eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
noise protection
pneumatic tyre

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION TV TV A * TV TV Bryssel den 10. 12. 1997 KOM(97) 680 slutlig 97/ 0348 (COD) Förslag till KUROPAPARLAMKNTKTS OCH RADIAS DIREKTIV om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (framlagt av Kommissionen) 1. Syfte M0TIVKM1NK Syftet med de föreslagna åtgärderna är att begränsa det buller som uppkommer vid kontakten mellan rullande däck och vägbanan. Tillsammans med de åtgärder som redan har vidtagits för att begränsa buller frän fordonens mekaniska delar kommer dessa bestämmelser att bidra till strävan att begränsa trafikbuller utan att minska trafiksäkerheten och utan att orsaka alltför stora störningar pä marknaden för däck. 2. Bakgrund De föreslagna åtgärderna har sin grund i bestämmelserna i artikel 4. 2 i direktiv 92/97/EEG om ändring av rådets direktiv 70/157/EEG om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon2. Där fastställs att efterföljande åtgärder, särskilt avsedda att förena säkerhetskrav med behovet att begränsa det buller som uppkommer vid kontakten mellan däck och vägbanan skall fattas på grundval av förslag från kommissionen, som skall ta hänsyn till de studier och den forskning som skall utföras beträffande denna bullerkälla. Kommissionen gav först sin tillfälliga arbetsgrupp "ERGA-Buller" uppdraget att ta fram en realistisk och reproducerbar metod för att mäta det ljud som uppstår vid däckens kontakt med vägbanan. När denna mätmetod hade definierats lät kommissionen utföra en studie som syftade till att ta fram ett numeriskt värde för att ange nivån på det buller som orsakas av olika typer av däck monterade på olika typer av motorfordon. 3. Allmän motivering av de föreslagna gränsvärdena Vad beträffar gränsvärdena för däck/vägbanebuller innehåller kommissionens förslag värden som baseras på nominell fålgbredd för däck som är avsedda att monteras på personbilar (gränsvärden mellan 72 och 76 decibel) och som baseras på användningsområde för däck som är avsedda till nyttofordon (gränsvärden mellan 75 och 79 decibel). Dessa gränsvärden lämnades till arbetsgruppen för motorfordon och medlemsstaternas experter är av delade meningar. Experterna från vissa medlemsstater stöttar helt och fullt de gränsvärden som kommissionen har föreslagit, medan experter från andra medlemsstater och från däckindustrin anser att värdena är för låga och att det vore rimligare att öka dem med två decibel. Kommissionen anser dock att de föreslagna intressen och gränsvärdena utgör en rimlig avvägning mellan marknadens 1 2 EGTnrL371,19. 12. 1992, s. 1. EGT nr L 42, 23. 2. 1970, s. 16. miljöskyddsintressena. I detta sammanhang bör nämnas att en ökning av gränsvärdena med en decibel skulle minska åtgärdernas effekt pä så sätt att endast cirka 8 % av de däck som försäljs pä marknaden skulle behöva ändras för alt ge en lägre bullernivå och bli förenliga med de nya bestämmelserna. Denna siffra motsvaras av cirka 25 % av däcken som skulle behöva ändras för att ligga inom de gränsvärden som kommissionen har föreslagit. 4. Särskilda beaktanden I artikel 1 fastställs att bestämmelserna i den nya bilagan V om däck/vägbanebuller inte är tillämpliga på däck som är avsedda att monteras pä fordon vilka har inregistreras för första gången före den 1 oktober 1980. Dessa däck har dimensioner och egenskaper som är typiska för tidsperioden (t. ex. Aston Martin och Ferrari Dino) och om de undantas från bestämmelserna om däck/vägbanebuller innebär detta endast mycket små konsekvenser på miljön eftersom de är mycket få till antalet och blir dessutom allt färre med tiden. I artikel 2 föreskrivs att direktivets bestämmelser skall tillämpas från och med den 1 oktober 2001 både för fordon i kategorin Ml och deras däck och för fordon i andra kategorier och deras däck. De olika fallen skiljer sig genom att man i det första fallet skall tillämpa bestämmelserna inom ramen för ett fullständigt harmoniseringssystem och i det andra fallet inom ramen för ett valfritt harmoniseringssystem (bibehållen möjlighet till nationella typgodkännanden). I artikel 2 föreskrivs vidare att reservdäck som har godkänts före direktivets ikraftträdande från och med den 1 oktober 2005 måste uppfylla kraven i direktivet. 5. Framtida åtgärder Kommissionen vill betona att dessa bestämmelser, som syftar till att minska det buller som uppstår vid rullande däcks kontakt med vägbanan, utgör ett första steg i strävan att minska denna bullerkälla. I ett senare skede bör bestämmelserna granskas mot bakgrund av den effekt de har haft på marknaden och på miljön. Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget, och med beaktande av följande: (1) Den inre marknaden utgör ett område utan inre gränser, inom vilket fri rörlighet av varor, personer, tjänster och kapital skall säkerställas. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas för att uppnå detta syfte. 1 2 EGTnrC EGTnrC (2) Rådets direktiv 92/23/EEG om däck och däckmontering på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon3 är ett av de särdirektiv om förfarandet vid gemenskapsgodkännande som införts med rådets direktiv 70/156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon4, senast ändrat genom Europaparlamentet och rådets direktiv 97/27/EG5. Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om system, komponenter och separata tekniska enheter är dock tillämpliga på det här direktivet. (3) Särskilt med tillämpning av artiklarna 3. 4 och 4. 3 i direktiv 70/156/EEG måste varje särdirektiv innehålla bilagor med mallar för informationshandlingar och typgodkännandeintyg enligt bilaga VI i det direktivet, i syfte att datorisera typgodkännandet. Typgodkännandeintyget i direktiv 92/23/EEG måste därför ändras. (4) Enligt artikel 4. 2 i rådets direktiv 92/97/EEG om ändring av rådets direktiv 70/157/EEG om tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon7, senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/20/EG8, föreskrivs att beslut om efterföljande åtgärder, särskilt avsedda att förena säkerhetskrav med behovet att begränsa det buller som uppkommer vid kontakten mellan däck och vägbana, skall fattas på grundval av förslag från kommissionen, som skall ta hänsyn till de studier och den forskning som skall utföras beträffande denna bullerkälla. EGTnrL 129, 24. 5. 1992, s. 95. EGT nr L 42, 23. 2. 1970, s. 1. EGTnrL233, 25. 8. 1997, s. 1. EGTnrL371, 19. 12. 1992, s. 1. EGT nr L 42,23. 2. 1970, s. 16. E GT nr L 92, 13. 4. 1996, s. 23. (5) En realistisk och reproducerbar metod att mäta det ljud som uppstår vid däckens kontakt med vägbanan har tagits fram. Denna mätmetod har därefter legat till grund för en studie med syfte att fastställa ett numeriskt värde pä ljudnivån som uppstår från olika typer av däck monterade på olika typer av motorfordon. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Direktiv 92/23/EEG ändras på följande sätt: Artikel I 1. Alla förekomster av termen "EEG-typgodkännande" skall ersättas med termen "EG-typgodkännande". 2. I artikel 1 första strecksatsen skall definitionen av däck ha följande lydelse: "varje nytt luftfyllt däck, i original eller som reservdäck, som är konstruerat för fordon som omfattas av rådets direktiv 70/156/EEG,". I slutet av artikel 1 skall följande text läggas till: "Bestämmelserna i bilaga V är inte tillämpliga på -däck avsedda för hastigheter under 80 km/h, -däck med en nominell fälgdiameter som inte överskrider 254 mm (eller kod 10), -reservdäck för tillfälligt bruk, och -däck som är avsedda att monteras på fordon som inregistrerats före den 1 oktober 1980. 3. Artikel 2. 1 och 2. 2 skall ersättas med följande tre stycken: "1. Medlemsstaterna skall bevilja EG-typgodkännande enligt de villkor som anges i bilaga I för varje däcktyp som är tillverkad i enlighet med bestämmelserna i bilaga II och bevilja EG-typgodkännandenummer för dessa däcktyper i enlighet med bilaga I. 2. Medlemsstaterna skall bevilja EG-typgodkännande enligt de villkor som anges i bilaga I för varje däcktyp som är tillverkad i enlighet med bestämmelserna i bilaga V och bevilja EG-typgodkännandenummer för dessa däcktyper i enlighet med bilaga I. 3. Medlemsstaterna skall bevilja EG-typgodkännande för fordon, vad gäller deras däck, i enlighet med de villkor som anges i bilaga ill för varje fordon vars däck (även reservdäck, om tillämpligt) överensstämmer med bestämmelserna i bilaga II samt med bestämmelserna om fordon enligt bilaga IV, och bevilja EG-typgodkännandenummer för varje sådant fordon i enlighet med bilaga III. " 4. I slutet av listan över bilagorna skall följande läggas till: "BILAGA V - Däck/vägbanebuller" 5. Bilagorna skall ändras enligt bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Vad gäller fordon i kategorin Ml får medlemsstaterna från och med den 1 oktober 2001 inte längre bevilja EG-typgodkännande i enlighet med artikel 4. 