incrementa segu·n el pa(cid:14)·s en que se hayan registrado antes. La Asociacio·n brita·nica de hockey sobre hielo tambie·n exige el abono de una Tarjeta de transferencia internacional (I. T. C. ), cuyo importe var(cid:14)·a dependiendo de la cantidad que se exige en el pa(cid:14)·s de origen del jugador. ¿Son coherentes estos honorarios con el Tratado de Roma, habida cuenta de que limitan las posibilidades de jo·venes de otros pa(cid:14)·ses de la Unio·n Europea para practicar el hockey sobre hielo, como aficionados o profesionales, en el Reino Unido? ¿Es aplicable el caso Bosman a otros deportes, adema·s del fu·tbol, y en particular al hockey sobre hielo?


title: Regolamento (CE) n. 2494/97 della Commissione del 12 dicembre 1997 relativo al rilascio di titoli di importazione per il riso di cui al codice NC 1006 originario dei paesi e territori d'oltremare, nel quadro delle misure specifiche istituite dal regolamento (CE) n. 2352/97

eurovoc_concepts:
import licence
overseas countries and territories
quantitative restriction
rice

formats: html pdfa1b print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2485/97 DA COMISSÃO de 12 de Dezembro de 1997 que fixa a restituição máxima à exportação de arroz branqueado de grãos médios e longos A no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 2096/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3942/97 von Raimo ILASKIVI an die Kommission. Einheitliche Preisgestaltung bei Postdiensten


title: WRITTEN QUESTION No. 3935/97 by Graham MATHER to the Commission. Right of professional tour guides to exercise their profession throughout the EU

eurovoc_concepts:
Greece
freedom to provide services
infringement procedure (EU)
mutual recognition principle
recognition of diplomas
tourist profession
tourist region

text: 22. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 196/37 (98/C 196/52) WRITTEN QUESTION E-3935/97 by Graham Mather (PPE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Right of professional tour guides to exercise their profession throughout the EU Under Directive 75/368/EEC (1), the freedom of EU citizens to provide services in respect of various activities is established. In the Annex to the Directive, activities falling under (cid:145)recreation services(cid:146) are included in the provisions of the Directive. (cid:145)Interpreter-guides(cid:146) are also specifically referred to in the Annex. Pursuant to this Directive, Member States(cid:146) competent authorities issue European Community Certificates of Experience (or equivalent), upon presentation of which professional archeological tour guides are entitled to exercise their profession at sites of interest within the Union. Under Greek national law 273/93, however, the guiding of parties around historical sites is expressly prohibited. 1. What procedures does the Commission have in place to ensure the freedom of professional tour guides to provide their services throughout the Union? Is the Commission aware of this particular apparent breach of Community law, and if so what steps have 2. been taken to redress it? (1) OJ L 167, 30. 6. 1975, p. 22. Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (2 February 1998) Council Directive 75/368/EEC of 16 June 1975 on measures to facilitate the effective exercise of freedom of establishment and freedom to provide services in respect of various activities (ex ISIC Division 01 to 85) and, in particular, transitional measures in respect of those activities, to which the Honourable Member refers, is applicable to couriers and interpreter-guides. This Directive expressly states that it does not apply to the activities of tourist guides. In this respect, the Commission would refer the Honourable Member to the answer given to Written Question 2615/95 by Mr Kellet-Bowman (1) and would also draw his attention to an earlier communication on the comparability of vocational training qualifications between Member States (2), which makes it clear that the professional profile of a courier should not be confused with that of a tourist guide. The Greek legislation referred to by the Honourable Member concerns the activity of tourist guides and does not, therefore, constitute a transposal of Directive 75/368/EEC since tourist guides are expressly excluded from the scope of that Directive. There is thus no reason to examine whether the Greek legislation in question complies with the Directive since they do not deal with the same subject. The Commission has already looked into the issue of obstacles to the freedom to provide tourist guide services. It availed itself of the measures provided for in the EC Treaty (infringement proceedings under Article 169 of the EC Treaty), which led to the judgment of 26 February 1991 by the Court of Justice (3). In this judgment, the Court ruled that the Greek legislation on tourist guides in force at the time was incompatible with Article 59 of the EC Treaty (freedom to provide services). Subsequently, the Commission initiated proceedings under Article 171 of the EC Treaty for non-enforcement of the Court judgment. In this connection, Greece notified draft decree 273/93, which it was drawing up in order to comply with the judgment. Deeming this draft to contain provisions that did not constitute a satisfactory enforcement of the Court judgment, the Commission called upon Greece to make certain amendments. The draft decree was amended to take into account the requests made by the Commission. Accordingly, the Commission, at its meeting on 26 June 1997, decided to terminate the infringement proceedings against Greece. By way of further information, the Honourable Member(cid:146)s attention is drawn to the working paper adopted by the Commission on the question of tourist guides (4). (1) OJ C 72, 7. 3. 1997. (2) OJ C 320, 7. 12. 1992. (3) Case C-189/89 Commission v Greece -1991- ECR J-735. (4) SEC(97) 837 final


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil fixant, pour l'année 1998, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon de îles Féroé

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
catch quota
conservation of fish stocks
fishing area
fishing licence