1 i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp av skäl som hänför sig till dess däck och däckmontering, eller i enlighet med artikel 4. 2 i direktiv 70/156/EEG för en däcktyp avsedd för dessa fordon, om bestämmelserna i direktiv 92/23/EEG, i dess lydelse enligt det här direktivet, inte är uppfyllda. 2. Vad gäller fordon i andra kategorier än Ml lär medlemsstaterna frän och med den 1 oktober 2001 inte längre bevilja - EG-typgodkännande för fordon i enlighet med artikel 4. 1 i direktiv 70/156/EEG, eller - nationellt typgodkännande lör fordon, om inte bestämmelserna i artikel 8. 2 i direktiv 70/156/EEG åberopas, av skäl som hänför sig till dess däck eller däckmontering eller för däck avsedda för sådana fordon, om de inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 92/23/EEG i dess ändrade lydelse enligt det här direktivet. 3. Från och med den 1 oktober 2001 skall medlemsstaterna - ej längre betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG som giltiga för tillämpning av artikel 7. 1 i samma direktiv, och - vägra att ett nytt fordon registreras, saluförs eller tas i bruk om det inte åtföljs av ett intyg om överensstämmelse i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG, om inte bestämmelserna i artikel 8. 2 i direktiv 70/156/EEG åberopas, av skäl som hänför sig till dess däck eller däckmontering på dessa nya fordon, om de inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 92/23/EEG i dess ändrade lydelse enligt det här direktivet. 4. Från och med den 1 oktober 2005 skall medlemsstaterna - ej längre betrakta de intyg om överensstämmelse som åtföljer nya däck i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG som giltiga för tillämpning av artikel 7. 2 i samma direktiv, och - vägra att ett nytt däck saluförs om det inte åtföljs av ett intyg om överensstämmelse i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG, öm inte bestämmelserna i artikel 8. 2 i direktiv 70/156/EEG åberopas, av skäl som hänför sig dessa nya däck, om de inte överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 92/23/EEG i dess ändrade lydelse enligt det här direktivet. Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 oktober 2001. De skall genast underrätta kommissionen om detta. De skall tillämpa bestämmelserna från och med den 1 oktober 2001. 2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 4 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande 10 1. Bilaga I i direktiv 92/23/EEG skall ersättas med följande bilaga I: BILAGA "Bilaga I ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR TYPGODKÄNNANDE AV DÄCK 1. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN DÄCKTYP 1. 1. Ansökan om EG-typgodkännande för en däcktyp i enlighet med artikel 3. 4 i direktiv 70/156/EEG skall inlämnas av däcktillverkaren. 1. 1. 1. Ansökan om EG-typgodkännande i enlighet med bilaga II skall åtföljas enligt tre en beskrivning av däcktypen exemplar av informationshandlingen i tillägg 1A. i 1. 1. 1. 1. Ansökan skall åtföljas av en ritning eller ett fotografi som visar däcktypens slitbanemönster, och en ritning av höljet pä det luftfyllda däcket monterat på mätlalgen där de relevanta dimensionerna för däcktypen framgår (se punkterna 6. 1. 1. och 6. 1. 2. i bilaga II). Alla dessa skall lämnas i tre exemplar. 1. 1. 1. 2. Ansökan skall även åtföljas av provningsrapporten från det provningsorgan som har utfört provningarna eller, vilket avgörs av den behöriga myndigheten, av ett eller två provexemplar av däcktypen. 1. 1. 2. Ansökan om EG-typgodkännande i enlighet med bilaga V skall åtföljas enligt tre en beskrivning av däcktypen exemplar i av informationshandlingen i tillägg IB. 1. 1. 2. 1. Ansökan skall åtföljas av ritningar, skisser eller fotografier som är representativa för däcktypens slitbanemönster. Alla dessa skall lämnas i tre exemplar. 1. 1. 2. 2. Ansökan från det skall även åtföljas av provningsrapporten provningsorgan som har utfört provningarna eller, vilket avgörs av den behöriga myndigheten, av fyra provexemplar som visar den dimension som är representativ för däcktypen. 1. 2. Tillverkaren kan ansöka om att EG-typgodkännandet utvidgas till att även omfatta 1. 2. 1. ändrade däcktyper för typgodkännande enligt bilaga 11 och/eller 1. 2. 2. däckdimensionsbeteckningar ytterligare ändrade handelsbeteckningar och/eller slitbanemönster från tillverkaren för typgodkännanden enligt bilaga V. och/eller 11 1. 3. Godkännandemyndigheten får betrakta däcktillverkarens laboratorier som godkända provningslaboratorier enligt artikel 14. 1 i direktiv 70/156/EEG. 2. INSKRIPTION 2. 1. 3. 3. 1. De exemplar av en däcktyp som inlämnas lör EG-typgodkännande skall vara tydligt och outplånligt märkta med sökandens varumärke eller för skall ha inskriptionen av EG-typgodkännandemärket. firmabeteckning och tillräckligt utrymme EG-TYPGODKÄNNANDE EG-typgodkännande enligt artikel 4. 3 i direktiv 70/156/EEG beviljas och ett typgodkännandenummer tilldelas varje däcktyp som lämnas in för godkännande i enlighet med punkt 1. 1. 1 om den uppfyller kraven i bilaga II. 3. 1. 1. Godkännande eller utökat eller vägrat typgodkännande av en däcktyp enligt bilaga II skall meddelas medlemsstaterna med ett formulär enligt mallen i tillägg 2A. 3. 2. EG-typgodkännande enligt artikel 4. 3 i direktiv 70/156/EEG beviljas och ett typgodkännandenummer tilldelas varje däcktyp som lämnas in för godkännande i enlighet med 1. 1. 2. om den uppfyller kraven i bilaga V. 3. 2. 1. Godkännande eller utökat eller vägrat typgodkännande av en däcktyp enligt bilaga V skall meddelas medlemsstaterna med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i tillägg 2B. 3. 3. Ett typgodkännandenummer tilldelas varje godkänd däcktyp. En och samma medlemsstat far inte tilldela en annan däcktyp samma nummer. Framförallt måste typgodkännandenummer som tilldelats enligt bilaga II skilja sig från dem som tilldelats enligt bilaga V. 4. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING 4. 1. Varje däck som överensstämmer med en däcktyp för vilken typgodkännande beviljats enligt detta direktiv skall vara försett med EG-typgodkännandemärke. 4. 2. EG-typgodkännandemärkningen utgörs av en rektangel som omger den gemena bokstaven "e" följd av de bokstäver eller siffror som anger 12 vilken medlemsstat som utfärdat typgodkännandet enligt bilaga VII till direktiv 70/156/EEG. EG-typgodkännandenumret består av det typgodkännandenummer som framgår av det ifyllda intyget för denna typ, föregånget av två siffror: "00" (or däck för nyttofordon och "02" för personbilsdäck. 4. 2. 1. Den rektangel som utgör EG-märkningen skall vara minst 12 mm läng och 8 mm hög. Bokstäver och siffror skall vara minst 4 mm höga. 4. 3. EG-typgodkännandemärket och -numret, liksom ytterligare märkning enligt kraven i punkt 3 i bilaga II, det senare för typgodkännande i enlighet med bilaga II, skall placeras i enlighet med föreskrifterna i den punkten. 4. 4. Typgodkännanenummer som tilldelats enligt bilaga V skall följas av bokstaven "s". 4. 5. Ett exempel på EG-märkning ges nedan: a = minst 12 mm e IRL 00479 e 3 00687-s Ett däck med den EG-märkning som visas ovan är ett nyttofordon (00) som uppfyller EG-kraven (e) för vilket EG-märkning beviljats i Irland (IRL) med numret 479 enligt bilaga II och i Italien (3) med numret 687 enligt bilaga V (s). Obs! Numren 479 och 687 (typgodkännandenummer), bokstäverna IRL och siffran 3 (bokstäver och nummer för den medlemsstat som har beviljat EG-märkningen) är enbart vägledande. Godkännandenumret skall placeras nära rektangeln och antingen ovanför, i godkännandenumret skall alla stå på samma sida om "e" och vara riktade åt samma håll. till höger. Siffrorna till vänster under, eller 13 5. ÄNDRING AV EN DÄCKTYP 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. Om en däcktyp som godkänts enligt bilaga II eller bilaga V har ändrats gäller bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG. En ändring i ett däcks slitbanemönster, när det gäller typgodkännande enligt bilaga II, kräver inte att de prov som föreskrivs i bilaga II görs om. Tillägg av däckdimensionsbeteckningar, varumärken och beteckningar för slitbanemönster till en däckserie, när det gäller typgodkännande enligt bilaga V, kräver inte att de prov som föreskrivs i bilaga V görs om. En ändring i ett däcks slitbanemönster, när det gäller typgodkännande enligt bilaga V, kräver inte att de prov som föreskrivs i bilaga V görs om, om ändringen vad avser innebär däck/vägbanebuller. försämring inte en 6. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP 6. 1. 6. 2. Normalt sett skall bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG tillämpas vad gäller åtgärder för kontroll av överensstämmelse med godkänd typ. Om kontroller som utförs enligt tillägg 1 till bilaga V för att kontrollera överensstämmelsen med godkänd typ, visar att bullret frän det provade däcket inte överskrider gränsvärdena i avsnitt 4. 2 i bilaga V med mer än 1 dB(A) skall tillverkningen anses överensstämma med kraven i avsnitt 4 i bilaga V. " 2. Tillägg 1 till bilaga I skall ändras till "tillägg 1A" och rubriken skall ha följande lydelse: "Tillägg 1A INFORMATIONSHANDLING NR. OM EG- TYPGODKÄNNANDE FÖR DÄCK (Bilaga II till direktiv 92/23/EEG)" 3. Tillägg 2 till bilaga I skall ändras till "tillägg 2A" och rubriken skall ha följande lydelse: 14 "Tillägg 2A MALL (största format: A4 (210 x 297mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG" 4. Följande nya tillägg 1B och 2B skall läggas till efter tillägg 2A: "Tillägg IB INFORMATIONSHANDLING NR OM EG- TYPGODKÄNNANDE FÖR DÄCK AVSEENDE DÄCK/VÄGBANEBULLER (Bilaga V till direktiv 92/23/EEG) Följande information skall i tillämpliga delar inlämnas i tre exemplar försedd med en innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara tillräckligt detaljrika och bifogas i lämplig skala i A4-format eller vikta till denna storlek. För mikroprocessorstyrda funktioner skall lämpliga prestandauppgifter inlämnas. 1. ALLMÄNT 1. 1. Tillverkarens firmabeteckning: 1. 2. Sökandens namn och adress: 1. 3. Tillverkningsanläggningens/-anläggningarnas adress: 1. 4. Igenkänningstecken: (varumärken och handelsbeteckningar): 2. DÄCK 2. 1. Däckkategorier: (klass C1, klass C2 eller klass C3) 2. 2. Användningsområde: (normal-, vinter- eller specialdäck) 2. 3. Lista över beteckningar för slitbanemönster: (ange för varje varumärke och handelsbeteckning en lista över däckbeteckningar enligt punkt 2. 17 i bilaga II till direktiv 92/23/EEG med tillägg av beteckningarna "Reinforced" eller "Extra Load" om tillämpligt för däck i klass Cl ). 15 Tillägg 213 Mall (största format: A4 (210 x 297 mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG (Däck/vägbanebuller) Myndighetens stämpel Information angående: -typgodkännande( ') -utvidgat typgodkännande1 Ji) -vägrat typgodkännande * -tillbakadragande av typgodkännande( ) för en däcktyp i enlighet med bilaga V till direktiv 92/23/EEG, senast ändrat av direktiv. /. /EG om däck/vägbanebuller. EG-typgodkännande nr: Utvidgning nr: AVSNITT 1 0. ALLMÄNT 0. 1. Tillverkarens firmabeteckning: 0. 2. Sökandens namn och adress: 0. 3. Tillverkningsanläggningens/-anläggningarnas adress: AVSNITT 2 1. YTTERLIGARE INFORMATION 1. 1. Varumärken och handelsbeteckningar: 1. 2. 1. 3. 2. 3. Däckkategorier: (klass Cl, klass C2 eller klass C3)(l) Användningsområde: (Normal-, vinter- eller specialdäck)( } Provningsorgan som ansvarar för provningar: Provningsrapportens datum: 16 4. 5. 6. 7. 8. 9. Provningsrapportens nummer: Skäl för att utvidga typgodkännandet (om tillämpligt): Eventuella kommentarer: Ort och datum: Underskrift: förteckning bifogas över de handlingar En som utgör den typgodkännandeakt som arkiverats hos den myndighet som utfärdat godkännandet. Handlingarna kan erhållas på begäran. (i) Stryk det som inte är tillämpligt. " Punkt 3. 1. 1 i bilaga IV skall ändras enligt följande: "3. 1. 1 Om inte annat följer av bestämmelserna i punkt 3. 7. 4 skall varje däck som monteras på ett fordon, inklusive alla reservdäck, vara försedda med EG-typgodkännandemärke enligt punkt 4 i bilaga I eller det typgodkännandemärke som anger att däcket uppfyller ECE-förordning nr 30 eller 54 enligt hänvisning i ingressen till detta direktiv. ECE- typgodkännandemärken betraktas endast som likvärdiga med EG- typgodkännandemärken som beviljats enligt bilaga II. " 6. Följande nya bilaga V med tillägg 1 skall läggas till efter bilaga IV: "BILAGA V DÄCK/VÄGBANEBULLER 1. RÄCKVIDD Denna bilaga gäller EG-typgodkännande av däck som komponenter, vad beträffar däck/vägbanebuller. 2. DEFINITIONER För tillämpningen av denna bilaga gäller definitionerna i bilaga II, med undantag för definitionen i punkt 2. 1 som skall ha följande lydelse: 17 2. 1. 2. 2. beträffar typgodkännande Vad bilaga (däck/vägbanebuller) avses med däcktyp en serie däck beslående av en lista över däckdimensionsbeteckningar (se bilaga 2. 17 i bilaga II), varumärken och handelsbeteckningar vilka inte skiljer sig ät pä sådana viktiga punkter som denna enligt -tillverkarens firmabeteckning, -däckkategori (se punkt 2. 4 i denna bilaga), -däckuppbyggnad (se punkt 2. 1. 4 i bilaga II), -användningsområde (se punkt 2. 1. 3 i bilaga II), -bullernivå. Dessutom gäller följande definitioner: handelsbeteckning avses Med slitbanemönstrets densamma som varumärket. tillverkarens identifiering utformning. Handelsbeteckningen kan av vara 2. 3. Med däck/vägbanebuller avses buller som uppstår vid kontakten mellan rullande däck och vägbanans yta. 2. 4. Vid tillämpningen av denna bilaga gäller följande däckkategorier: Klass Cl personbilsdäck (se punkt 2. 32 i bilaga II), Klass C2 nyttorfordonsdäck belastningsindex hastighetskategori > N (se punkt 2. 29. 3 i bilaga II), enkelmontage < (se punkt 2. 33 i i bilaga II) med och 121 II) med Klass C3 nyttofordonsdäck belastningsindex och hastighetskategori < M (se bilaga 2. 29. 3 i bilaga II) eller nyttofordonsdäck II) med belastningsindex i enkelmontage > 122. (se punkt 2. 33 i i bilaga < (se punkt 2. 33 enkelmontage i bilaga 121 3. MÄRKNINGSKRAV 3. 1. Däck skall vara försedda med 3. 1. 1. tillverkarens firmabeteckning eller varumärke, 3. 1. 2. handelsbeteckningen enligt definitionen i punkt 2. 2, vilket dock inte är nödvändigt då handelsbeteckningen är densamma som varumärket, 3. 1. 3. däckdimensionsbeteckning enligt punkt 2. 17 i bilaga II, 18 3. 1. 4. ordet "REINFORCED" eller "EXTRA LOAD" om däcket är klassificerat som förstärkt (se punkt 2. 3. 4 i bilaga II), 3. 1. 5. inskriptionen "M+S", "M. S" eller "M&S" om det rör sig om vinterdäck. 4. KRAV VAD BETRÄFFAR DÄCK/VÄGBANEBULLER 4. 1. Allmänna krav samma En uppsättning med däckdimensionsbeteckning är representativa för däckserien, skall genomgå ett bullernivåtest enligt tillägg 1. däck handelsbeteckning, fyra och som och har 4. 2. De bullernivåer som fastställs enligt tillägg I lär inte överskrida följande gränsvärden: 4. 2. 1. Däck i klass Cl med hänsyn till det provade däckets nominella profilbredd (se punkt 2. 17. 1. 1 i bilaga II): Nominell profilbredd Gränsvärde uttryckt i dB(A) 145 och under 155 och 165 175 och 185 195 till 215 225 och över 72 73 74 75 76 4. 2. 1. 1. För förstärkta däck (se punkt 3. 1. 8 i bilaga II) skall gränsvärdena i punkt 4. 2. 1 ökas med 1 dB(A). 4. 2. 1. 2. För specialdäck (se punkt 2. 1. 3 i bilaga II) skall gränsvärdena i punkt 4. 2. 1 ökas med 2 dB(A). 4. 2. 2. Däck i klass C2 med hänsyn till däckseriens användningsområde (se punkt 2. 1. 3 i bilaga II): 19 Användnings-område Gränsvärde uttryckt i Normal Vinter Special dB(A) 75 77 78 4. 2. 3. Däck i klass C3 med hänsyn till däckseriens användningsområde (se punkt 2. 1. 3 i bilaga II): Användnings-område Gränsvärde uttryckt i Normal Vinter Special dB(A) 76 78 79 Tillägg 1 Mätning av bullernivån frän däck vid höga husligheter Inledning Detta provningsförfarande består av specifikationer för mätinstrument, mätförhållanden och mätmetod. Syftet är att mäta bullernivån av en uppsättning däck monterade på ett testfordon vilket rullar i hög fart på ett specificerat vägunderlag. Det maximala ljudtrycket skall registreras med hjälp av mikrofoner placerade på avstånd, när testfordonet rullar i friläge. Det slutliga resultatet för en viss referenshastighet skall tas fram genom linjär regressionsanalys. 1. 1. 1 1. 1 Mätinstrument Ljudmätning Den apparat som används för mätning av ljudnivån skall vara en ljudnivämätare av typ 1 enligt publikation nr 651 "Ljudnivämätare" (1979) utgiven av Internationella elektroniska kommissionen (IEC). Mätningarna skall utföras med användning av F-karaktäristiken ("fast 20 response") för tidsvägning och A-karakläristiken för frekvensvägning, vilka också framgår av publikationen. I början och slutet av varje mätserie skall ljudnivåmätaren kalibreras enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av en lämplig ljudkälla (t. ex. en pistonfon). Kalibreringsanordningen måste uppfylla kraven för klass 1 i IEC-publikation nr 942 "Ljudkalibrcringsanordningar". Provningen skall betraktas som ogiltig om det mätfel hos ljudnivämätaren som registreras under kalibreringen överskrider 0,5 dB. 1. 1. 2. Mikrofonens placering Mikrofonen skall placeras på ett avstånd av 7,5 ± 0,2 m från banans referenslinje CC (bild 1) och 1,2 ± 0,1 m ovanför marken. Den axel där mikrofonen har högst känslighet skall vara vågrät och vinkelrät mot fordonets körbana (linjen CC). 