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES -et * Bruxelles, le 12. 12. 1997 COM(97) 687 final Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL fixant, pour l'année 1998, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé (présentée par la Commission) EXPOSÉ DES MOTIFS Les consultations qui ont eu lieu à Thorshavn les 13 et 14 octobre 1997 entre la Communauté et les îles Féroé ont abouti à un accord définissant des arrangements de pêche réciproques pour 1998. Ces arrangements prévoient entre autres certains quotas de captures pour les navires de pêche des îles Féroé opérant dans les eaux communautaires. Par ailleurs, les États côtiers concernés, à savoir la Communauté, les îles Féroé, l'Islande, la Norvège et la Fédération de Russie, ont procédé à Oslo, le 28 octobre 1997, à des consultations sur la gestion du hareng atlanto-scandien qui ont abouti, entré autres, à des accords d'accès réciproque par lesquels les îles Féroé sont autorisées à pêcher 11 000 tonnes de leur part dans la zone de pêche communautaire. La présente proposition de règlement vise à autoriser les navires des îles Féroé à exploiter, à partir du 1er janvier 1998, les quotas qui leur ont été attribués dans la zone de pêche communautaire pour 1998, conformément aux arrangements réciproques susmentionnés. Proposition de RÈGLEMENT (CE) N° /98 DU CONSEIL du. décembre 1997 fixant, pour l'année 1998, certaines mesures de conservation et de gestion des ressources de pêche applicables aux navires battant pavillon des îles Féroé LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 3760/92 du Conseil, du 20 décembre 1992, instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture , et notamment son article 8, paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, considérant que, suivant la procédure prévue à l'article 2 de l'accord de pêche entre la Communauté économique européenne, d'une part, et le gouvernement du Danemark et le gouvernement local des îles Féroé, d'autre part , la Communauté et le gouvernement local des îles Féroé se sont consultés au sujet de leurs droits de pêche réciproques pour 1998; considérant que, au cours de ces consultations, les délégations sont convenues de recommander à leurs autorités respectives de fixer certains quotas de captures pour 1998 pour les navires de l'autre partie; considérant que, la Communauté, les îles Féroé, l'Islande, la Norvège et la fédération de Russie, ont également procédé à des consultations sur la gestion et sur le partage du hareng atlanto-scandien (frai de printemps du hareng de norvège) en 1998; considérant que, ces consultations ont abouti, entre autres, à des accords d'accès réciproques par lesquels les îles Féroé sont autorisés à pêcher 11 000 tonnes de leur part dans la zone de pêche communautaire au nord de 62° N; considérant qu'il convient de donner suite aux résultats des consultations qui ont eu lieu entre la Communauté et les îles Féroé afin d'éviter une interruption des relations de pêche réciproques au 31 décembre 1997; considérant que les activités de pêche visées par le présent règlement sont soumises aux mesures de contrôle pertinentes prévues par le règlement (CEE) n° 2847/93 du Conseil, du 12 octobre 1993, instituant un régime de contrôle applicable à la politique commune de la pêche" ; considérant que l'article 3, paragraphe 2, du règlement (CEE) n° 1381/87 de la Commission, du 20 mai 1987, établissant les modalités particulières relatives au marquage et à la documentation des navires de pêche , prévoit que tous les navires comportant des réservoirs d'eau de mer réfrigérés conserveront à 2 3 JO n° L 389 du 31. 12. 1992, p. 1. Règlement modifié par l'acte d'adhésion de 1994. JOn°L 226 du 29. 8. 1980, p. 11. JO n°L 261 du 20. 10. 1993, p. 1. JOno L 132 du 21. 5. 1987, p. 9. 1 bord un document authentifié par une autorité compétente, indiquant le calibrage de leurs réservoirs en mètres cubes à intervalles de 10 centimètres; considérant que, pour des raisons imperatives d'intérêt commun, le présent règlement entrera en application à partir du 1er janvier 1998, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 5. Les activités de pêche des navires immatriculés aux îles Féroé sont autorisées du 1er janvier au 31 décembre 1998 pdur les espèces mentionnées à l'annexe I, à l'intérieur des limites géographiques et quantitatives fixées par ladite annexe et conformément au présent règlement, dans les zones de pêche des États membres s'étendant jusqu'à 200 milles situées au large des côtes bordant la mer du Nord, le Skagerrak, le Kattegat, la mer Baltique et l'océan Atlantique au nord de 43°00' nord. Les activités de pêche autorisées en vertu du paragraphe 1 sont limitées, à l'exception du Skagerrak, aux parties de la zone de pêche de 200 milles située au large de 12 milles nautiques calculés à partir des lignes de base utilisées pour la délimitation des zones de pêche des États membres. Nonobstant le paragraphe 1, les prises accessoires inévitables d'espèces pour lesquelles aucun quota n'est fixé pour une zone sont autorisées dans les limites prévues par les mesures de conservation en vigueur dans la zone concernée. Les prises accessoires, effectuées dans une zone donnée, d'espèces pour lesquelles un quota est fixé pour cette zone sont imputées sur le quota concerné. Article 2 Les navires péchant dans le cadre des quotas fixés à l'article 1er respectent les mesures de conservation et de contrôle et toutes dispositions régissant les activités de pêche dans les zones visées audit article. Les navires tiennent un journal de bord sur lequel sont portées les informations mentionnées à l'annexe. II. Les navires transmettent à la Commission les informations mentionnées à l'annexe III. Ces informations sont transmises conformément aux règles fixées à cette annexe. Les navires comportant des réservoirs d'eau de mer réfrigérés conservent à bord un document authentifié par une autorité compétente, indiquant le calibrage de leurs réservoirs en mètres cubes à intervalles de 10 centimètres. Les lettres et numéros d'immatriculation des navires doivent être marqués distinctement des deux côtés de l'avant du navire. Article 3 Y La pêche est subordonnée à la délivrance d'une licence et d'un permis de pêche spécial par la Commission pour le compte de la Communauté et au respect des conditions indiquées aux annexes II et III. La délivrance de licences et de permis de pêche spéciaux dans le cadre du paragraphe 1 est soumise à la condition que le nombre de licences et de permis de pêche spéciaux valables pour une journée quelconque ne soit pas supérieur à: (a) 14 pour la pêche du maquereau dans les divisions CIEM Via (au nord de 56°30' nord), 1 Vile, f et h, du sprat dans les divisions CIEM IV et Via (au nord de 56°30' nord), du chinchard dans les divisions CIEM IV, Via (au nord de 56°30' nord), Vile, f et h et du hareng dans la division CIEM Via (au nord de 56°30' nord); 4 pour la pêche du hareng dans la division CIEM Ilia N (Skagerrak); (b) (c) (d) (e) (f) (g) 15 pour la pêche du tacaud norvégien dans les divisions CIEM IV et Via (au nord de 56°30' nord) et du lançon dans la division CIEM IV; 20 pour la pêche à la palangre de la lingue, du brosme et de la lingue bleue dans les divisions CIEM Via (au nord de 56°30' nord) et VIb; toutefois, le nombre de navires péchant simultanément ne peut dépasser 10; 16 pour la pêche au chalut de la lingue bleue dans les divisions CIEM Via (au nord de 56°30'nord)etVIb; 20 pour la pêche du merlan poutassou dans la division CIEM VII (à l'ouest de 12°00' ouest) et dans les divisions CIEM Via (au nord de 56°30' nord) et VIb; 3 pour la pêche à la palangre de la taupe dans la zone communautaire toute entière à l'exclusion de NAFO 3PS; 21 pour ce qui concerne la pêche au hareng dans la division CIEM II a (au nord de 62°N). Dans la limite du nombre maximal de licences, les demandes de remplacement de licences ou de permis de pêche spéciaux peuvent être introduites à tout moment et seront diligemment traitées. J. Lors du dépôt de chaque demande de licence et de permis de pêche spécial auprès de la Commission, les informations suivantes sont fournies: (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (1) nom du navire; numéro d'immatriculation; lettres et chiffres extérieurs d'identification; port d'immatriculation; nom et* adresse du propriétaire ou de l'affréteur; tonnage brut et longueur hors tout; puissance du moteur; indicatif d'appel et fréquence radio; méthode de pêche prévue; zone de pêche prévue; espèces de poisson qu'il est prévu de pêcher; période sur laquelle une licence et un permis de pêche spécial sont demandés. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Chaque licence et chaque permis dé pêche spécial est valable pour un seul navire. Au cas où plusieurs navires participent à la même opération de pêche, chacun de ces navires doit être muni d'une licence et d'un permis de pêche spécial. Les licences et les permis de pêche spéciaux peuvent être annulés en vue de la délivrance de nouvelles licences et dé nouveaux permis de pêche spéciaux. Les annulations prennent effet le jour précédant la date à'laquelle les nouvelles licences et les nouveaux permis de pêche spéciaux sont délivrés par la Commission. Les nouvelles licences et les nouveaux permis de pêche spéciaux prennent effet à la date à laquelle ils sont délivrés. La licence et le permis de pêche spécial sont retirés en tout ou en partie avant la date d'échéance en cas d'épuisement des quotas respectifs, fixés à l'article 1er. La licence et le permis de pêche spécial sont retirés en cas de non-respect des obligations fixées par le présent règlement. Aucune licence, ni aucun permis de pêche spécial ne sera délivré pendant une période maximale de douze mois pour les navires pour lesquels les obligations prévues par le présent règlement n'ont pas été respectées. La Commission soumet aux îles Féroé, de la part de la Communauté, le nom et les caractéristiques des bateaux qui ne sont pas autorisés à pêcher dans la zone de pêche de la Communauté durant le(s) mois suivant(s), du fait d'une infraction aux règles communautaires. La pêche dans le Skagerrak est soumise aux conditions suivantes: Article 4 1. 