1. 2. Hastighetsmätning Fordonets hastighet i mätsektionen skall fastställas när dess front har nått fram till linjen PP' med en noggrannhet på ± 1 km/h (se bild 1). 1. 3. Temperaturmätning Luft: Mätanordningen måste kunna mäta lufttemperaturen med en noggrannhet pä ± l°C. Lufttemperaturen måste mätas 1,2 m ovanför marken och inte i direkt solljus. Markyta: Mätanordningen måste kunna mäta provningsområdets marktemperatur med en noggrannhet på ± 1°C. Marktemperaturen måste mätas vid markytan. 1. 4. Vindstyrkemätning Mätanordningen måste kunna mäta vindhastigheten med en noggrannhet på ± 1 m/s 1,2 m ovanför marken. Vindriktningen skall registreras. 2. Mätförhållanden 2. 1. Provningsområde Provningsområdet skall bestå av en mittsektion omgiven av en i det närmaste plan provningsyta. Mätsektionen måste vara jämn. Markytan måste vara torr och ren under alla mätningar. Provningsbanan skall vara sådan att det fria ljudfåltet mellan ljudkällan och mikrofonen skall hållas inom 1 dB. Detta villkor skall anses 21 uppfyllt när det inte finns några stora Ijudreilekterande föremål såsom från staket, klippor, broar eller byggnader mätsektionens mittpunkt. inom 50 meter räknat Provningsbanans yla och provningsomrädels dimensioner överensstämma med bilaga VI till direktiv 92/97/EEG. skall Ett område med minst 10 meters radie frän mitten skall vara fritt från pudersnö, högt gräs, lös jord och slagg. Föremål som kan påverka det akustiska fältet får inte linnas i närheten av mikrofonen, och ingen får befinna sig mellan mikrofonen och ljudkällan. Den operatör som utför mätningarna och andra personer som deltar i mätningarna skall stå så att mätinstrumentets mätvärde inte påverkas. 2. 2. Meteorologiska förhållanden Mätningar får inte utföras under dåliga atmosfäriska förhållanden. Det måste säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar. Provningar får inte utföras om vindhastigheten vid mikrofonernas nivå överskrider 5 m/s. Mätningar temperaturen vid provningsbanans markyta är lägre än 5 °C. inte utföras om antingen lufttemperaturen får eller 2. 3. Bakgrundsljud Bakgrundsljudet samt ljud från vinden måste ligga minst K) dB under den ljudnivå som skall mätas. Mikrofonen kan förses med en lämplig vindskärm, förutsatt att hänsyn tas till hur denna påverkar mikrofonens känslighet och riktningsegenskaper. Mätningar karaktäristiska för däckens allmänna bullernivå skall inte tas med. som påverkas av ljudtoppar som inte tycks vara 2. 4. Krav på testfordonet 2. 4. 1. Testfordonet skall vara ett motorfordon försett med fyra enkla hjul på två axlar. 2. 4. 2. lastas Fordonet måste provdäcksbelastningar som anges i punkt 2. 5. 3. så att det överensstämmer med de 2. 4. 3. Avståndet mellan de tvä axlar pä vilka provdäcken är monterade skall vara mindre än 3 m för däck av klass Cl och 5 m för däck av klass C2 och C3 (se punkt 2. 4 i bilaga V). 22 2. 4. 4. För att säkerställa att förhållanden som har att göra med fordonets utformning inte påverkar däcksbullernivån i betydande utsträckning, skall alla fastmonterade stänkskyddsanordningar avlägsnas. Fordon med en kaross som i närheten av däcken kan påverka bullernivån från däcken skall inte användas. Man får till exempel inte montera eller behålla sådana komponenter i fälgarnas eller däckens omedelbara närhet som kan avskärma eller absorbera däcksbullret. Det är dock tillåtet att ta bort eller ändra fordonskomponenter som kan påverka fordonets bakgrundsljud. Dessutom får fordonets spårvidd ändras så att däcken går utanför fordonets sidor helt eller delvis. Sådana ändringar kan exempelvis krävas för att åstadkomma tillräcklig styrförmåga när breda däck provas. 2. 5. Däck 2. 5. 1. Fyra däck av samma typ och serie skall monteras på testfordonet. Däck med särskilda monteringskrav måste provas i enlighet med dessa krav (t. ex. rotationsriktning). Däcken skall ha fullt spårdjup före inkörning. 2. 5. 2. Däcken skall provas på sådana falgar som föreskrivs av däcktillverkaren. 2. 5. 3. För varje däck skall provbelastningen Qj vara 70 - 90 % av referensbelastningen Qr. För alla däck tillsammans motsvarar referensbelastningen Qr den maxbelastning som hör ihop med däckets belastningdindex (se tillägg 2 till bilaga II). Om belastningsindex består av två siffror (se punkt 2. 28 i bilaga II) skall hänvisning göras till den första siffran. För vissa ZR-däck där belastningsindex är utelämnat (se punkt 3. 1. 6. 1 i bilaga II) skall hänvisning göras till den maxbelastning som är klart angiven på däckets sida. 2. 5. 4. Varje däck som är monterat på testfordonet skall ha ett provningstryck Pt som inte får överskrida referenstrycket Pr och som skall ligga inom följande intervall: Pr (Qt/Qr)1 '25 * Pt ^ 12 Pr (Qt'Qr)1 '25 där - referenstrycket Pr för standarddäck i klass Cl är 2,5 bar, 23 - referenstrycket Pr för förstärkta däck i klass Cl är 3,0 bar, - referenstrycket r\ för däck i klass C2 och C3 är det tryck som motsvarar det tryckindex som anges på däckets sida (se punkt 3. 1. 11 i bilaga II). 2. 5. 5. Däcken skall vara inkörda innan de provas sä att det inte llnns kvar något gummiöverskott eller andra däckmönsleregenskaper som härrör från formningsprocesscn. Detta kräver normalt cirka 100 km normal körning. När däcken monteras på testfordonet måste roteringsriktningen vara densamma som när de kördes in. 2. 5. 6. Däcken skall värmas upp före provningen. 3. Mätmetod 3. 1. Allmänna föreskrifter Vid samtliga mätningar skall längs mätsektionen (AA' till BB') pä ett sådant sätt att fordonets längsgäende symmetriplan ligger sä nära linjen CC som möjligt. fordonet köras i rät linje När fordonets front har nått linjen AA', måste föraren ha lagt växeln i friläge och stängt av motorn. Om något onormalt ljud, t. ex. kylfläkt eller förtänding, uppstår under mätningen måste provningen göras om. 3. 2. Mätningarnas utförande och antal Den högsta ljudnivån uttryckt i A-viktade decibel [dB(A)] skall mätas medan fordonet rullar i friläge mellan linjerna AA' and BB' (bild 1 - främre delen av fordonet på linje AA', bakre delen av fordonet på linje BB'). Detta värde utgör mätresultatet. Minst fyra mätningar skall utföras på varje sida av testfordonet vid en testhastighet som är högre än referenshastigheten, och minst fyra mätningar vid en testhastighet som är lägre än referenshastighetcn. Hastigheterna skall i stort sett vara jämnt fördelade över det hastighetsintervall som anges i punkt 3. 3. 3. 3. Testhastighet Testfordonets hastighet skall ligga inom följande intervall : - Mellan 70 och 90 km/h för däck i klass Cl och C2. - Mellan 60 och 80 km/h för däck i klass C3. 24 4. Tolkning av resultaten Mätningen skall anses ogiltig om en onormal avvikelse mellan toppvärdet och den generella ljudnivån registreras. 4. 1. Resultatbestämning Referenshastigheten VrefV\å bestämning av resultaten skall vara -80 km/h för däck i klass Cl och C2, -70 km/h för däck i klass C3. 4. 2. Regressionsanalys av bullermätningarna icke-temperaturjusterade däcksbullernivän LK i dB(A) skall Den bestämmas genom regressionsanalys enligt följande: Ll( - L -av där L är medelvärdet av ljudnivåerna, mätt i dB(A) : i /=« n är mätningens nummer (n > 16). v är medelvärdet av de logaritmiska hastigheterna: 1 ' " £>, / i v - dä v,=lg(rf/0 a är regressionslinjens lutning i dB(A) Z(v,-vX4-r) a = Z ( v , - v )2 4. 3. Temperaturjustering LR som har tagits fram enligt punkt 4. 2 skall korrigeras genom en temperaturjustering enligt följande: referenstemperatur &nf av vägytans 25 u© J=M©)+*(©-©„. ,) där 0 är den uppmätta temperaturen vid vägytan 0W/ = 20°C K = 0,03 dB(A)/ °C om 0 ) 0^ 0,06 dB(A)/ °C om ©<©„, Temperaturjustering skall inte göras i or däck i klass C3. 4. 4. 4. 5. For att ta hänsyn till mätinstrumentens bristande noggrannhet skall de resultat som har tagits fram enligt punkt 4. 3 minskas med 1 dB(A). Slutresultatet, dvs. den temperatur)usterade däcksbullernivän LK ( 0n /) i dB(A), skall avrundas nedåt till närmsta heltal. 5. Provningsrapport Den provningsrapport som upprättas i syfte att utfärda det intyg som avses i tillägg 2 skall innehålla alla nödvändiga uppgifter. Det är särskilt viktigt att omgivningsförhållanden tas med i rapporten, dvs. provningsbana, lufttemperatur, vind (riktning och hastighet) och bakgrundsljud. 26 Bild 1 Mikrofonernas placering vid mätning 10m 10m ^ *J £^ 27 ISSN 1024-4506 KOM(97) 680 slutlig DOKUMENT SV 02 03 10 14 Katalognummer : CB-CO-97-699-SV-C ISBN 92-78-28979-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 2462/97 VAN DE COMMISSIE van 10 december 1997 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2462/97 of 10 December 1997 amending representative prices and additional duties for the import of certain products in the sugar sector


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2459/97 DE LA COMMISSION du 10 décembre 1997 fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) nº 1408/71 relativo à aplicação dos regimes de segurança social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores não assalariados e aos membros da sua família que se deslocam no interior da Comunidade, e o Regulamento (CEE) nº 574/72, que estabelece as modalidades de aplicação do Regulamento (CEE) nº 1408/71»

eurovoc_concepts:
self-employed person
self-employment
social security
working conditions
working population

formats: html pdf print

text: C 73/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 3. 98 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) n6 1408/71 relativo à aplicaça˜o dos regimes de segurança social aos trabalhadores assalariados, aos trabalhadores na˜o assalariados e aos membros da sua famı´lia que se deslocam no interior da Comunidade, e o Regulamento (CEE) n6 574/72, que estabelece as modalidades de aplicaça˜o do Regulamento (CEE) n6 1408/71» (98/C 73/09) Em 11 de Setembro de 1997, o Conselho decidiu, em conformidade com o artigo 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. A Secça˜o de Assuntos Sociais, Famı´lia, Educaça˜o e Cultura, encarregada de preparar os correspondentes trabalhos, emitiu parecer em 13 de Novembro de 1997. Foi relator M. Angelo. Na 3501 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 10 de Dezembro de 1997), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 104 votos a favor, 3 contra e 4 abstenço˜es, o seguinte parecer. 1. Introduça˜o Os Regulamentos (CEE) n4 1408/71 e n4 574/72 foram reunidos num texto u´nico e oficial pelo Regulamento (CE) n4 118/97 e alterados e actualizados pelo Regula- mento (CE) n4 1290/97. A proposta em apreço tem como principal objectivo alterar os dois regulamentos em questa˜o com base nas alteraço˜es introduzidas no artigo 954 do Regulamento (CEE) n4 574/72 pelo Regulamento (CE) n4 3095/95. A proposta visa ainda actualizar estes regulamentos comunita´rios para ter em conta as modificaço˜es introdu- zidas nas legislaço˜ es nacionais e determinados acordos bilaterais celebrados entre Estados-Membros. 2. Observaço˜es na generalidade 2. 1. O Comité acolhe favoravelmente estas alte- raço˜es, que permitem dispor de um quadro regulamentar permanentemente actualizado em matéria de aplicaça˜o dos regimes de segurança social às diversas categorias de beneficia´rios. Manifesta ainda a sua concordância com as propostas que, embora na˜o dizendo directamente respeito a actualizaço˜es, introduzem simplificaço˜ es e esclarecem determinadas situaço˜es susceptı´veis de dar lugar a du´vidas em sede de aplicaça˜o. 2. 2. Um quadro de referência claro e fia´vel neste âmbito contribui para eliminar eventuais obsta´culos e, em todo o caso, para remover dificuldades que contra- riam o desejo de mobilidade dos titulares de penso˜ es ou de rendas na Unia˜o. Concretiza-se, deste modo, um dos princı´pios fundamentais da Unia˜o: a liberdade de circulaça˜o das pessoas. 2. 3. Neste contexto, o Comité regista com satisfaça˜o, sem pretender abordar desde ja´ esta matéria, o facto de a Comissa˜o ter apresentado uma proposta que visa regulamentar, pela primeira vez, a questa˜o da transferên- cia dos direitos complementares a pensa˜o, para além da transferência dos direitos correspondentes a sistemas obrigato´ rios, ja´ coberta pelo Regulamento (CEE) n4 1408/71 e alteraço˜es subsequentes, cujas u´ltimas alteraço˜es e actualizaço˜es sa˜o aqui analisadas. Afigura-se, com efeito, necessa´ria a regulamen- 2. 4. taça˜o integral da transferência de todos os direitos a pensa˜o, tanto os associados à aplicaça˜o dos regimes obrigato´ rios como os decorrentes da inscriça˜o em regimes complementares. Estes u´ltimos têm, efectiva- mente, vindo a registar um desenvolvimento crescente, sobretudo entre os trabalhadores mais qualificados, principais interessados no processo de mobilidade. Espera-se, pois, que se realizem verdadeiros progressos na remoça˜o dos obsta´culos à mobilidade. 3. Ana´lise das alteraço˜ es propostas 3. 1. Introduça˜o de cara´cter geral 3. 1. 1. O artigo 954 do Regulamento (CEE) n4 574/72 rege o reembolso das prestaço˜es em espécie do seguro de doença e maternidade concedidas aos titulares de uma pensa˜o ou de uma renda e aos membros da sua famı´lia que, embora na˜o residindo no Estado-Membro onde beneficiam de uma pensa˜o ou de uma renda, têm direito às prestaço˜ es em espécie em questa˜o. 3. 1. 2. O sistema de reembolso assenta em montantes fixos. Até à entrada em vigor do citado Regulamento (CE) n4 3095/95, o montante fixo era calculado com base nos custos médios por famı´lia. O artigo 24 do Regulamento (CE) n4 3095/95 permitiu estabelecer um custo médio por pessoa, aproximando assim o montante fixo do custo real das prestaço˜es. Paralelamente às alteraço˜es directamente decorrentes do novo sistema de determinaça˜o do reembolso de um montante fixo, que passa a ser, na pra´tica, um sistema de reembolso fixo por pessoa, a proposta visa igualmente regulamentar, neste âmbito, determinadas situaço˜es que deixam margem para du´vidas no que concerne às relaço˜es entre as instituiço˜ es dos Estados-Membros. 9. 3. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 73/43 3. 1. 3. Importa ter presente que, nos casos em que na˜o esta´ previsto um montante fixo, o reembolso das prestaço˜es em espécie (hospitalizaça˜o, etc. ) é efectuado pelo custo real e com base na legislaça˜o do Estado de residência do titular da pensa˜o ou da renda. As relaço˜es entre as instituiço˜es do Estado de residência e as do Estado devedor da pensa˜o ou da renda sa˜o reguladas com base no sistema de reembolso de um montante fixo. Ha´ sempre uma diferença, mais ou menos significativa, entre os custos efectivos e o reembolso de um montante fixo, o que resulta do facto de o custo das prestaço˜es em espécie variar de Estado-Membro para Estado-Membro. Daı´ a preocupaça˜o em limitar ao ma´ximo tais situaço˜es de desequilı´brio. 3. 