2. la pêche directe au hareng à des fins autres que la consommation humaine est interdite; l'utilisation de chaluts et de sennes tournantes pour la capture d'espèces pélagiques est interdite du samedi à minuit au dimanche à minuit. Article 5 Les bateaux autorisés à pêcher au 31 décembre peuvent continuer à pêcher au début de l'année suivante, jusqu'à ce que les listes des bateaux autorisés pour l'année en question aient été soumises à la Commission et approuvées par cette dernière au nom de la Communauté. Article 6 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes et est applicable à compter du premier janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le. décembre 1997. -i n i / -. Par le Conseil Le président ANNEXE I Quotas de captures des îles Féroé pour l'année 1998 1. Quotas pour les navires des îles Féroé dans la zone de pêche communautaire Espèces Zone de pêche: sous- zone/division CIEM Quantité (tonnes) Lingue, brosme, lingue bleue Lingue bleue Maquereau Hareng Chinchard Tacaud norvégien Esprot Lançon Merlan poutassou Autres poissons à chair blanche (prises accessoires uniquement) VIa(I), VIb VIa(1), VIb VIa(1), Vile, f, h •• VIa(1) IV, VIa(1), Vile, f, h IV, VIa(I) IV,VIa(1) IV VIa(1), VIb, VII(2) IV, VIa( Hareng Taupe Ilia N (Skagerrak)(3) Zone communautaire entière excepté NAFO 3 PS {4)(5) (6) (7) 800 940 3 930 660 7 000 _ 20 000 62 000 (8) (9) 400 500 125 (D (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) flWWi Au nord de 56°30'nord. À l'ouest de 12°00'ouest. Limité à l'ouest par une ligne partant du phare de Hanstholm et allant jusqu'au phare de Lindesnes et au sud par une ligne tracée à partir du phare de Skagen jusqu'au phare de Tistlarna et de là jusqu'à la côte suédoise la plus proche. Doivent être pêchées à la palangre. Dont, à tout moment, des captures occasionnelles d'autres espèces de 20 % par navire sont autorisées dans les divisions CIEM VI a et VI b. Toutefois, ce pourcentage peut être dépassé dans les premières vingt-quatre heures suivant le début de la pêche spécifique. La totalité de ces captures occasionnelles d'autres espèces ne peut dépasser 75 tonnes en division CIEM VI a et VIb. Doivent être pêchées au chalut. Les captures accessoires de grenadier de roche et de jarretière noire sont imputées sur le quota en question. Dont 1 000 tonnes peuvent être pêchées du 1er octobre au 31 décembre 1998 dans les eaux communautaires de la division CIEM IV a. Le quota global (y inclus des captures accessoires de merlan poutassou dans la pêche au tacaud norvégien et au lançon) comprend un maximum de 2 000 tonnes d'esprot. Un maximum de 6 000 tonnes de tacaud norvégien peut être péché dans la division CIEM VI a au nord de 56° 30' nord sous réserve-de la présentation, à la demande de la Communauté, du détail des quantités et de la composition de toute prise accessoire effectuée. Les captures accessoires inévitables d'argentine sont imputées sur le quota en question. } 2. Quotas pour les navires des îles Feroe péchant dans les eaux du Groenland conformément à l'article 1er, paragraphe 3, du protocole CEE/Groenland^ (donnés pour information uniquement) Espèces Crevettes nordiques (Pandalus borealis) Flétan noir Sébaste Capelan «Wa*Œ*owm»*=«»5»»»SÏBÏ=SWŒS<»PW*=WWWW(5*We 3WWSWPWH"S^*SP»*'W=Sm!IPW«WPBSB Zones de pêche: division CIEM ou sous-zone NAFO Quantité IIIMill xrwv NAFO 0/1 xrwv xrwv xrwv 1 150 150 150 500 10 000 (D JO n° C 287 du 15. 10. 1994, p. 11. 3. Hareng atlanto-scandien (frai de printemps du hareng de norvège) Espèces Zones de pêche: division CIEM ou sous-zone N A FO I J Quantité (tonnes) Hareng Ha 11000 S ANNEXE II Lors de la pratique de la pêche dans les zones qui s'étendent jusqu'à 200 milles marins au large des côtes des États membres de la Communauté et qui sont couvertes par les règles communautaires en matière de pêche, les éléments suivants doivent être consignés par écrit dans le journal de bord immédiatement après les activités suivantes. 1. 2. 3. 4. Après chaque opération de pêche : 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. la quantité (en kilogrammes poids vif) de chaque espèce capturée; la date et 1 ' heure de 1 ' opération de pêche ; la position géographique à laquelle les prises ont été effectuées; la méthode de pêche utilisée. Après chaque transbordement sur ou à partir d'un autre navire: 2. 1. 2. 2. 2. 3. l'indication "reçu de" ou "transbordé sur"; la quantité (en kilogrammes poids vif) de chaque espèce transbordée; le nom et les lettres et numéros d'identification externes du navire sur lequel ou à partir duquel le transbordement a été effectué. Après chaque débarquement dans un port de la Communauté: 3. 1. 3. 2. le nom du port; la quantité (en kilogrammes poids vif) de chaque espèce débarquée. Après chaque transmission d'informations à la Commission des Communautés européennes: 4. 1. 4. 2. 4. 3. la date et l'heure de la transmission; le type de message: IN, OUT, ICES (CIEM), WKL ou 2 WKL; en cas de transmission par radio: le nom de la station radio. « • M * - * f a * > «« a ANNEXE III 1. Les informations £ transmettre à la Commission européenne et l'échéancier de leur transmission sont les suivants: 1. 1. Lors de chaque entrée dans les zones de pêche qui s'étendent jusqu'à 200 milles marins au large des côtes des États membres de la Communauté et qui sont couvertes par les règles communautaires en matière de pêche: (a) (b) les éléments indiqués au point 1. 5; les quantités des captures par espèce se trouvant dans les cales (en kilogrammes poids vif); la date à laquelle le capitaine prévoit de commencer la pêche, ainsi que la division CIEM visée. (c) Lorsque les opérations de pêche nécessitent plus d'une entrée dans les zones visées au point 1. 1 un jour donné, une seule communication suffit lors de la première entrée. 1. 2. Lors de chaque sortie de la zone visée au point 1. 1: (a) (b) (c) (d) (e) (f) les éléments indiqués au point 1. 5; les quantités des captures par espèce se trouvant dans les cales (en kilogrammes poids vif); les quantités de chaque espèce capturées depuis la transmission précédente (en kilogrammes poids vif); la division CIEM dans laquelle les captures ont été effectuées; les quantités des captures transbordées sur/à partir d'autres navires par espèce (en kilogrammes poids vif) depuis quelle navire est entré dans la zone, ainsi que l'identification du navire sur lequel le transbordement a été effectué; les quantités (en kilogrammes poids vif) de chaque espèce débarquées dans un port de la Communauté depuis que le navire est entré dans la zone. Lorsque les opérations de pêche nécessitent plus d'une entrée dans les zones visées au point 1. 1 un jour donné, une seule communication suffit lors de la dernière sortie. 1. 3. Tous les trois jours, à compter du troisième jour suivant la première entrée du navire dans les zones visées au point 1. 1 en cas de pêche au hareng et au maquereau, et toutes les semaines à compter du septième jour suivant la première entrée du navire dans les zones visées au point 1. 1, en cas de pêche de toutes les espèces autres que le hareng et le maquereau: (a) (b) les éléments visés au point 1. 5; les quantités de chaque espèce capturées depuis la transmission précédente (en kilogrammes poids vif); la division CIEM dans laquelle les captures ont été effectuées. (c) 1. 4. Lors de chaque passage du navire d'une division CIEM à une autre: (a) (b) (c) les éléments visés au point 1. 5; les quantités de chaque espèce capturées depuis la transmission précédente (en kilogrammes poids vif); la division CIEM dans laquelle les captures ont été effectuées. 1. 5. (a) (b) (c) (d) Le nom, l'indicatif radio, les numéros et lettres d'identification externes du navire et le nom de son capitaine; le numéro chronologique du message pour le voyage considéré; l'identification du type de message; la date, l'heure et la position géographique du navire. 2. 1. Les informations indiquées au point 1 doivent être transmises à la Commission européenne à Bruxelles (adresse télex: 24189 FISEU-B) par l'intermédiaire de l'une des stations radio visées au point 3 et dans la forme indiquée au point 4. 2. 2. Dans le cas où, pour des raisons de force majeure, la communication ne peut pas être transmise par le navire, le message peut être transmis par un autre navire pour le compte du premier. 3. Nom de la station radio Indicatif radio de la station radio Skagen Blâvand Ronne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Torshavn Bergen Farsund Flora Rogaland Tjome Âlesund OXP OXB OYE DAF DAK DAH DAL DAIDAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ LGL LGQ LGT LGA u 4. Forme des communications Les informations indiquées au point 1 doivent comprendre les éléments suivants et être données dans l'ordre suivant: le nom du navire; l'indicatif radio; les lettres et numéros d'identification externes; le numéro chronologique de la transmission pour la marée en cause; l'indication du type de message conformément au code suivant: message lors de l'entrée dans une des zones visées au point 1. 1: "IN", message lors de la sortie d'une des zones visées au point 1. 1: "OUT", message lors du mouvement d'une division CIEM vers une autre: "ICES", message hebdomadaire: "WKL", message tous les trois jours: "2 WKL"; la date, l'heure et la position géographique; la division/sous-zone CIEM dans laquelle il est prévu de commencer la pêche; la date à laquelle il est prévu de commencer la pêche; les quantités des captures par espèce se trouvant dans les cales (en kilogrammes poids vif), en utilisant le code visé au point 5; les quantités de chaque espèce capturées depuis la transmission précédente (en kilogrammes poids vif), en utilisant le code visé au point 5; la division/sous-zone CIEM dans laquelle les captures ont été effectuées; les quantités de captures transbordées sur/à partir d'autres navires par espèce (en kilogrammes poids vif), depuis la transmission précédente; le nom et l'indicatif d'appel du navire sur lequel/à partir duquel le transbordement a été effectué; les quantités (en kilogrammes poids vif) de chaque espèce débarquées dans un port de la Communauté depuis la transmission précédente; le nom du capitaine. 5. Le code à utiliser pour indiquer les espèces à bord sous la forme prévue au point 4 est le suivant: PRA HKE GHL COD HAD HAL MAC HOM RNG POK WHG HER SAN SPR PLE NOP LIN Crevette nordique (Pandalus borealis), Flétan noir (Reinhardtius hippoglossoides), Cabillaud (Gadus morhua), Eglefin (Melanogrammus aeglefinus), Flétan (Hippoglossus hippoglossus), - - Merlu (Merluccius merluccius), - - - - - Maquereau {Scomber scombrus), - Chinchard (Trachurus trachurus), - Grenadier de roche {Coryphaenoides rupestris), Lieu noir (Pollachius virens), - - Merlan (Merlangius merlangus), - Hareng (Clupea harengus), Lançon (Ammodytes spp. ), - Sprat (Sprattus sprattus), - Plie (Pleuronectes plates sa), - Tacaud norvégien (Trisopterus esmarkii), - Lingue (Molva molva), - 11 PEZ ANE RED PLA SQX YEL WHB TUN BLI USK DGS BSK POR SQC POA PIL CSH LEZ MNZ NEP POL ARG OTH Crevette (Pandalidae), Anchois (Engraulis encrasicholus), Sébaste (Sebasies spp. ), Plié canadienne (Hippoglossoides platessoides), Encornet (Illex spp. ), Limande à queue jaune (Limanda ferruginea), Merlan bleu (Micromesistius poutassou), Thon, thonidé (Thunnidae), Lingue bleue (Molva dypterygia), Brosme (Brosme brosme), Aiguillât (Squalus acanthias), Requin pèlerin (Cetorinhus maximus), Taupe (Lamma nasus), Calmar commun (Loligo spp. ), Grande castagnole (Brama brama), Sardine (Sardina pilchardus), Crevette grise (Crangon crangon), Cardine (Lepidorhombus spp. ), Baudroie (Lophius spp. ), Langoustine (Nephrops norvegicus), Lieu jaune (Pollachius pollachius), Argentine (Argentina sphyraena), Autre. ^ H " ' -l- i n i - i r r l ' f i i r T T "t" rJ"" 1X^'1— G ISSN 0254-1491 COM(97) 687 final DOCUMENTS FR 03 04 05 10 N° de catalogue : CB-CO-97-709-FR-C ISBN 92-78-29084-X Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg H


title: Règlement (CE) n° 2493/97 de la Commission du 12 décembre 1997 adaptant le niveau maximal annuel d'effort de pêche pour certaines pêcheries

eurovoc_concepts:
Spain
catch quota
fishery management
fishing area
fishing vessel
sea fish


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3968/97 del Mihail PAPAYANNAKIS a la Comisión. El problema del año 2000

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
computer system
economic convergence
euro
monetary integration
single monetary policy
technical barrier
technological change

text: C 196/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 6. 98 Respuesta de Sir Leon Brittan en nombre del Comisio·n (2 de febrero de 1998) El respeto de los derechos humanos y de las libertades fundamentales en China sigue siendo para la Comisio·n un tema de constante preocupacio·n. La Comisio·n nunca ha dejado de expresar, cuando lo considero· justificado, su preocupacio·n por la situacio·n de los derechos humanos, en particular en T(cid:14)·bet. La Comisio·n no dispone de datos precisos sobre los hechos comunicados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Si se confirmaran, la Comisio·n no dejar(cid:14)·a de mencionar, en el marco del dia·logo bilateral con China sobre derechos humanos, como ya lo ha hecho en otras ocasiones, cualquier ataque a los derechos humanos y a la dignidad humana. (98/C 196/59) PREGUNTA ESCRITA E-3967/97 de Reimer Bo¤ge (PPE) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: Necesidad de una directiva general sobre los alimentos para el ganado ¿Comparte la Comisio·n la opinio·n de que, habida cuenta del elevado nu·mero de directivas vigentes, es necesaria la elaboracio·n de una directiva general sobre los alimentos para el ganado, con objeto de establecer un marco claramente definido y comprensible para la legislacio·n de la Unio·n Europea relativa a los alimentos para el ganado? En caso afirmativo, ¿cua·les son, en opinio·n de la Comisio·n, los objetivos y principios fundamentales que han de tomarse en consideracio·n con cara·cter prioritario? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (3 de febrero de 1998) La Comisio·n esta· de acuerdo con Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a acerca de que, dada la gran cantidad existente de Directivas que regulan la alimentacio·n animal, ser(cid:14)·a conveniente refundirlas sin tardar en un acto u·nico. Ya se hab(cid:14)·a empezado a trabajar con este objeto, pero desgraciadamente el trabajo tuvo que interrumpirse para resolver otros problemas que se consideraban prioritarios. La Comisio·n considera que una refundicio·n de la legislacio·n actual debe basarse, ante todo, en una idea de simplificacio·n, sin que ello afecte a los objetivos que han fundamentado la implantacio·n del derecho existente sobre la proteccio·n de la salud humana y animal, la conservacio·n del medio ambiente, la calidad de la alimentacio·n animal y la informacio·n de los ganaderos. La simplificacio·n debe llevar a adoptar normas que, gracias a una mayor transparencia, puedan aplicar los diferentes agentes econo·micos, especialmente la industria. (98/C 196/60) PREGUNTA ESCRITA E-3968/97 de Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a la Comisio·n (12 de diciembre de 1997) Asunto: El problema del an(cid:152)o 2000 Segu·n una informacio·n publicada en el Times de Londres el domingo 23 de noviembre, un grupo de expertos ha presentado al presidente Clinton un informe segu·n el cual la coincidencia en el tiempo de la introduccio·n del Euro y de la necesidad de reprogramar los ordenadores en los Estados miembros para poder superar el problema del an(cid:152)o 2000 («The year 2000 problem»), le plantea a Europa problemas insuperables tanto de cara·cter te·cnico como econo·mico


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3974/97 do Deputado Anneli HULTHÉN à Comissão. Sistema de alerta contra produtos perigosos

text: 16. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 187/105 A institui(cid:231)a(cid:152)o pelos Estados-membros das medidas de vigila(cid:136)ncia exigidas pela Directiva 96/23/CE, relativa a‘s medidas de controlo a aplicar a certas substa(cid:136)ncias e aos seus res(cid:14)·duos nos animais vivos e respectivos produtos e que revoga as Directivas 85/358/CEE e 86/469/CEE e as Deciso(cid:152)es 89/187/CEE e 91/664/CEE (1), e as san(cid:231)o(cid:152)es severas adoptadas contra os infractores devera(cid:152)o permitir observar, a me·dio prazo, uma regressa(cid:152)o importante dos casos de utiliza(cid:231)a(cid:152)o ilegal destas substa(cid:136)ncias proibidas. (1) JO L 125 de 23. 5. 1996. (98/C 187/158) PERGUNTA ESCRITA E-3974/97 apresentada por Anneli Hulthe·n (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Sistema de alerta contra produtos perigosos Na Unia(cid:152)o existe um sistema de alerta contra produtos perigosos, designado RAPEX. Infelizmente, na(cid:152)o existe a obrigatoriedade de mencionar os produtos perigosos detectados no mercado, nem de referir a respectiva designa(cid:231)a(cid:152)o. Considera a Comissa(cid:152)o que esta situa(cid:231)a(cid:152)o e· satisfato·ria para os consumidores? Em caso negativo, que medidas tenciona a Comissa(cid:152)o tomar para a melhorar? Resposta dada pela Comissa·ria Emma Bonino em nome da Comissa(cid:152)o (27 de Janeiro de 1997) O sistema comunita·rio de troca ra·pida de informa(cid:231)o(cid:152)es sobre os perigos decorrentes da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de produtos de consumo (RAPEX), criado pela Decisa(cid:152)o 84/133/CEE do Conselho e actualmente integrado na Directiva 92/59/CEE, relativa a‘ seguran(cid:231)a geral dos produtos (1), e· um sistema de vigila(cid:136)ncia e de notifica(cid:231)a(cid:152)o precoce, de cara·cter geral e horizontal, concebido para apoiar os Estados-membros confrontados com situa(cid:231)o(cid:152)es de emerge(cid:136)ncia. O seu objectivo essencial e· proporcionar informa(cid:231)a(cid:152)o relativa a todas as caracter(cid:14)·sticas conhecidas do produto, perigos envolvidos e medidas adoptadas pelo Estado-membro notificante, a‘s autoridades nacionais responsa·veis pela protec(cid:231)a(cid:152)o dos cidada(cid:152)os para que possam tomar as medidas adequadas em caso de existe(cid:136)ncia de um risco grave e imediato decorrente da utiliza(cid:231)a(cid:152)o de um produto de consumo. As medidas adoptadas e notificadas ao abrigo do sistema consistem frequentemente na publica(cid:231)a(cid:152)o de avisos ou noutras disposi(cid:231)o(cid:152)es por forma a garantir que as pessoas suscept(cid:14)·veis de ser expostas a um risco decorrente de um produto sejam informadas em tempo u·til da existe(cid:136)ncia desse risco. As medidas adoptadas ou decididas pelos Estados-membros contra um produto perigoso sa(cid:152)o deciso(cid:152)es administrativas que normalmente sa(cid:152)o publicadas a n(cid:14)·vel nacional. Na(cid:152)o obstante, a Comissa(cid:152)o concorda que e· necessa·rio rever o sistema para o tornar mais eficaz e transparente. Este sera· um dos elementos a ter em conta no a(cid:136)mbito da elabora(cid:231)a(cid:152)o das propostas de altera(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 92/59/CEE que a Comissa(cid:152)o ira· apresentar no segundo semestre do pro·ximo ano. (1) JO L 228, de 11. 8. 1992. (98/C 187/159) PERGUNTA ESCRITA P-3976/97 apresentada por Xaver Mayer (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Dezembro de 1997) Objecto: Venda de pro·pole Na literatura me·dica, a pro·pole e· descrita como uma substa(cid:136)ncia natural suscept(cid:14)·vel de refor(cid:231)ar as defesas naturais do corpo humano. E· utilizada como mate·ria-prima no fabrico de medicamentos


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3950/97 van Gordon ADAM aan de Commissie. Beperkingen van de British Ice Hockey Association Ltd. (BIHA) en de International Ice Hockey Federation (IIHF) voor de transfer van spelers

text: 16. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 187/97 Overeenkomstig artikel 1, lid 2, van genoemde richtlijn, moet de Commissie nagaan hoe het verband kan worden verbeterd tussen deze richtlijn en de communautaire voorschriften inzake levensmiddelenhygie¤ne die meer specifiek bepaalde categoriee¤n levensmiddelen betreffen. Deze werkzaamheden moeten in de loop van 1998 zijn afgerond. (1) PB L 175 van 19. 7. 1993. (98/C 187/146) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3937/97 van Gordon Adam (PSE) aan de Commissie (12 december 1997) Betreft: De beperkingen die de British Ice Hockey Association Ltd. (BIHA) en de Internationale IJshockey Federatie (LIHF) opleggen aan spelerstransfers De British Ice Hockey Association Ltd. als overkoepelende organisatie voor de ijshockeysport in het Verenigd Koninkrijk heeft op gezag van de Internationale IJshockey Federatie waarvan zij lid is, geld gevraagd voor het registreren van spelers die afkomstig zijn van andere ijshockeyverenigingen dan die uit het Verenigd Koninkrijk. Dit geld komt nog eens boven op het geld dat betaald moet worden voor de registratie van Britse spelers. Het tarief dat wordt gehanteerd voor spelers uit andere landen van de Europese Unie, varieert al naar gelang het land waar zij het eerst zijn geregistreerd. Tevens vraagt de BIHA geld voor een International Transfer Card (ITC) waarvoor het bedrag afhankelijk is van het land van herkomst van de speler. Worden deze tarieven gehanteerd binnen het bereik van het Verdrag van Rome, omdat zij beperkingen opwerpen voor jongeren uit andere landen van de Europese Unie die recreatief dan wel beroeps ijshockey willen spelen in het Verenigd Koninkrijk? Heeft de zaak-Bosman gevolgen voor andere sporten dan voetbal, in het bijzonder voor ijshockey? (98/C 187/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3950/97 van Gordon Adam (PSE) aan de Commissie (12 december 1997) Betreft: Beperkingen van de British Ice Hockey Association Ltd. (BIHA) en de International Ice Hockey Federation (IIHF) voor de transfer van spelers De British Ice Hockey Association Ltd. legt als overkoepelend lichaam voor de ijshockeysport in het Verenigd Koninkrijk, op gezag van de Internationale IJshockey Federatie waarvan zij lid is, een reeks kosten op voor de registratie van spelers die afkomstig zijn van ijshockeybonden buiten het Verenigd Koninkrijk, naast de kosten die worden gevraagd voor de registratie van spelers uit het Verenigd Koninkrijk. De hoogte van het bedrag voor spelers uit andere landen van de Europese Unie is afhankelijk van het land waar zij het eerst geregistreerd zijn. De BIHA vraagt ook een bedrag voor de International Transfer Card (ITC), dat varieert naar gelang van de heffing die het land van herkomst van de speler vraagt. Kan de Commissie meedelen, overwegende dat deze bedragen jonge mensen uit andere landen van de Europese Unie beperkingen opleggen bij het spelen van recreatief en beroepsijshockey in het Verenigd Koninkrijk, of een en ander onder de bepalingen van het Verdrag van Rome valt? Heeft het geval-Bosman, afgezien van voetbal, ook gevolgen voor andere sporten, met name ijshockey?


title: WRITTEN QUESTION No. 3936/97 by Anita POLLACK to the Commission. Food hygiene

text: C 187/96 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 (98/C 187/144) KIRJALLINEN KYSYMYS P-3934/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Reimer Bo¤ge (PPE) (4. joulukuuta 1997) Aihe: BSE: Ja¤senvaltioiden luokittelu eriasteisiksi riskialueiksi Voko komissio ilmoittaa, miten Euroopan unionin ja¤senvaltiot sen mielesta¤ pita¤isi OIE-kriteerien perusteella jakaa alueiksi, joilla BSE:n riskia¤ ei ole, alueisiin, joilla riski on pieni, ja alueisiin, joilla riski on suuri. Mita¤ puutteita komission mielesta¤ niissa¤ ja¤senvaltioissa on, jotka OIE-standardien perusteella on luokiteltu alueiksi, joilla BSE:n riski on va¤ha¤inen, ja joita komissio siksi ei voi pita¤a¤ riskitto¤mina¤ alueina? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1998) Kansainva¤lisen ela¤intautiviraston (IOE) sa¤a¤nno¤sto¤n BSE-tautia koskevassa 3. 2. 13 luvussa viitataan kolmenlai- siin valtioihin, eli sellaisiin maihin, joissa BSE-tautia ei esiinny lainkaan, maihin, joissa sita¤ esiintyy paljon ja maihin, joissa sita¤ esiintyy va¤ha¤n. Ta¤ssa¤ luvussa ei luokitella valtioita riskin perusteella. BSE-taudin esiintyvyys tietyssa¤ valtiossa ei ole sama kuin BSE-taudin riski. Esiintyvyyteen vaikuttaa se, miten tarkkaan tartunnan saaneet ela¤imet yksilo¤ida¤a¤n ja miten tartunnoista ilmoitetaan, kun taas tartunta- tai levia¤misriski ma¤a¤ra¤ytyy taudin ennaltaehka¤isyyn ja ha¤vitta¤miseen liittyvien toimenpiteiden perusteella. Na¤in ollen sellainen valtio, jossa ei ole ponnisteltu riitta¤va¤sti tautia kantavista ela¤imista¤ valmistetun rehun ka¤yto¤n ehka¤isemiseksi ja jossa ei ole tehokkaita BSE-taudin valvontamenettelyja¤, ei ole ehka¤ ilmoittanut yhta¤ka¤a¤n tartuntatapausta, mutta ta¤llaisessa valtiossa riskit voivat olla suuremmat kuin sellaisessa maassa, joka on ilmoittanut muutamasta tapauksesta mutta joka toteuttaa tehokkaita toimenpiteita¤ taudin torjumiseksi. Ela¤inla¤a¤kinta¤alan tiedekomitea ilmoitti 21. lokakuuta 1996 antamassaan lausunnossa, etta¤ sen mielesta¤ riski altistua BSE-taudille on paljon alhaisempi muissa ja¤senvaltioissa kuin Yhdistyneessa¤ kuningaskunnassa, mutta ta¤ma¤ ei merkitse sita¤, etta¤ riskia¤ ei olisi lainkaan. Jos ja¤senvaltiot haluavat osoittaa oman BSE-tilanteensa olevan erityisen suotuisa, ne voivat toimittaa komissiolle ta¤ta¤ va¤itetta¤ tukevaa aineistoa. Useat valtiot ovat jo tehneet ta¤ma¤n, ja niiden huomautukset ka¤sitella¤a¤n asianomaisessa tiedekomiteassa. Komissio ei voi muodostaa kantaansa yhdenka¤a¤n ja¤senvaltion tilanteesta, ennen kuin se on saanut asiantunti- joiden lausunnot. Ensi to¤ikseen tiedekomitea valmistelee parhaillaan yhdenmukaista luetteloa aineiston arvioinnissa ka¤ytetta¤vista¤ perusteista. (98/C 187/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3936/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Anita Pollack (PSE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Elintarvikehygienia Nyt kun komissio on saanut organisoitua elintarvikehygieniaa koskevan vastuun uudelleen vastauksena parlamentin painostukseen BSE-taudista aiheutuvan kriisin vuoksi, eiko¤ komissio ole samaa mielta¤ siita¤, etta¤ sen on aika tehda¤ kauan kaivattu ehdotus elintarvikehygieniaa koskevaksi puitedirektiiviksi? Milloin komissio aikoo tehda¤ sen? Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 1998) Komissio pyyta¤a¤ parlamentin ja¤senta¤ tutustumaan elintarvikehygieniasta 14 pa¤iva¤na¤ kesa¤kuuta 1993 annettuun neuvoston direktiiviin 93/43/ETY (1), jonka 1 artiklan 1 kohdassa (cid:148)vahvistetaan elintarvikehygieniaa koskevat yleiset sa¤a¤nno¤t(cid:148)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3938/97 af Heidi HAUTALA til Kommissionen. Bevarelse af vildlaksen i Østersøen

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
authorised catch
catch by species
fishing net
fishing rights
protection of animal life
sea fish
sea fishing

text: C 196/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 (98/C 196/53) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3938/97 af Heidi Hautala (V) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Bevarelse af vildlaksen i (cid:216)stersłen Ifłlge undersłgelser fra det finske forskningsinstitut for vildt og fiskeri var (cid:216)stersł-vildlaksens yngelproduktion i floden Tornionjoki i 1996 den stłrste i 30 (cid:229)r. Forskerne mener, at det gode resultat skyldes begr(cid:230)nsningerne for drivgarnsfiskeriet i (cid:216)stersłen. Resultatet kan dog pludselig forringes af mange (cid:229)rsager, og derfor er der brug for en hłj yngelproduktion i de kommende 5-8 (cid:229)r. Den finske landbrugs- og skovbrugsministeriums arbejdsgruppe har foresl(cid:229)et en lempelse af begr(cid:230)nsningerne, bl. a. ved at fremrykke begyndelsesdatoen for havfiskeri med to uger og at g(cid:229) over til fartłjsbaserede fangstkvoter, hvor tidsbegr(cid:230)nsningerne helt afskaffes. Ifłlge eksperter med indg(cid:229)ende viden om laksens vandring vil s(cid:229)danne foranstaltninger v(cid:230)re katastrofale for vildlaksen. Hvilken holdning indtager Kommissionen i (cid:216)stersłens fiskerikommission? R(cid:229)det (fiskeri) besluttede at afskaffe drivgarnsfiskeriet andre steder end i (cid:216)stersłen. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at bringe drivgarnsfiskeriet til ophłr i (cid:216)stersłen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Emma Bonino (28. januar 1998) Kommissionen łnsker at p(cid:229)pege, at oplysningerne fra det finske forskningsinstitut for vildt og fiskeri om den kraftige stigning i vildlakseyngelen endnu ikke er blevet bekr(cid:230)ftet af Det Internationale Havundersłgelsesr(cid:229)d (ICES), men lignende oplysninger er modtaget fra p(cid:229)lidelige videnskabelige kilder i Sverige, hvor floder med vildlaks er mere hyppigt forekommende end i Finland. Denne positive udvikling er udtryk for, at den gradvise neds(cid:230)ttelse af den samlede tilladte fangstm(cid:230)ngde (TAC) for laks, som anbefales af Den Internationale (cid:216)stersł-fiskerikommission (IBSFC), giver de łnskede resultater. Neds(cid:230)ttelsen af TAC i fire p(cid:229) hinanden fłlgende (cid:229)r til n(cid:230)sten halvdelen af 1993-niveauet har en direkte effekt p(cid:229) stłrrelsen af vildlaksefangsten i et blandet fiskeri, der bygger p(cid:229) b(cid:229)de vilde og opdr(cid:230)ttede fisk. Flere vildlaks kan undslippe og vende tilbage til de floder, de kommer fra, for at gyde. IBSFC-handlingsplanen for laks, som blev vedtaget i starten af 1997, har til form(cid:229)l at styrke virkningerne af de nedsatte TAC ved at opfordre kyststaterne til at tr(cid:230)ffe yderligere nationale foranstaltninger, f. eks. fiskeristop i bestemte tidsrum og indfłrelse af lukkede omr(cid:229)der uden for IBSFC-konventionens omr(cid:229)de og i indre farvande. I handlingsplanen for laks fasts(cid:230)ttes ogs(cid:229) klare m(cid:229)l og strategier til genoprettelse af vildlaksebestanden i hver enkelt flod, s(cid:229)ledes at bestanden n(cid:229)r op p(cid:229) mindst 50% af hver flods eller hvert flodsystems produktionskapa- citet. Som det (cid:230)rede medlem głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), kan dette m(cid:229)l kun n(cid:229)s over en ti-(cid:229)rs periode p(cid:229) grund af laksens livscyklus. IBSFC har for 1998 anbefalet et totalt fiskeriforbud for laks i konventionsomr(cid:229)det fra den 15. juni 1998 til den 30. september 1998. Dette er et minimumskrav for de kontraherende parter. Kommissionen har ogs(cid:229) modtaget forelłbige oplysninger fra Finland om,at dette land har til hensigt at vedtage nationale foranstaltninger for 1998 › som supplement til IBSFC(cid:146)s sommerforbud › for at beskytte vildlaksen under dens gydevandring. Kommissionen mener, at kombinationen af det nedsatte fiskeripres i den mellemste del af (cid:216)stersłen, det generelle sommerforbud og de supplerende lokale foranstaltninger vil bidrage til at n(cid:229) det overordnede m(cid:229)l i handlingsplanen for laks i (cid:229)r 2010. Hvad ang(cid:229)r det (cid:230)rede medlems pr(cid:230)cise spłrgsm(cid:229)l, łnsker Kommissionen at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229), at den enkelte vildlaks ogs(cid:229) fanges med andet grej end drivgarn, f. eks. langliner, ruser eller almindelige net. Et forbud mod drivgarn vil derfor ikke afskaffe uundg(cid:229)elige fangster af vilde arter, som blandes med opdr(cid:230)ttede laks under deres vandring efter fłde. Diskussionerne om det hensigtsm(cid:230)ssige i drivgarnsfiskeri drejer sig udelukkende om de mulige bifangster af fugle eller pattedyr. Ifłlge gentagne udtalelser fra Det Internationale Havundersłgelsesr(cid:229)d er s(cid:229)danne bifangster minimale i (cid:216)stersłen


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2483/97 DELLA COMMISSIONE del 12 dicembre 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: Komission asetus (EY) N:o 2494/97, annettu 12 päivänä joulukuuta 1997, tuontitodistusten antamisesta merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta peräisin olevalle CN-koodiin 1006 kuuluvalle riisille komission asetuksella (EY) N:o 2352/97 käyttöön otettujen erityistoimenpiteiden yhteydessä


title: Forslag til Rådets Forordning (EF) om fæstsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører færøsk flag

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 12. 1997 KOM(97) 687 endelig udg. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om fastsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører færøsk flag (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE De konsultationer mellem Fællesskabet og Færøerne, der fandt sted i Torshavn fra den 13. til den 14. oktober 1997, førte til en aftale om gensidige fiskeriarrangementer for 1998. Disse arrangementer indebærer bl. a. , at færøske fartøjer får visse fangstkvoter i EF-farvandene. Endvidere blev der i Oslo den 28. oktober 1997 ført konsultationer om forvaltningen af den atlantisk skandinaviske sild mellem de implicerede kyststater, dvs. EF, Færøerne, Island, Norge og Den Russiske Føderation. Disse konsultationer førte bl. a. til arrangementer om gensidig adgang, ifølge hvilke Færøerne vil være berettiget til at fiske 11 000 tons af deres kvote i EF-fiskerifarvande. Formålet med dette forslag til forordning er at bemyndige færøske fartøjer til fra den 1. januar 1998 at udnytte de kvoter, der er tildelt dem i EF-farvandene for 1998, i overensstemmelse med ovennævnte arrangementer. Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. J9S af december 1997 om fastsættelse for 1998 af visse foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne, som finder anvendelse på fartøjer, der fører færøsk flag RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur*1), særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: Fællesskabet og det færøske landsstyre har i overensstemmelse med proceduren i artikel 2 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det færøske landsstyre på den anden side* ), ført konsultationer om gensidige fiskerirettigheder for 1998; under disse konsultationer blev delegationerne enige om at henstille til deres respektive myndigheder, at der fastsættes visse fangstkvoter for 1998 for den anden parts fartøjer; der blev ligeledes ført konsultationer med deltagelse af EF, Færøerne, Island, Norge og Den Russiske Føderation om forvaltningen og fordelingen af atlantisk-skandinavisk sild for 1998; disse konsultationer førte bl. a. til efterfølgende arrangementer om gensidig adgang, ifølge hvilke Færøerne kan fiske 11 000 tons af deres kvote i EF-fiskerifarvande nord for 62° N; resultaterne af konsultationerne bør udmøntes i konkrete bestemmelser for at undgå en afbrydelse af de gensidige fiskeriforbindelser pr. 31. december 1997; det fiskeri, der er omhandlet i denne forordning, er undergivet de relevante kontrolforanstaltninger i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik* ); i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse af mærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjeiv), er det fastsat, at alle fartøjer med tanke med nedkølet havvand om bord skal medføre et af en kompetent myndighed godkendt dokument med angivelse af tankenes kalibrering i m3 med intervaller på 10 cm; det er af almene hensyn strengt nødvendigt, at denne forordning anvendes fra den 1. januar 1998 - W (2) <3> W EFT L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordning ændret ved 1994-tiltrædelsesakten. EFT L 226 af 29. 8. 1980, s. 11. EFTL261 af 20. 10. 1993, s. 1. EFTL132af21. 5. 1987,s. 9. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. Fartøjer, der er registreret på Færøerne, kan fra den 1. januar til den 31. december 1998 drive fiskeri efter de arter, der er anført i bilag I, inden for de i nævnte bilag fastsatte geografiske og mængdemæssige begrænsninger og i overensstemmelse med denne forordning i de af medlemsstaternes fiskerizoner, der strækker sig 200 sømil ud fra kysten langs Nordsøen, Skagerrak, Kattegat, Østersøen og Atlanterhavet nord for 43°00' N. Fiskeri, der er tilladt i henhold til stk. 1, med undtagelse af fiskeri i Skagerrak, må kun ske i de dele af 200-sømilezonen, som ligger mere end 12 sømil fra de basislinjer, hvorfra medlemsstaternes fiskerizoner måles. Uanset stk. 1 er uundgåelige bifangster af arter, for hvilke der i en zone ikke er fastsat kvoter, tilladt inden for de grænser, der er fastsat i de bevarelsesforanstaltninger, der gælder for den pågældende zone. Bifangster i en given zone afarter, for hvilke der er fastsat kvoter i denne zone, afskrives på de pågældende kvoter. Artikel 2 Fartøjer, der fisker i henhold til de i artikel 1 fastsatte kvoter, skal overholde de be arelses- og kontrolforanstaltninger og øvrige bestemmelser, der gælder for fiskeriet i de i artikjl 1 nævnte zoner. Fartøjerne skal føre en logbog, hvori de i bilag II anførte oplysninger indføres. Fartøjerne fremsender de i bilag III nævnte oplysninger til Kommissionen. Disse oplysninger fremsendes efter de regler, der er fastlagt i nævnte bilag. Fartøjer med tanke med nedkølet havvand skal om bord have et af en kompetent myndighed godkendt dokument med angivelse af tankenes kalibrering i m3 med intervaller på 10 cm. Registreringsbogstaveme og -numrene for fartøjerne skal tydeligt anføres på begge sider af fartøjets forstavn. Artikel 3 Fiskeri er betinget af, at der udstedes en licens og en særlig fiskeritilladelse af Kommissionen på Fællesskabets vegne, og at de i bilag II og III anførte betingelser er overholdt. Udstedelse af licenser og særlige fiskeritilladelser i henhold til stk. 1 er betinget af, at antallet af gyldige licenser og særlige fiskeritilladelser på en vilkårlig dag ikke overstiger: (a) 14 for fiskeri efter makrel i ICES-afsnit Via (nord for 56°30' N) og ICES-afsnit Vile, f og h, brisling i ICES-underområde IV og ICES-afsnit Via (nord for 56°30' N), hestemakrel i ICES-underområde IV og ICES-afsnit Via (nord for 56o30' N) og Vile, f og h og sild i ICES-afsnit Via (nord for 56°30' N) og 4 for fiskeri efter sild i ICES- afsnit Ilia N (Skagerrak); (b) 15 for fiskeri efter sperling i ICES-underområde IV og ICES-afsnit Via (nord for 56°30' N) og af tobis i ICES-underområde IV; (c) 20 for fiskeri med langline efter lange, brosme og byrkelange i ICES-afsnit Via (nord for 56°30' N) og Vlb; dog må antallet af fartøjer, som fisker samtidig, ikke overstige 10; (d) 16 for fiskeri med trawl efter byrkelange i ICES-afcnit Via (nord for 56°30' N) og Vlb; (e) (f) (g) 20 for fiskeri efter blåhvilling i ICES-underområde VII (vest for 12°00' V) og ICES- afsnit Via (nord for 56°30' N) og Vlb; 3 for fiskeri med langline efter sildehaj i hele fællesskabszonen med undtagelse af NAFO 3PS; 21 for fiskeri efter sild i ICES-afsnit Ha (nord for 62° N). Anmodninger om udskiftning af licenser og særlige fiskeritilladelser inden for dette maksimale antal kan fremsættes når som helst og vil blive behandlet hurtigt. 3. Ved indgivelse af ansøgning om licens og særlig fiskeritilladelse til Kommissionen gives følgende oplysninger: fartøjets navn; registreringsnummer; havnekendingsbogstaver og -nummer; registreringshavn; ejerens eller befragterens navn og adresse; bruttotonnage og længde overalt; (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) maskinkraft; (h) (i) (j) (k) (1) kaldesignal og radiofrekvens; fangstmetode; fiskerizone; arter, der vil blive fisket efter; periode, for hvilken der søges om licens og særlig fiskeritilladelse. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Hver licens og særlig fiskeritilladelse gælder for ét fartøj. Hvis flere fartøjer fisker i fællesskab, skal hvert af disse fartøjer have en licens og en særlig fiskeritilladelse. Licenser og særlige fiskeritilladelser kan tilbagekaldes med henblik på udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Sådanne tilbagekaldelser får virkning på datoen for Kommissionens udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Nye licenser og særlige fiskeritilladelser får virkning fra udstedelsesdatoen. Licensen og den særlige fiskeritilladelse tilbagetrækkes helt eller delvis udløbstidspunktet, såfremt de i artikel 1 fastsatte respektive kvoter er opbrugt. inden Licensen og den særlige fiskeritilladelse tilbagetrækkes i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning. Der udstedes i en periode på op til tolv måneder ikke licens og særlig fiskeritilladelse til fartøjer, for hvilke forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke er overholdt. Kommissionen skal på Fællesskabets vegne meddele Færøerne navn på og beskrivelse af de færøske fartøjer, som ikke vil få tilladelse til at fiske i Fællesskabets fiskerizone de(n) følgende måned(er) som følge af overtrædelse af Fællesskabets regler. Artikel 4 S Fiskeri i Skagerrak sker på'følgende betingelser: 1. 2. Direkte sildefiskeri til andet end konsum er forbudt. Anvendelse af trawl og snurpenot ved fiskeri efter pelagiske arter er forbudt fra midnat lørdag til midnat søndag. Artikel 5 Fartøjer, som har tilladelse til at fiske den 31. december, kan fortsætte deres fiskeri i begyndelsen af det følgende år på grundlag af denne tilladelse, indtil nye fartøj sfortegnelser for det pågældende år er blevet godkendt. Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 6 Den anvendes fra den 1. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den. december 1997. På Rådets vegne Formand <****mm—Mmmm—mmm*mEmmk*+ BILAG I Færøernes fangstkvoter for 1998 1. Kvoter for færøske fartøjer, der driver fiskeri i EF-farvandene I Art Fiskerizonen Mængde ICES-imderområder/afonit (tons) Lange, brosme, byrkelange Byrkelange Makrel Sild VIa(1),VIb VIa(l),VIb VIa(1), Vile, f, h VIa(1) Hestemakrel IV, VIa(,), Vile, f, h 800 (4X?} (6) (7) 940 3 930 660 7 000 Sperling Brisling Tobis Blåhvilling : Andre demersale fiskearter (kun bifangster) Sild Sildehaj IV, VIa(,) IV, VIa(1) IV VIa(1), Vlb, VII(2) m IV, Via1 ' Ilia N (Skagerrak)00 Hele Fællesskabets zone undtagen NAF0 3PS _ 20 000 62 000 (8) (9) 400 500 125 (4) I (,) Nord for 56°30'N. (2) Vest for 12°00'V. (3) Afgrænset mod vest af en linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til den nærmeste svenske kyst (4) Skal fiskes med langline. (5) Herunder er 20% utilsigtede fangster af andre arter tilladt pr. fartøj på ethvert tidspunkt i ICES-afsnit Via og b. Denne procentsats kan dog overskrides i de første 24 timer efter begyndelsen af fiskeriet på en bestemt fiskeplads. Den samlede mængde af utilsigtede fangster af andre arter må ikke overskride 75 tons i de nævnte ICES-afsnit (6) Skal fiskes med trawl; bifangster af skolæst og sort sabelfisk skal modregnes i denne kvote. (7) Hvoraf 1 000 tons kan fiskes fra 1. oktober til 31. december 1998 i EF-farvande inden for ICES-afsnit IVa. (8) Den samlede kvote (herunder bifangster af blåhvilling i sperling- og tobisfiskeriet) indeholder en mængde på højst 2 000 tons brisling. En mængde på højst 6 000 tons sperling kan fiskes i ICES-afsnit Via nord for 56°30' N under forudsætning af, at der efter anmodning fra EF gives nærmere oplysninger om mængden og sammensætningen af eventuelle bifangster. (9) Uundgåelige bifangster af guldlaks skal modregnes i denne kvote. 1 2. Kvoter for færøske fartøjer, der driver fiskeri i grønlandske farvande i henhold til artikel 1, stk. 3, i fiskeriprotokollen mellem EØF og Grønland(1) (til orientering) Art Fiskerizoner: Mængde ICES-afsnit eller (tons) NAFO-område Dybhavsreje XIV/V 1 150 (Pandalus borealis) Hellefisk NAFO 0/1 Rødfisk Lodde O) EFT C 287 af 15. 10. 1994, s. 11 XIV/V XIV/V XIV/V 150 150 500 10 000 3. Atlantisk-skandinavisk sild Art Sild I I Fiskerizoner: ICES-afsnit eller NAFO-område Mængde (tons) ïïa 11000 BILAG n Når der fiskes inden for den fiskerizone på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som er omfattet af Fællesskabets fiskeriforskrifter, indføres følgende oplysninger i logbogen umiddelbart efter: 1. Hvert træk: 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. fangstmængde pr. art (i kg, levende vægt) dato og klokkeslæt for trækket fangstposition fangstmetode. 2. Hver omladning til eller fra et andet fartøj: angivelsen "modtaget fra" eller "overført til" 2. 1. 2. 2. mængde pr. omladet art (i kg, levende vægt) 2. 3. navn og havnekendingsbogstaver og -nummer for det fartøj, til eller fra hvilket omladningen fandt sted. 3. Hver landing i en havn i Fællesskabet: havnens navn 3. 1. 3. 2. mængde pr. landet art (i kg, levende vægt). 4. Hver fremsendelse af oplysninger til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: dato og klokkeslæt for fremsendelsen 4. 1. 4. 2. meddelelsens art: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL 4. 3. i tilfælde af radiotransmission: radiostationens navn. mimmmmmmmimm*ÊÊm+ BILAG III 1. Følgende oplysninger fremsendes til Europa-Kommissionen efter nedenstående tidsplan: 1. 1. Ved hver indsejling i de fiskerizoner på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som omfattes af Fællesskabets fiskeriforskrifter: a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger last af hver art (i kg, levende vægt) b) c) dato og ICES-afsnit, i hvilket føreren påtænker at begynde fiskeri. Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved første indsejling. 1. 2. Ved hver udsejling fra den under punkt 1. 1 nævnte zone: a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger last af hver art (i kg, levende vægt) b) c) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse d) det ICES-afsnit, hvor fangsterne blev taget e) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden indsejlingen i zonen og modtagerfartøjets registreringsnummer f) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, landet i en fællesskabshavn siden indsejlingen i zonen. Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone på e a given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved seneste udsejling. 1. 3. Hver tredje dag begyndende på tredjedagen efter første indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone, når der fiskes efter sild, og hver uge begyndende på syvendedagen efter første indsejling i den under punkt 1. 1 nævnte zone, når der fiskes efter andre arter end sild og makrel: a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger b) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget. 1. 4. Hver gang fartøjet sejler fra ét ICES-afsnit til et andet: a) de under punkt 1. 5 anførte oplysninger b) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget. 1. 5. a) Skibets navn, radiokaldesignal, havnekendingsbogstaver og -nummer, førerens navn b) meddelelsens løbenummer for den pågældende fangstrejse c) meddelelsesform d) dato, klokkeslæt og position. 2. 1. De under punkt 1 anførte oplysninger fremsendes til Europa-Kommissionen i Bruxelles (telex 24189 FISEU-B) via en af de under punkt 3 angivne radiostationer og i den under punkt 4 beskrevne form. 2. 2. Hvis meddelelsen på grund af force majeure ikke kan fremsendes af det pågældende fartøj, kan fremsendelsen ske via et andet fartøj på førstnævnte fartøjs vegne. é É U M M ^ É É H M r i M p r i M I M M M IP 3. Radiostationens navn Radiostationens kaldesignal OXP OXB OYE DAF DAK DAH DAL DAIDAM D AJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ LGL LGQ LGT LGA Skagen Blåvand Rønne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Torshavn Bergen Farsund Florø Rogaland Tjørne Ålesund 4. Meddelelsernes form De under punkt 1 omhandlede oplysninger skal indeholde følgende enkeltheder, der meddeles i - nedenstående rækkefølge: - fartøjets navn - radiokaldesignal - ydre havnekendingsbogstaver og-tal - løbenummer for meddelelsen for den pågældende fangstrejse - angivelse af meddelelsens art efter følgende kode: meddelelse ved indsejling i en af de under punkt 1. 1 nævnte zoner: »IN« meddelelse ved udsejling fra en af de under punkt 1. 1 nævnte zoner: »OUT« meddelelse ved udsejling af et ICES-afsnit til et andet: »ICES« ugentlig meddelelse: »WKL« meddelelse hver tredje dag: »2 WKL« - dato, klokkeslæt og position - det ICES-afsnit, hvor fiskeriet forventes begyndt - dato for fiskeriets begyndelse - - mængde (i kg, levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse, under last (i kg, levende vægt) af hver art, under anvendelse af den under punkt 5 anførte kode anvendelse af den under punkt 5 anførte kode - det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget - mængde (i kg, levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden fremsendelsen af forrige meddelelse - navn og kaldesignal for det fartøj til og/eller fra hvilket det er omladet - mængde (i kg, levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden fremsendelse af forrige meddelelse - førerens navn. 5. Kode til oplysning om de arter, lasten omfatter, i henhold til punkt 4: - Dybhavsreje {Pandalus boralis) - Helleflynder (Hippoglossus hippoglossus) PRA HKE - Kulmule {Merluccius merluccius) GHL - Hellefisk {Reinhardtius hippoglossoides) COD - Torsk (Gadus morhud) HAD - Kuller (Melanogrammus æglefinus) HAL MAC - Makrel {Scomber scombrus) HOM - Hestemakrel {Trachurus trachurus) Skolæst {Coryphænoides rupestris) RNG - POK Sej {Pollachius virens) - WHG - Hvilling {Meriangus meriangus) HER SAN SPR PLE NOP LIN PEZ ANE RED PL A SQX Ising {Limanda fèrruginea) YEL WHB - Blåhvilling {Micromesistius poutassou) TUN BLI USK DGS BSK POR SQC POA PIL - Tunfisk {Thunnidæ) - Byrkelange {Molva dypterygia) - Brosme {Brosme brosme) - Pighaj {Squalus acanthias) - Brudge {Cetorinhus maximus) - - Blækspruttte {Loligo spp. ) - Havbrasen {Brama brama) - Sild {Clupea harengus) - - Tobis {Ammodytes spp. ) - Brisling {Sprattus sprattus) - Rødspætte {Pleuronectes platessa) Sperling {Trisopterus esmarkii) - - Lange {Molva molva) - Reje {Pandalidæ) - Ansjos {Engraulis encrasicholus) - Rødfisk {Sebastes spp. ) - Amerikansk rødspætte {Hypoglossoides platessoides) - Blæksprutte {Illex spp. ) - Sardin {Sardina pilchardus) Sildehaj {Lamma nasus) IL - Hestereje {Crangon crangon) - Glashvar {Lepidorhombus spp. ) CSH LEZ MNZ - Havtaske {Lophius spp. ) NEP POL ARG - Guldlaks {Argentina sphyræna) OTH - Andre - Dybvandshummer {Nephrops norvegicus) - Lubbe {Pollachius pollachius) S2 ISSN 0254-1459 KOM(97) 687 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 04 05 10 Katalognummer : CB-CO-97-709-DA-C ISBN 92-78-29080-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg H-


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3949/97 do Deputado James NICHOLSON à Comissão. Objectores de consciência na Grécia

eurovoc_concepts:
Greece
conscientious objection
equal treatment
protection of freedoms

text: C 174/156 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 6. 98 A etiquetagem relativa ao pa(cid:14)·s de origem na(cid:152)o e· obrigato·ria a n(cid:14)·vel comunita·rio apesar de alguns Estados-membros o exigirem. Caso os produtos te(cid:136)xteis importados para a Comunidade provenientes do Bangladesh na(cid:152)o satisfizerem o disposto na directiva em mate·ria de etiquetagem, as partes implicadas podem introduzir uma denu·ncia junto da Comissa(cid:152)o. (1) Directiva 97/37/CE da Comissa(cid:152)o de 19. 06. 1997 que adapta ao progresso te·cnico os Anexos I e II da Directiva 96/74/CE do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a‘s denomina(cid:231)o(cid:152)es te(cid:136)xteis. JO L 169 de 27. 06. 1997. (98/C 174/232) PERGUNTA ESCRITA E-3949/97 apresentada por James Nicholson (I-EDN) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Objectores de conscie(cid:136)ncia na Gre·cia Embora tenha sido recentemente promulgada na Gre·cia uma lei que reconhece a objec(cid:231)a(cid:152)o de conscie(cid:136)ncia, os grupos de interesse alegam que se continua a verificar medidas discriminato·rias, na medida em que pessoas actualmente detidas pelas suas convic(cid:231)o(cid:152)es pacifistas ainda na(cid:152)o foram libertadas. Ale·m disso, a nova lei (2510/97) tambe·m na(cid:152)o contemplara· questo(cid:152)es, como, por exemplo, o desenvolvimento da objec(cid:231)a(cid:152)o de conscie(cid:136)ncia durante o per(cid:14)·odo de servi(cid:231)o militar. Podera· a Comissa(cid:152)o pronunciar-se sobre a lei que rege o servi(cid:231)o militar na Gre·cia, nomeadamente no que se refere a‘ objec(cid:231)a(cid:152)o de conscie(cid:136)ncia? Resposta dada por Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Remetemos o Senhor Deputado para a resposta que a Comissa(cid:152)o deu a‘ pergunta escrita E-868/96 de Gianni Tamino e outros (1). (1) JO C 280 de 25. 9. 1996. (98/C 174/233) PERGUNTA ESCRITA E-3958/97 apresentada por Johanna Maij-Weggen (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (12 de Dezembro de 1997) Objecto: Exporta(cid:231)o(cid:152)es de armas da Sue·cia Sabe a Comissa(cid:152)o que o governo sueco enviou, em Maio de 1997, ao parlamento sueco um relato·rio intitulado «Swedish Arms Exports in 1996» (Exporta(cid:231)o(cid:152)es de armas da Sue·cia em 1996)? Pode a Comissa(cid:152)o investigar quantos mais governos dos Estados-membros informaram os respectivos parlamentos desta forma sobre as exporta(cid:231)o(cid:152)es de armas do pa(cid:14)·s? Esta· a Comissa(cid:152)o disposta a solicitar estes relato·rios anuais, a compila·-los e a transmiti-los ao Parlamento Europeu acompanhados de comenta·rios recapitulativos? Resposta do Comissa·rio Hans Van den Broek em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Janeiro de 1998) A Comissa(cid:152)o tem conhecimento do relato·rio «Swedish arms exports in 1996» («Exporta(cid:231)o(cid:152)es de armas da Sue·cia em 1996»), apresentado pelo Governo da Sue·cia ao Parlamento sueco, relato·rio esse que sau·da. Atrave·s dos meios de comunica(cid:231)a(cid:152)o, a Comissa(cid:152)o esta· igualmente a par de que os Governos de alguns Estados-membros notificam, por diversas formas, os respectivos parlamentos nacionais das exporta(cid:231)o(cid:152)es de armas autorizadas


title: WRITTEN QUESTION No. 3971/97 by Paul LANNOYE to the Commission. Air safety and quality of life in urban and semi-urban environments

eurovoc_concepts:
air safety
air transport
crew
quality of life
quality of the environment
urban area
vocational training

text: C 187/104 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 16. 6. 98 (98/C 187/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3971/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Paul Lannoye (V) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Lentoturvallisuus ja kaupunkien seka¤ esikaupunkialueiden elinympa¤risto¤n laatu Useilla Euroopan lentokentilla¤ koulutetaan uusia lenta¤jia¤. Era¤a¤t na¤ista¤ asutuskeskusten la¤heisyydessa¤ ja kaiken lisa¤ksi eritta¤in tihea¤sti asutuilla esikaupunkialueilla. lentokentista¤ sijaitsevat suurten Aikooko komissio pyyta¤a¤ Euroopan unionin ja¤senvaltioita ryhtyma¤a¤n toimiin, joilla kuljetuskoneiden lenta¤jien koulutus lopetetaan na¤iden alueiden yla¤puolella erityisesti viikonloppuisin? Komission ja¤senen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 1998) Lenta¤jien koulutusta annetaan monilla pienkentilla¤ ja lentoasemilla, joilla kaupallisen lentoliikenteen suoritus- kykyyn kohdistuvat paineet sen sallivat. Koulutus- ja kokeiluohjelmat jatkuvat yleensa¤ lenta¤jien koko ammattiuran ajan. Suuri osa koulutuksesta tapahtuu nykya¤a¤n kehittyneen simulaatiotekniikan avulla. Se on halvempaa kuin lentokoneessa annettava koulutus ja sen avulla voidaan myo¤s antaa koulutusta realistisesti simuloiduissa tilanteissa, joita olisi liian vaarallista harjoitella lennon aikana. Lentokoulutusja¤rjestelyjen sa¤a¤ntely lentoasemilla ja niiden la¤hettyvilla¤ kuuluu nykya¤a¤n yksinomaisesti ja¤sen- valtioille. Paikallisviranomaiset rajoittavat joskus lentoliikennetta¤ enimma¤kseen harjoitteluun tarkoitetuilla lentokentilla¤ maanka¤yto¤n sa¤a¤ntelyyn liittyvien valtuuksiensa turvin, mutta tiettyjen alueiden yli suoritettavien lentojen kielta¤mista¤ sa¤a¤nteleva¤t yleensa¤ teknisella¤ tasolla kansalliset ilmailuviranomaiset. Komissio ei aio ta¤lla¤ hetkella¤ toissijaisuusperiaatteen vuoksi puuttua ta¤lla¤ alalla tapahtuvaan toimintaan. (98/C 187/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3973/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Anneli Hulthe·n (PSE) (12. joulukuuta 1997) Aihe: Laiton hormonien ka¤ytto¤ lihantuotannossa Sa¤a¤nno¤llisin va¤liajoin tiedotusva¤lineissa¤ kerrotaan EU:n alueella ilmeneva¤sta¤ laittomasta hormonien ka¤yto¤sta¤ lihantuotannossa. Mita¤ mielta¤ komissio on na¤ista¤ tiedoista ja eiva¤tko¤ ta¤llaiset lo¤ydo¤kset va¤henna¤ yhteiso¤n uskottavuutta sen neuvotellessa USA:n kanssa hormoneista? Komission ja¤senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 1998) Tiedotusva¤lineiden sa¤a¤nno¤llisesti uutisoimat tapaukset kasvuhormonien laittomasta ka¤yto¤sta¤ ovat seurausta ja¤senvaltioiden vakaasta pyrkimyksesta¤ taata, etta¤ eurooppalaisille kuluttajille tarjotaan lihaa, jonka tuotannossa ei ole ka¤ytetty hormoneja. Uutisointi on myo¤s osoitus siita¤, etta¤ ja¤senvaltioiden toiminta on tehokasta, eika¤ se voi vahingoittaa yhteiso¤n uskottavuutta ja¤senvaltioiden silmissa¤


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3968/97 af Mihail PAPAYANNAKIS til Kommissionen. År 2000-problemet

text: C 196/42 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (2. februar 1998) Overholdelsen af menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder i Kina giver vedvarende Kommissionen grund til bekymring, og den har aldrig undladt at give udtryk herfor, n(cid:229)r der var anledning til det, is(cid:230)r med hensyn til menneskerettighedssituationen i Tibet. Kommissionen r(cid:229)der ikke over pr(cid:230)cise oplysninger om de forhold, som det (cid:230)rede medlem głr opm(cid:230)rksom p(cid:229). Men ifald de bekr(cid:230)ftes, vil Kommissionen ikke undlade › i lighed med tidligere tilf(cid:230)lde › i sin dialog med Kina om menneskerettighederne at protestere imod enhver kr(cid:230)nkelse af menneskerettighederne og af den menneskelige v(cid:230)rdighed. (98/C 196/59) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3967/97 af Reimer Bo¤ge (PPE) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Nłdvendigheden af et generelt direktiv for foderstoffer Deler Kommissionen den opfattelse, at det i betragtning af de mange eksisterende direktiver er nłdvendigt at udarbejde et generelt direktiv for foderstoffer for dermed at skabe en klar defineret og overskuelig ramme for lovgivningen om foderstoffer i EU? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke vigtige m(cid:229)l og principper błr der efter Kommissionens opfattelse fłrst og fremmest tages hensyn til? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (3. februar 1998) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at det p(cid:229) grund af det store antal direktiver indeholdende bestemmelser om foder vil v(cid:230)re łnskeligt snarest at omredigere disse i e·n samlet retsakt. Arbejdet hermed er p(cid:229)begyndt, men det har desv(cid:230)rre m(cid:229)ttet afbrydes med henblik p(cid:229) at lłse andre problemer, som er blevet prioriteret. Efter Kommissionens opfattelse błr man ved en omredigering af de nuv(cid:230)rende retsforskrifter fłrst og fremmest tilstr(cid:230)be en forenkling, uden dog at bev(cid:230)ge sig v(cid:230)k fra de m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der har v(cid:230)ret g(cid:230)ldende ved udarbejdelsen af disse bestemmelser. Der t(cid:230)nkes her p(cid:229) beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed, miljłbeskyttelse, foderets kvalitet og informering af opdr(cid:230)tterne. Denne forenkling błr fłre til, at der vedtages regler, der som fłlge af deres stłrre gennemskuelighed lettere kan anvendes af de berłrte parter, bl. a. inden for industrien. (98/C 196/60) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3968/97 af Mihail Papayannakis (GUE/NGL) til Kommissionen (12. december 1997) Om: ¯r 2000-problemet I en artikel słndag den 23. november i London Times hedder det, at en ekspertgruppe har forelagt pr(cid:230)sident Clinton en rapport om de enorme tekniske og łkonomiske problemer, der vil opst(cid:229), fordi indfłrelsen af euroen kommer til at falde sammen med den nłdvendige omprogrammering til (cid:229)r 2000 (det s(cid:229)kaldte »year 2000 problem«) af alle computere i medlemsstaterne