2. Artigo 15 do regulamento em apreço: alteraça˜o do Regulamento (CEE) n5 1408/71 É proposta a alteraça˜o dos artigos 294 e 314 do Regulamento (CEE) n4 1408/71, aplica´veis nos casos em que sa˜o concedidas prestaço˜ es em espécie aos membros da famı´lia do titular de uma pensa˜o ou de uma renda cujo Estado-Membro de residência (artigo 294) ou de estada (artigo 314) é diferente daquele em que reside o titular. 3. 2. 1. A l t e r a ç a˜ o d a a l ı´ n e a a ) d o n 4 1 d o a r t i g o 2 9 4 Estabelece-se um novo princı´pio segundo o qual, nos casos em que o membro da famı´lia reside no Estado- -Membro devedor da pensa˜o ou da renda (Estado competente), as prestaço˜ es em espécie sa˜o concedidas por esse Estado e por sua conta, ainda que o titular resida noutro Estado. Na˜o é o caso actualmente, ja´ que, de acordo com a regulamentaça˜o em vigor, compete ao Estado de residência do titular da pensa˜o ou da renda pagar as prestaço˜es aos membros da famı´lia que residem no Estado devedor da pensa˜o. 3. 2. 2. A l t e r a ç a˜ o d a a l ı´ n e a a ) d o a r t i - g o 3 1 4 A alteraça˜o do artigo 954 do Regulamento (CEE) n4 574/72 prevê, também para os membros da famı´lia, o reembolso de um montante fixo a favor do Estado em que residem, desde que esse Estado na˜o seja aquele em que reside o titular da pensa˜o ou da renda. Em caso de estada dos membros da famı´lia num Estado que na˜o aquele em que residem, cabera´ ao Estado da sua residência, e na˜o mais ao Estado de residência do titular da pensa˜o ou da renda, efectuar o reembolso do montante efectivo das prestaço˜es em espécie. De notar que, contrariamente ao caso precedente (arti- go 294), esta disposiça˜o é igualmente aplica´vel quando o Estado de estada do familiar é o Estado devedor da pensa˜o ou da renda do titular. 3. 2. 3. A l t e r a ç a˜ o d o A n e x o I , P a r t e I , d o A n e x o I I , P a r t e I I , d o A n e x o I I A , d o A n e x o I V e d o A n e x o V I As alteraço˜es propostas sa˜o meras actualizaço˜es dos Anexos, com base nas novas legislaço˜es adoptadas em diversos paı´ses. Trata-se, fundamentalmente, de simples alteraço˜es formais que na˜o suscitam observaço˜ es especı´- ficas. 3. 3. Artigo 25 do Regulamento em apreço: alteraça˜o do Regulamento (CEE) n5 574/72 Apo´s ter procedido à alteraça˜o do Regulamento (CEE) n4 1408/71, a Comissa˜o propo˜e agora a alteraça˜o de alguns artigos do regulamento de aplicaça˜o, o que decorre igualmente das alteraço˜es introduzidas pelo Regulamento (CE) n4 3095/95 ao artigo 954 do Regula- mento (CEE) n4 574/72. 3. 3. 1. A l t e r a ç a˜ o d o s n 4 s a r t i g o 2 9 4 1 , 2 e 5 d o Propo˜e-se que se precise que estas disposiço˜es visam os membros da famı´lia dos titulares de penso˜ es ou rendas que residam no mesmo Estado-Membro que estes u´ltimos. 3. 3. 2. A l t e r a ç a˜ o a r t i g o 3 0 4 d o s n 4 s 1 , 3 e 5 d o Trata-se de alteraço˜es que sa˜o consequência directa das modificaço˜ es introduzidas no artigo 294 do Regula- mento (CEE) n4 1408/71 relativamente às novas con- diço˜es aplica´veis aos membros da famı´lia do titular de uma pensa˜o ou de uma renda que residem no Estado devedor da pensa˜o. Tanto o tı´tulo como as disposiço˜es previstas devem ser alterados em conformidade. Torna-se necessa´rio, por u´ltimo, inserir um novo nu´mero retirado de uma disposiça˜o anterior adaptada à nova situaça˜o. 3. 3. 3. A l t e r a ç a˜ o d o n 4 3 d o a r t i g o 3 1 4 Em caso de estada dos membros da famı´lia noutro Estado-Membro, as formalidades a preencher, de acordo com a redacça˜o anterior, junto da instituiça˜o da residên- cia do titular da pensa˜o ou da renda passam a sê-lo junto da instituiça˜o do lugar de residência dos membros da sua famı´lia. C 73/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 3. 98 3. 3. 4. A l t e r a ç a˜ o a r t i g o 9 3 4 d o s n 4 s 1 e 2 d o 3. 3. 7. A l t e r a ç a˜ o d o A n e x o 9 Na sequência das alteraço˜es introduzidas, é suprimida, nos n4s 1 e 2 deste artigo, a referência ao n4 1 do artigo 294 do Regulamento (CEE) n4 1408/71. 3. 3. 5. A l t e r a ç a˜ o d a a l ı´ n e a b ) d o s n 4 s 1 e 3 d o a r t i g o 9 5 4 O artigo 954, cujas alteraço˜ es deram lugar ao conjunto de modificaço˜es em apreço, deve, por seu turno, ser igualmente alterado. Com efeito, é necessa´rio fazer referência, tanto no n4 1 como no n4 3, ao n4 1 do artigo 294, por forma a incluir entre as prestaço˜ es reembolsadas com base num montante fixo as relativas aos membros da famı´lia residentes num Estado diferente daquele em que reside o titular. 3. 3. 6. A l t e r a ç a˜ o d o s A n e x o s 1 , 2 , 3 e 4 Trata-se, também neste caso, de um conjunto de alteraço˜es formais que se limitam, praticamente, à alteraça˜o da denominaça˜o das instituiço˜ es citadas e que na˜o suscitam observaço˜ es especı´ficas. Bruxelas, 10 de Dezembro de 1997. Sa˜o alteradas algumas rubricas, fundamentalmente mediante a citaça˜o de acordos bilaterais entretanto concluı´dos. 3. 3. 8. A l t e r a ç a˜ o d o A n e x o 1 0 Também aqui sa˜o alteradas algumas rubricas, devido, na maior parte dos casos, à alteraça˜o da denominaça˜o das instituiço˜ es citadas. 3. 4. Artigo 35: Data de entrada em vigor do regula- mento 4. Concluso˜es 4. 1. O Comité acolhe favoravelmente as alteraço˜ es propostas, tanto as que representam uma actualizaça˜o indispensa´vel como as que facilitam a aplicaça˜o das disposiço˜es graças a uma regulamentaça˜o mais precisa de questo˜ es conexas susceptı´veis de dar lugar a eventuais divergências. O Comité recomenda todavia que, futura- mente, a exposiça˜o dos motivos das propostas seja mais completa e mais clara, a fim de facilitar a compreensa˜o dos objectivos da intervença˜o. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta"

text: C 73/42 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaali- turvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta” (98/C 73/09) Neuvosto päätti 11. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan perusteella pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasian jaosto antoi lausuntonsa 13. marraskuuta 1997. Ainoana esittelijänä oli Maurizio Angelo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 104 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Asetukset (ETY) N:o 1408/71 ja N:o 574/72 on yhdistetty yhdeksi viralliseksi kokonaisuudeksi asetuksella (ETY) N:o 118/97 sekä muutettu ja ajanmukaistettu asetuksella (EY) N:o 1290/97. Tällä ehdotuksella pyritään pääasiassa muuttamaan asetuksia N:o 1480/71 ja N:o 574/72. Ehdotus perustuu asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklan muutoksiin, jotka tehtiin asetuksella (EY) N:o 3095/95. Lisäksi ehdotuksella pyritään ajantasaistamaan yhteisön asetuksia siten, että niissä otetaan huomioon jäsenval- tioiden lainsäädäntöihinsä tekemät muutokset sekä tie- tyt jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset. säädetään jo asetuksessa (ETY) N:o 1408/71 ja sitä koskevissa muutoksissa, joiden muuttamista ja ajanta- saistamista käsitellään tässä lausunnossa. 2. 4. Vaikuttaa nimittäin tarpeelliselta säätää kaik- kien eläkeoikeuksien siirrettävyydestä, kuuluivatpa oi- keudet sitten lakisääteisiin tai lisäeläkejärjestelmiin. Täydentävät eläkejärjestelmät ovat laajentuneet viime vuosina yhä enemmän, ja etenkin hyvän ammattitaidon omaavat työntekijät, jotka ovat pääasiassa kiinnostunei- ta liikkuvuudesta, hyödyntävät niitä. Komitea toivoo- kin, että näin voidaan saavuttaa todellista edistystä liikkuvuuden esteiden poistamisessa. 3. Muutosehdotusten analyysi 2. Yleistä 3. 1. Yleistä 2. 1. Komitea kannattaa tehtyjä muutosehdotuksia, joiden avulla eri ryhmien sosiaaliturvajärjestelmiä kos- kevia säännöksiä ajanmukaistetaan jatkuvasti. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä sellaisiin ehdotuksiin, joilla yksinkertaistetaan asetuksia ja selvennetään epäsel- vyyttä aiheuttavia tilanteita asetusten sovelluspaikalla, vaikka ne eivät välittömästi liity ajantasaistamiseen. 2. 2. Selkeällä ja luotettavalla viitekehyksellä voidaan poistaa mahdollisia esteitä ja vaikeuksia, jotka haittaa- vat sosiaaliturvajärjestelmien piiriin kuuluvien liikku- vuutta unionissa. Näin toteutetaan yksi unionin peruspe- riaatteista eli henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin alueella. 3. 1. 1. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklassa säädetään sairaus- ja äitiysvakuutuksesta myönnettyjen luontoisetuuksien korvaamisesta sellaisille eläkeläisille ja heidän perheenjäsenilleen, joilla ei ole oikeutta etuuk- siin sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jonka alueella he asuvat. 3. 1. 2. Korvausjärjestelmä perustuu kertasuorituk- siin. Ennen asetuksen (EY) N:o 3095/95 voimaan astu- mista kertasuoritus laskettiin keskimääräisten kulujen perusteella (EY) N:o 3095/95 2 artiklan mukaan perhekohtainen kerta- korvaus korvattiin henkilökohtaisella kertakorvauksel- la. Näin kertakorvaukset lähenevät etuuksien todellisia kustannuksia. perhekohtaisesti. Asetuksen 2. 3. Tässä yhteydessä komitea toteaa tyytyväisenä (ottamatta kuitenkaan asiaa vielä käsiteltäväksi), että komissio ehdottaa ensimmäistä kertaa lakimääräisiin eläkejärjestelmiin liittyvien oikeuksien lisäksi säädöksiä myös täydentävien eläkeoikeuksien siirrettävyydestä. Lakimääräisiin eläkejärjestelmiin liittyvistä oikeuksista Ehdotuksessa tehdään uuden järjestelmän edellyttämät muutokset kertakorvausten arvioimiseksi, jolloin kor- vauksesta tulee käytännössä henkilökohtainen kertakor- vaus. Sen lisäksi ehdotuksessa pyritään sääntelemään tiettyjä tilanteita, joissa jäsenvaltioiden laitosten väliset suhteet ovat epäselviä. 9. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 73/43 3. 1. 3. On muistettava, että silloin, kun kertakorvaus- ta ei mainita, luontoisetuudet (sairaalahoito jne. ) korva- taan todellisten kustannusten mukaan ja eläkkeensaajan asuinpaikkana olevan valtion lainsäädännön perus- teella. On huomattava, että päinvastoin kuin edeltävässä ta- pauksessa (29 artikla) näin tapahtuu myös siinä tapauk- sessa, että perheenjäsen oleskelee eläkeläisen eläkettä maksavassa valtiossa. Asuinpaikkana olevan valtion ja eläkettä maksavan valtion laitosten väliset suhteet on puolestaan määritelty kertakorvausjärjestelmän perusteella. I o s a n , 3. 2. 3. L i i t t e e n I o s a n , l i i t t e e n I I a , l i i t t e e n V I m u u t t a m i n e n I I l i i t t e e n I I l i i t t e e n I V j a Todellisten kustannusten ja kertakorvauksen välillä on aina eroja, pieniä tai suuria. Ne johtuvat siitä, että luontoisetuuksien kustannukset vaihtelevat jäsenval- tioittain. Eriarvoisuutta halutaankin rajoittaa mahdolli- simman paljon. Ehdotetuissa muutoksissa vain ajantasaistetaan liitteitä jäsenvaltioiden uusien säännösten mukaisiksi. Kyse on pääasiassa yksinkertaisista ja muodollisista muutoksis- ta, joihin komitealla ei ole erityistä huomauttamista. 3. 2. Käsiteltävän ehdotuksen 1 artikla: asetuksen muuttaminen (ETY) N:o 1408/71 muuttaminen 3. 3. Ehdotuksen 2 artikla: asetuksen (ETY) N:o 574/72 Komissio ehdottaa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 29 ja 31 artiklan muuttamista. Kyseiset artiklat koskevat tapauksia, joissa luontoisetuuksia saavat eläkeläisen perheenjäsenet, jotka asuvat (29 artikla) tai oleskelevat (31 artikla) muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa eläkeläinen asuu. 3. 2. 1. 2 9 a r t i k l a n 1 k o h d a n a a l a k o h d a n m u u t t a m i n e n Ehdotuksessa määritellään uusi periaate, jonka mukaan silloin, kun perheenjäsenet asuvat eläkettä maksavassa jäsenvaltiossa (toimivaltainen valtio), se valtio myöntää luontoisetuudet omalla kustannuksellaan, vaikka eläke- läinen asuukin toisessa valtiossa. Asia ei ole nykyään näin, sillä voimassa olevien säännösten mukaan se valtio, jossa eläkeläinen asuu, maksaa niiden perheenjäsenien luontoisetuudet, jotka asuvat eläkettä maksavassa jäsenvaltiossa. 3. 2. 2. 3 1 a r t i k l a n a a l a k o h d a n m u u t t a - m i n e n Ehdotettuaan muutoksia asetukseen (ETY) N:o 1408/71 komissio ehdottaa muutettaviksi sen täytäntöönpano- menettelystä annetun asetuksen joitakin artikloja. Nekin johtuvat siitä, että asetuksella (EY) N:o 3095/95 muutet- tiin asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklaa. 3. 3. 1. 2 9 a r t i k l a n 1 , 2 j a 5 k o h d a n m u u t t a m i n e n Komissio ehdottaa täsmennystä, jonka mukaan tässä artiklassa tarkoitetaan eläkeläisen perheenjäseniä, jotka asuvat samassa valtiossa kuin itse eläkeläinen. 3. 3. 2. 3 0 a r t i k l a n 1 j a 3 k o h d a n m u u t t a - m i n e n s e k ä 5 k o h d a n l i s ä ä m i n e n Kyse on muutoksista, jotka ovat suoraa seurausta asetuksen (ETY) N:o 1408/71 29 artiklan muutoksista, ja ne koskevat toimivaltaisessa jäsenvaltiossa asuvien eläkeläisen perheenjäsenien uutta tilannetta. Sekä otsik- koa että ehtoja on tämän vuoksi muutettava. Komissio katsoo tarpeelliseksi myös lisätä uuden kohdan, joka on otettu asetuksen edellisestä kohdasta sen sovittamiseksi uuteen tilanteeseen. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 95 artiklan muuttamisen johdosta valtioille, jossa perheenjäsenet asuvat, korva- taan heidän kertakorvauksensa, mikäli valtio on toinen kuin eläkeläisen asuinpaikkana oleva valtio. Mikäli perheenjäsenet oleskelevat toisessa valtiossa, se valtio, jossa he asuvat – ei siis enää valtio, jossa eläkeläinen asuu – korvaa luontoisetuuksien todelliset kustannukset. 3. 3. 3. 3 1 a r t i k l a n 3 k o h d a n m u u t t a - m i n e n Mikäli eläkeläisen perheenjäsenet oleskelevat toisessa jäsenvaltiossa, eläkeläisen asuinpaikan laitoksen aiem- min vaatimat muodollisuudet suoritetaan nyt perheen- jäsenten asuinpaikan laitoksessa. C 73/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 9. 3. 98 3. 3. 4. 9 3 a r t i k l a n 1 j a 2 k o h d a n m u u t t a - 3. 3. 7. L i i t t e e n 9 m u u t t a m i n e n m i n e n Tehtyjen muutosten vuoksi ehdotetaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdasta poistettavaksi viittaus asetuksen (ETY) N:o 1408/71 29 artiklaan. 3. 3. 5. 9 5 a r t i k l a n 1 k o h d a n j a 3 k o h d a n b a l a k o h d a n m u u t t a m i n e n 95 artiklaa, jonka muuttaminen on aiheuttanut nyt käsillä olevat muutokset, on puolestaan myös muutetta- va. Sekä 1 että 3 kohdassa on nyt viitattava 29 artiklan 1 kohtaan, jotta etuuksiin, joiden kustannukset korva- taan kertasuoritteisesti, liitetään myös niitä eläkeläisten perheenjäseniä koskevat etuudet, jotka asuvat toisessa valtiossa kuin eläkeläinen. 3. 3. 6. L i i t t e i d e n 1 , 2 , 3 j a 4 m u u t t a - m i n e n Tässäkin on kyse muodollisista muutoksista, jotka johtuvat miltei kokonaan asianomaisten laitosten ni- mien muutoksista. Komitealla ei ole tähän huomautet- tavaa. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Joitakin otsakkeita on muutettu pääasiassa lainaamalla tällä välin solmittuja kahdenkeskisiä sopimuksia. 3. 3. 8. L i i t t e e n 1 0 m u u t t a m i n e n Tässäkin tapauksessa joitakin otsakkeita on muutettu, mikä johtuu enimmäkseen mainittujen laitosten nimien muutoksesta. 3. 4. 3 artikla – Asetuksen voimaan astumisen päivämäärä. 4. Päätelmät 4. 1. Komitea kannattaa muutosehdotuksia, koska ne ovat välttämättömiä ajantasaistamisen kannalta ja koska ne helpottavat asetusten soveltamista mahdollisiin täsmällisempien ristiriitaisiin säännösten avulla. Komitea suosittaa kuitenkin tulevai- suutta ajatellen, että ehdotuksia perustellaan nykyistä seikkaperäisemmin ja selkeämmin, jotta toimien tarkoi- tusta on helpompi eritellä. kysymyksiin entistä Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Proposta di regolamento (CE, Euratom) del Consiglio relativo all'assistenza in favore dei paesi dell'Europa centrale e orientale candidati all'adesione all'Unione europea, nell'ambito della strategia di preadesione

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
accession to the European Union
cooperation policy
economic aid

text: C 48/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 13. 2. 98 Proposta di regolamento (CE, Euratom) del Consiglio relativo all’assistenza in favore dei paesi dell’Europa centrale e orientale candidati all’adesione all’Unione europea, nell’ambito della strategia di preadesione (98/C 48/09) COM(97) 634 def. - 97/0351(CNS) (Presentata dalla Commissione il 19 dicembre 1997) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare l’articolo 235, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea del(cid:220) l’energia atomica, in particolare l’articolo 203, di applicazione dei programmi di aiuto in favore dei paesi interessati, adottati conformemente alle disposi(cid:220) zioni dei trattati e in particolare del regolamento (CEE) n. 3906/89 del Consiglio, del 18 dicembre 1989, relativo all’aiuto economico in favore di alcuni paesi dell’Europa centrale e orientale(cid:216)(˛), modificato da ultimo dal regola(cid:220) mento (CE) n. 753/96(cid:216)(ˇ); che pertanto il presente rego(cid:220) lamento non implica oneri finanziari; vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, considerando che la programmazione delle risorse finan(cid:220) ziarie dell’assistenza comunitaria verr{ decisa secondo le procedure previste dai regolamenti relativi agli strumenti finanziari o ai programmi corrispondenti; considerando che nel giugno 1993 il Consiglio europeo di Copenaghen ha enunciato le condizioni economiche e politiche necessarie affinch~ i paesi associati dell’Europa centrale e orientale che lo desiderano possano aderire al(cid:220) l’Unione; che, nell’ambito dell’articolo O del trattato sul(cid:220) l’Unione europea, sono state individuate le principali dif(cid:220) ficolt{ cui questi paesi devono far fronte per realizzare le suddette condizioni; considerando che i capi di Stato e di governo, in occa(cid:220) sione del Consiglio europeo di Amsterdam del 16 e 17 giugno 1997, hanno ribadito la loro volont{ di procedere al rafforzamento della strategia di preadesione del(cid:220) l’Unione per facilitare la preparazione dei paesi candidati all’adesione, e che a tale scopo la Commissione ha avan(cid:220) zato una serie di proposte nell’(cid:133)Agenda 2000(cid:176); considerando che (cid:127) opportuno che l’assistenza della Co(cid:220) munit{ destinata a sostenere la strategia di preadesione sia organizzata nell’ambito di relazioni di partenariato con ciascuno dei paesi candidati, incentrati sulle priorit{ risultanti dall’individuazione delle summenzionate diffi(cid:220) colt{; considerando che occorre gestire in modo ottimale le ri(cid:220) sorse finanziarie disponibili in funzione delle priorit{ in(cid:220) dividuate nei pareri della Commissione sulle domande di adesione; che il Consiglio deve potere decidere in merito ai principi, alle priorit{ e alle condizioni generali dei par(cid:220) tenariati di adesione, affinch~ la Commissione possa te(cid:220) nerne conto in detto quadro dei partenariati; considerando che la concessione degli aiuti di preade(cid:220) sione (cid:127) subordinata all’applicazione dei principi demo(cid:220) cratici, dello Stato di diritto, dei diritti dell’uomo e al rispetto e alla tutela delle minoranze; considerando che l’assistenza fornita dalla Comunit{ (cid:127) altres(cid:243) subordinata al rispetto degli obblighi previsti dagli accordi europei; considerando che l’attuazione di un sistema di partena(cid:220) riato di adesione pu(cid:247) contribuire al conseguimento degli obiettivi delle Comunit{ e che i trattati non prevedono all’uopo altri poteri se non quelli di cui all’articolo 235 del trattato CE e all’articolo 203 del trattato Euratom, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Gli aiuti previsti dal regolamento (CEE) n. 3906/89 e qualsiasi altro aiuto comunitario deciso secondo la stra(cid:220) tegia di preadesione in favore dei paesi candidati all’ade(cid:220) sione all’Unione sono accordati nell’ambito di un sistema di partenariato di adesione che riunisce in un unico qua(cid:220) dro: -(cid:217)le priorit{ per la preparazione all’adesione risultanti dall’analisi della situazione di tali paesi rispetto ai cri(cid:220) considerando che l’assistenza fornita dalla Comunit{ nel(cid:220) l’ambito della strategia di preadesione rientra nel campo (˛)(cid:217)GU L 375 del 23. 12. 1989, pag. 11. (ˇ)(cid:217)GU L 103 del 26. 4. 1996, pag. 5. 13. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 48/19 teri politici ed economici nonch~ a quelli relativi agli obblighi inerenti alla qualit{ di Stato membro; condo le procedure previste dai regolamenti relativi agli strumenti finanziari o ai programmi corrispondenti. -(cid:217)le risorse finanziarie intese a sostenere ciascun paese individuate candidato nell’attuazione delle priorit{ nelle more dell’adesione. Articolo 2 Il Consiglio, su proposta della Commissione, decide a maggioranza qualificata prima del 15 marzo 1998 in me(cid:220) rito ai principi, alle priorit{ e alle condizioni generali di ciascun partenariato di adesione risultanti dai pareri della Commissione sulle domande di adesione. Articolo 3 L’assistenza della Comunit{ secondo la strategia di prea(cid:220) desione (cid:127) quella prevista nei programmi adottati confor(cid:220) memente alle disposizioni del trattato, in particolare dal regolamento (CEE) n. 3906/89. Sulla base delle decisioni prese dal Consiglio in forza dell’articolo 2 del presente regolamento, la programma(cid:220) zione delle risorse finanziarie per l’assistenza accordata nell’ambito dei partenariati di adesione viene decisa se(cid:220) Articolo 4 Gli adattamenti dei partenariati di adesione vengono ef(cid:220) fettuati, a seconda dei casi, secondo le procedure di cui agli articoli 2 e 3. Articolo 5 Quando viene meno un elemento essenziale alla prosecu(cid:220) zione della concessione degli aiuti di preadesione, in caso di violazione dei principi democratici, dello Stato di diritto, dei diritti dell’uomo e del rispetto e della tutela delle minoranze, il Consiglio, deliberando a maggio(cid:220) ranza qualificata su proposta della Commissione, pu(cid:247) adottare misure idonee riguardo alla concessione degli aiuti di preadesione ad un paese candidato. Articolo 6 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee. Il presente regolamento (cid:127) obbligatorio in tutti i suoi ele(cid:220) menti e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEG, 70/457/EEG och 70/458/EEG om saluföring av betutsäde, utsäde av foderväxter, utsäde av stråsäd, utsädespotatis, utsäde av olje- och spånadsväxter och utsäde av köksväxter samt om den gemensamma sortlistan för lantbruksväxter"

eurovoc_concepts:
labelling
marketing standard
plant life
plant propagation
seed

text: 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/45 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEG, 70/457/EEG och 70/458/EEG om saluföring av betutsäde, utsäde av foderväxter, utsäde av stråsäd, utsädespotatis, utsäde av olje- och spånadsväxter och utsäde av köksväxter samt om den gemensamma sortlistan för lantbruksväxter” (98/C 73/10) Den 11 september 1997 beslutade rådet, enligt EG-fördragets artiklar 43 och 198, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för jordbruk och fiskeri, som handlagt ärendet, antog sitt yttrande den 7 november 1997. Föredragande var Staffan Nilsson. Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster. 1. Innehållet i kommissionens förslag Kommissionen föreslår att de försök som tillåtits 1. 1. sedan 1989 (89/540/EEG, ändrad genom 96/336/EG) för att förenkla förfarandena och hitta bättre alternativ vid den officiella utsädescertifieringen tillåts permanent. Kommissionen föreslår därför att berörda direktiv än- dras. 1. 2. Vidare föreslås att det bör bli lättare att lägga till nya arter i artförteckningen, samt att det skall bli enklare att göra ändringar. Orsaken är den utveckling som skett genom korsningar av arter som ger nya namn och hybrider. 2. 2. Förslaget stämmer väl överens med den ordning som tillämpats under ett antal år på försök, och där man vunnit goda erfarenheter. 2. 3. Fältbesiktningen är en av de viktigaste kontrollåt- gärderna i certifieringssystemet. Såväl en officiell som en icke officiell fältbesiktning måste därför ske under sådana objektiva och oberoende omständigheter att resultatet alltid är tillförlitligt. 2. 3. 1. Vad gäller fältbesiktning som genomförs av icke officiella besiktningsmän, skall de olika resultaten godkännas av den myndighet som är behörig att intyga att utsädet uppfyller de ställda kraven. 2. Kommentarer till kommissionens förslag 2. 1. Kommittén tillstyrker kommissionens förslag. 2. 4. Kommissionens förslag kan anses uppfylla detta genom de detaljerade regler som föreskrivs för den förenkling som nu föreslås bli permanent. Bryssel den 10 december 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2458/97 της Επιτροπής της 10ης Δεκεμβρίου 1997 για τη θέσπιση ειδικών κανόνων διαχείρισης και κατανομής για ορισμένες ποσοτικές ποσοστώσεις για τα κλωστοϋφαντουργικά που καθιερώθηκαν για το 1998 με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 517/94

eurovoc_concepts:
import
import policy
market protection
quantitative restriction
textile product
third country

formats: html pdfa1b print


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2457/97 της Επιτροπής της 10ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με τη δειγματοληψία στο πλαίσιο φυσικού ελέγχου κομματιών βοείου κρέατος χωρίς κόκαλα για τα οποία λαμβάνεται επιστροφή κατά την εξαγωγή

eurovoc_concepts:
beef
boned meat
customs inspection
export
export refund
preparation for market


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2461/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 10ης Δεκεμβρίου 1997 για την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής για τα βόεια κρέατα εκλεκτής ποιότητας, νωπά, διατηρημένα με απλή ψύξη ή κατεψυγμένα

eurovoc_concepts:
beef
fresh meat
frozen product
import licence
product quality
refrigerated product


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2451/97 DE LA COMMISSION du 10 décembre 1997 modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar