title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union«

eurovoc_concepts:
European social policy
employment policy
social change
social security
social-security harmonisation

text: 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/85 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om modernise- ring og forbedring af den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union« (98/C 73/22) Kommissionen besluttede den 18. marts 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Ada Maddocks til ordfører og Pierre Chevalier til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 13. november 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 10. december 1997, med 76 stemmer for, 38 imod og 9 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 2. Nuværende tendenser 1. 1. Den internationale konkurrence Den sociale beskyttelse og konkurrenceevnen kan gensi- digt styrke hinanden. Ingen af delene bør udelukke den anden, hverken i det indre marked eller inden for Verdenshandelsorganisationen. Sammen med den ma- kroøkonomiske politik kan de danne et sammenhængen- de og varigt grundlag for fremme af vækst og beskæftigel- se, byggende på solidaritet, foretagsomhed og integra- tion. Udgifterne til sociale beskyttelsesforanstaltninger udgør 28 % af EU’s samlede BNP. I USA er nettoudgifterne 27 % af BNP. Kommissionen skriver: »Når der tages hensyn til både private og offentlige udgifter, så ligger de samlede udgifter pr. husstand til social beskyttelse, sundhedspleje og pensioner på omtrent samme niveau i en række udviklede, industrialiserede lande (1). « Kom- missionen konstaterer desuden, at »det er vigtigt at indse, at en reform af de sociale beskyttelsesordninger ikke er begrundet med konkurrence fra tredjelande (2). « (1) KOM (97) 102 endelig udg. , punkt 1. 2, andet afsnit. Undersøgelser af de offentlige og private udgifter til social beskyttelse i henholdsvis Sverige og USA, målt som procentdel af de private husholdningers samlede udgifter, viser, at de svenske husholdninger i 1990 brugte 4,4 % af deres indkomst til privat finansierede sundhedsydelser, uddannelse, pensioner og daginstitutioner og 36,8 % til skat, i alt 41,2 %. De amerikanske husstande brugte 29,2 % af deres indkomst til privat finansierede sundhedsydelser, uddannelse, pensioner og daginstitutioner og 10,4 % til skat, i alt 39,6 %. Se Gösta Esping-Andersen: »The Double Problem of Coordination in Contemporary Welfare Sta- tes«, et arbejdspapir udarbejdet til konferencen om social- politik og økonomi i Amsterdam den 23. -25. januar 1997. (2) Ibid. 3. afsnit. Eksporten fra lande uden for EU svarer til 8 % af EU’s samlede BNP — et niveau, som har været konstant gennem de sidste tyve år. Det betyder, af 92 % af efterspørgslen dækkes af varer, der bliver produceret i Europa, mens 8 % tilgodeses af import fra lande uden for EU. Kommissionens rapport »Europe as an Economic Entity«, CSE(96) 8 fin. af 4. 12. 1996, s. 8. EU’s udgifter til sociale beskyttelsesordninger i forhold til BNP steg i 1980’erne og 1990’erne langsommere, end de havde gjort i 1970’erne. Stigninger i forhold til BNP forekom først og fremmest i perioder med økonomisk tilbageslag, hvor BNP voksede langsomt eller slet ikke. Nogle medlemsstater øgede også deres udgifter for at få deres sociale beskyttelsessystem op på samme niveau som de mere udviklede medlemsstater (3). Set under ét har EU’s udgifter til social beskyttelse været ret stabile, bortset fra perioder med lavkonjunktur. Kommissionen har konkluderet, at der ikke er meget, der tyder på en stigning i udgifterne til social beskyttelse (4). EU’s udgifter til social beskyttelse får samtidig æren for at have opretholdt den sociale samhørighed og stabiliteten i perioder med store makroøkonomiske chok, ændringer inden for industrien og omstilling af økonomien. 1. 3. Kan EU’s sociale beskyttelsessystem opretholdes? For at bevare deres sociale beskyttelsessystemer 1. 3. 1. vil mange medlemsstater i løbet af de næste 10 år under indtryk af den demografiske og økonomiske udvikling søge at ændre disse systemer, under hensyntagen til deres kultur og særlige forhold. Disse ændringer bør dog gennemføres i samarbejde inden for EU. 1. 3. 2. Kommissionen mener, at de egentlige grunde til, at der skal foretages reformer, er interne. To vigtige problemer understreges: »de store offentlige underskud og den manglede sociale integration (5). « 1. 3. 2. 1. Man kan argumentere for, at det første problem ikke skyldes det sociale beskyttelsessystem, (3) »Social beskyttelse i Europa«, KOM(95) 457 endelig udg. , kapitel 3, s. 59. (4) KOM (95) 457 endelig udg. , s. 12, næstsidste afsnit. (5) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 1. 2, sidste afsnit. C 73/86 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 selvom de to problemer hænger sammen. Massearbejds- løsheden og de deraf følgende overførselsindkomster til de arbejdsløse er problemer, der først og fremmest har forbindelse med økonomisk afmatning og forholdene på arbejdsmarkedet. På samme måde kan den demografiske »tidsindstillede bombe« og frygten for, at der i en nær fremtid vil opstå en uholdbar ældrebyrde, forstået som for mange på alderspension i forhold til antallet af aktive på arbejdsmarkedet, også opfattes som et betydeligt fordelingspolitisk problem, der hænger sammen med arbejdsmarkedets evne til at absorbere arbejdskraft, snarere end med en grundliggende brist i det sociale beskyttelsessystem. Samtidig kan man også argumentere for, at en række tilpasninger af det sociale sikringssystem kan supplere og understøtte justeringer af den økonomi- ske politik og af arbejdsmarkedet, som man finder nødvendige. Nøglen til fremskridt på begge områder synes at ligge i de to indbyrdes forbundne begreber »fleksibilitet« og »sikkerhed«, især når man også tager højde for arbejdets ændrede karakter og vigtigheden af at koordinere den økonomiske politik og strukturpolitik- kerne, som fremført i erklæringen om arbejdsløshed fra topmødet i Dublin og i Kommissionens rapport »Europe as an Economic Entity«. 1. 3. 2. 2. Det andet problem, »manglende social inte- gration«, har en mere grundlæggende sammenhæng med det sociale beskyttelsessystem i EU, især i forbindelse med massearbejdsløsheden og den deraf følgende sociale udstødelse, hvis anslåede økonomiske og sociale om- kostninger er enorme. Der er bred enighed om, at det er nødvendigt at foretage et radikalt skift fra (passiv) forsørgelse til et (aktivt) beskæftigelsesfremmende so- cialt beskyttelsessystem. 1. 3. 3. Endnu to vigtige udfordringer bliver understre- get i Kommissionens meddelelse: »tilpasning af social beskyttelse til den nye kønsbalance« og »forbedret social beskyttelse for personer, der flytter inden for Unionen«. ØSU har tilsluttet sig alle væsentlige forslag på disse områder (1). 2. Særlige forslag 2. 1. Social beskyttelse som en produktiv faktor 2. 1. 1. ØSU har hele tiden støttet det synspunkt, at social beskyttelse kan stimulere og fremme bedre økonomiske resultater, og har henledt opmærksomhed- en på de gavnlige effekter af at integrere og koordinere socialpolitikken og den økonomiske politik, både på EU-plan og på nationalt plan (2). Kommissionen pointe- (1) KOM(97) 102 endelig udg. , Resumé, punkt 4 og 5. (2) ØSU’s udtalelse om »Socialpolitik og økonomiske resulta- ter«, EFT C 287 af 22. 9. 1997, punkt 2. 3 og 3. rer også i sin meddelelse, at »medlemsstater med et stærkt sikkerhedsnet ofte har et højere BNP pr. indbygger end medlemsstater med et svagere sikkerhedsnet« (3). Den onde cirkel, som består i, at dårlige økonomiske resultater fører til sociale nedskæringer og dermed lavere forbrug og efterspørgsel, kan vendes til en positiv, integreret fremgangsmåde, der sigter på at gøre passive udgifter til aktive udgifter og således skabe arbejdspla- der, serviceydelser og vækst. Delors’ hvidbog påpeger, at dette kræver »en omlægning af nationale statslige løntilskudsordninger på en sådan måde, at arbejdsind- komster kan suppleres med indkomst fra social sikring gennem udvikling af integrerede skatteordninger og løntilskudsordninger såsom negativ indkomstskat« (4). I denne sammenhæng kunne Kommissionen, der skal udarbejde undersøgelser om forbindelsen mellem social- politik og økonomisk politik, iværksætte undersøgelser for at udarbejde sammenlignelige indikatorer for beskæf- tigelsespotentialet i sundhedssektoren og for det sociale beskyttelsessystems præventive virkninger. Nylige un- dersøgelser har i denne forbindelse understreget om- kostningerne ved ikke at have en udviklet, social model (5). Til sidst understreger Kommissionen, at »et centralt spørgsmål er, (. ) hvordan man kombinerer forpligtelser og muligheder«(6). Kommissionen påpeger med rette, at »det presserende behov for at konsolidere de offentlige finanser (. ) er ikke i strid med en høj grad af social beskyttelse og heller ikke med solidaritetsprin- cippet. Tværtimod styrker det solidariteten mellem generationerne, fordi det mindsker de kommende gene- rationers byrde« (7). ØSU har kendskab til, at Kommis- sionen vil fremlægge en undersøgelse af dette emne for medlemsstaterne, og ønsker at blive inddraget i debatten. 2. 2. Mere beskæftigelsesvenlig social beskyttelse 2. 2. 1. Udviklingen på arbejdsmarkedet, som for ek- sempel kvindernes stigende erhvervsdeltagelse og udbre- delsen af mere fleksible arbejdsformer, sammen med nye organisationsformer på arbejdspladserne og fleksible orlovsordninger gennem hele arbejdslivet, er ved at ændre arbejdets karakter, så der nu findes flere forskelli- ge, individuelle mønstre for arbejdslivet (8). Social be- skyttelse kan støtte en sådan udvikling ved på forskellige måder at gøre det nemmere at gå ud og ind af (3) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 1. 2, andet afsnit. (4) Hvidbog om »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse: udfordringer og veje ind i det 21. århundrede«. Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1994. (5) German Unemployment and the European Social Model, Kommissionen. (6) KOM(97) 102, punkt 2. 1, andet afsnit. (7) KOM(97) 102, punkt 1. 2, fjerde afsnit. (8) Grønbog om Partnerskab — Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet, KOM(97) 128, s. 9. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/87 arbejdsmarkedet. Flere af ØSU’s udtalelser har slået til lyd for, at der skal tages højde for denne nye udvikling i forbindelse med indretningen af det sociale sikkerheds- system (1). Dublin-topmødets erklæring om beskæftigel- se opfordrede også til, at man skal »udvikle nye socialsikringssystemer, der kan tilpasses de nye arbejds- mønstre og give en passende social beskyttelse til de berørte personer«. aktivering, og der skal være passende beskyttelsesforan- staltninger for at forhindre, at eksisterende job bliver fortrængt af billig arbejdskraft med løntilskud. Man skal være særlig opmærksom på at sikre, at disse programmer bygger på og bliver udarbejdet på grundlag af kriterier, der faktisk fører til beskæftigelse. ØSU har tidligere understreget, at »undervisning og uddannelse i sig selv ikke udgør en tilstrækkelig politik mod arbejdsløsheden. Der er også brug for såvel generelle som specifikke jobskabende foranstaltninger« (3). 2. 2. 2. De potentielle vækstområder for et sådant skift i retning af et mere beskæftigelsesvenligt socialt beskyttelsessystem findes først og fremmest i de sektorer, hvor man kan fremme samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor. Sundhedssektoren, transportsek- toren, energisektoren og miljøsektoren er eksempler på områder, hvor investeringer, der skal bygge på ikke lønbaserede støttemekanismer og supplerende sikrings- ordninger, kan gøre andre presserende behov (for eksempel støtte til de ældre) mere økonomisk bæredygti- ge og gavne væksten og jobskabelsen. Den offentlige sektors fremtrædende rolle i sådanne programmer bety- der, at de tillægges stor betydning; det forekommer derfor logisk at følge forslaget fra Delors’ hvidbog om at udnytte den jobskabende effekt ved disse programmer ved at lade dem blive forvaltet af »et enkelt statsligt organ« (2). Arbejdsmarkedets parter, velfærdssektoren, relevante NGO’er og de lokale og regionale myndigheder kan også bidrage med at iværksætte konkrete program- mer og gennem passende sikringsordninger og positive incitamenter hjælpe med at gennemføre ændringen fra et passivt til et aktivt socialt beskyttelsessystem. Mange af dem, der har modtaget ydelser i lang tid, er blevet fastlåst i deres situation og finder det stadig vanskeligere at bryde ud. Dette kan overvindes ved hjælp af en positiv kampagne, som sigter mod at forbedre den enkeltes situation, og en (ikke skadende) ændring af forholdet mellem skatter og ydelser. Sådanne positive incitamenter kunne for eksempel være et højere indkomstloft i forbindelse med retten til at modtage sociale ydelser. 2. 2. 3. Lignende samarbejde mellem det offentlige og det private, som dels skal bygge på arbejdserfaring, dels på løntilskud, og som skal være underlagt overenskom- ster, kan anvendes i forbindelse med arbejdsløse, der ønsker at kvalificere sig til at komme ind på arbejdsmar- kedet, enten for første gang eller efter at have været væk en periode. Det er vigtigt at søge at skabe fleksible overgange mellem skolegang, uddannelse og beskæftigel- se. Også i dette tilfælde skal arbejdsmarkedets parter være med til at forhandle om rammerne for sådanne jobtræningsprogrammer, som skal suppleres med løntil- skud. Det kan sikre, at disse programmer kommer til at tvungen bygge på positive incitamenter frem for 2. 2. 4. Disse politikker skal gennemføres: — idet man respekterer subsidiaritetsprincippet og de enkelte medlemsstaters situation i medfør af tidligere forhandlinger og »social kultur«; — i tæt samarbejde med de relevante aktører om at definere projekterne, sikre gennemførelsen og at evaluere resultaterne; — idet man undgår at skabe en social klasse med kunstige, underbetalte job. 2. 2. 5. Beskæftigelsesvenlig social beskyttelse omfat- ter også forslag om at nedbringe de indirekte lønom- kostninger. Delors’ hvidbog foreslog, at arbejdsgiverne skal betale lavere sociale bidrag eller helt fritages, når de ansætter mindre kvalificeret, lavtlønnet arbejdskraft, idet der kompenseres for udgifterne ved at indføre miljøafgifter, forbrugsafgifter på sundhedsskadelige pro- dukter og skatter, der gør produktive investeringer mere attraktive (4). ØSU’s udtalelse fra november 1996 om »fremtiden for social beskyttelse« havde et lignende syn på kompenserende foranstaltninger, men forsvarede det synspunkt, at arbejdsgiverne delvist skal fritages for afgifter på alle lønninger under et vist, fastlagt niveau (5). ØSU’s udtalelse af 9. juli 1997 om beskatning i EU støttede også sådanne alternative finansieringskilder (6). Kommissionens meddelelse påpeger, at »adskillige medlemsstater har indført forskellige foranstaltninger til nedbringelse af de indirekte lønomkostninger, (men at) undersøgelser har vist, at de ikke har haft nogen betydelig indvirkning på det overordnede beskæftigelses- niveau, fordi subsidieret og ikke-subsidieret arbejde og dødvægtstab derved udlignes. Samtidig viser disse undersøgelser, at de positive virkninger bliver større, hvis foranstaltningerne nøje rettes mod og kædes sam- (1) Udtalelser om »Fremtiden for social beskyttelse — Rammer for en europæisk debat« EFT C 66 af 3. 3. 1997 og »Om arbejdstid« EFT C 18 af 22. 1. 1996. (2) Delors’ hvidbog, punkt 8. 8. c (iii). af 30. 12. 1993, punkt 5. 2. 2. (4) Hvidbog, punkt 9. 4, 9. 5. (5) EFT C 66 af 3. 3. 1997, punkt 5. (6) EFT C 296 af 29. 9. 1997, punkt 2. 2. 3. (3) ØSU’s udtalelse om »Social marginalisering«, EFT C 352 C 73/88 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 men med jobskabelse« (1). ØSU opfordrer Kommissio- nen til at videreføre arbejdet med dette emne og ønsker selv at blive inddraget i det. Det er klart, at sådanne ordninger ikke må føre til, at usikre job erstatter sikre, ligesom de ikke må underminere støttemodtagernes rettigheder. Der bør desuden tages hensyn til subsidari- tetsprincippet. Dette kræver en garanteret mindsteløn, sammen med integration, stabilitet og omog opskoling. Jobskabelse og aktivering er de bedste midler til at fremme integrationen. Det kan indbefatte arbejdspladser uden for det ordinære arbejdsmarked, som kan give meget store besparelser på de offentlige udgifter, der sagtens kan opveje ind- komsterstattende ydelser, tilskud eller skattefritagelser. 2. 2. 5. 1. Der er udbredt enighed om, at det for at fremme beskæftigelsen er nødvendigt »at vende skattestrukturens tendens til stigende byrder på arbejds- kraften i forhold til andre skattegrundlag« (2). Derfor er ØSU enig med den skattepolitiske gruppe, nedsat af Det Europæiske Råd i Dublin, om nødvendigheden af at anlægge et samlet syn på hele skatteområdet. Dertil kommer, at samspillet mellem skattestrukturen og de offentlige ydelser skal gøres mere neutralt for at gøre arbejdsmarkedet mere dynamisk. 2. 2. 6. Kommissionens meddelelse indeholder forslag, der går ind for en mere fleksibel overgang fra arbejdsliv til pensionsliv, især i form af frivillige deltids- og efterlønsordninger. ØSU har hele tiden støttet disse forslag, der skal sikres lovgivningsmæssigt og iværksæt- tes inden for rammerne af overenskomster tilpasset de enkelte sektorer. »Princippet skulle være, at medarbej- derne i sidste del af deres erhvervsaktive liv gradvis nedsætter arbejdstiden, samtidig med at de udsætter ophøret af erhvervsaktivitet (udsætter tidspunktet for endelig overgang til pension)« (3). Sådanne individuelle aftaler om overenskomstsreguleret deltidsarbejde kan hjælpe med at skaffe job til unge arbejdsløse, og dermed gøre udgifterne til social sikring og arbejdsløshedsunder- støttelse mindre, men aftalerne må ikke være til skade for ældre arbejdstagere. Sådanne besparelser, kombineret med en mere gradueret og fleksibel tilbagetrækning, kan mere end opveje udgifterne til de løntilskud, der er nødvendige i forbindelse med del-efterlønsordninger. De samlede fordele og ulemper ved sådanne ordninger skal evalueres, og eksempler på god praksis i EU skal diskuteres af arbejdsmarkedets parter. Spørgsmålet om pro-rata-rettigheder for personer med deltidsarbejde og om disses retlige status skal også løses. 2. 2. 7. ØSU har også hele tiden argumenteret for, at det sociale beskyttelsessystem skal fremme integrationen. (1) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 2. 2. 3, 4. afsnit. (2) Kommissionens meddelelse: »Beskatning i EU — rapport om udviklingen af skatte- og indkomsterstattende afgifts- systemer« KOM(96) 546 endeligudg. Forhåndenværende data om beskatningens sammensætning som procent af BNP viser, at for EU-15 var skattebyrden i 1993 fordelt som følger: 11 % på forbrug, 21,1 % på arbejdskraft, 7 % på kapital, 2,1 % på energi og 0,6 % på miljø. Strukturen i EU’ skattesystemer, Eurostat 1997. (3) EFT C 66 af 3. 3. 1997, punkt 6. 4. 1. 7. 2. 3. Tilpasning af social beskyttelse til befolkningens aldring i Europa 2. 3. 1. Kombinationen af faldende fødselsrate og læn- gere levetid betyder, at andelen af ældre i forhold til arbejdsstyrken vil fordobles i løbet af de næste halvtreds år. Det vil gøre det sværere og sværere at finansiere pensionsudgifterne, hvis der ikke er tilstrækkeligt mange på arbejdsmarkedet, der kan bidrage. Fælles prognose- modeller for den langsigtede udvikling i udgifterne til social beskyttelse kan bidrage til forståelsen af de udfordringer, som den demografiske udvikling stiller hele EU over for. Den demografiske »tidsindstillede bombe« giver anledning til tvivl om, hvorvidt pensions- systemet kan opretholdes, og sætter det under pres. Det er under alle omstændigheder et meget vigtigt fordelingspolitisk problem, der har forbindelse med arbejdsmarkedets evne til at absorbere arbejdskraft, hvilket også understreges af Kommissionens demografi- ske rapport (4). Forskellige justeringer på arbejdsmarke- det kan medvirke til at gøre nogle af problemerne mindre. For eksempel siger Kommissionens meddelelse: »Tendensen mod flere kvinder på arbejdsmarkedet vil fortsætte i de kommende år, hvilket vil være et værdifuldt bidrag til at kompensere for arbejdskraftens aldring (5). « Mulighed for en mere fleksibel overgang til pension, hvor man frivilligt vælger, hvornår man vil trække sig tilbage, kan også som anført ovenfor bidrage til at reducere ældrebyrden. Dertil kommer, at det ville være temmelig selvmodsigende at beklage sig over mangel på arbejdskraft, når der på nuværende tidspunkt er 18 millioner arbejdsløse i EU. Nøglen til problemet er ikke befolkningens aldersmæssige sammensætning, men derimod, hvor mange der er involveret i produktionen. Problemet end pension. Spørgsmålene i forbindelse med pensionssystemets bære- dygtighed er i sidste instans uløseligt forbundet med den økonomiske situation, hvad enten det drejer sig om det såkaldte »samtidighedssystem« (»pay-as-you-go,« forkortet PAYG) eller om fondsbaserede ordninger, hvor ydelserne afhænger af afkastet af de investerede aktiver. Dertil kommer, som Kommissionen pointerer, »at det ikke er realistisk at tro på en gennemgribende omformning af de offentlige udgifter fra samtidigheds- arbejdspladser er mere (4) Europa-Kommissionen, Demografisk rapport 1997, s. 3 og passim. (5) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 1. 2. 3, 1. afsnit. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/89 systemet til finansierede ordninger på grund af de enorme overgangsomkostninger« (1). Opgaven med at skabe sikre rammer for de supplerende pensionsordninger skal ses i sammenhæng med hele den økonomiske politik. PAYG-systemet afhænger af, at man kan få folk til at deltage aktivt i produktionen. Ordninger, hvor ydelserne afhænger af afkastet af de investerede aktiver, bliver påvirket af inflationen og risikoen ved investeringer og kapitalanbringelser. Uanset hvordan pensionsordningerne er indrettet — offentligt, som tillægspensioner eller privat — skal de være garantier, der sikrer, at de kan eksistere sideløbende. De hermed forbundne udgifter skal under alle omstæn- digheder modsvares af reelle værdier i de nationale økonomier, og ordningerne skal følges op af politikker, der sikrer pengepolitisk stabilitet og regulerer kapitalin- vesteringerne. Inden for sådanne økonomiske rammer har ØSU allerede givet sin tilslutning til forslagene om supplerende erhvervstilknyttede pensionsordninger. 2. 3. 2. ØSU har allerede støttet de ideer, som Kommis- sionens meddelelse har fremlagt om de ældres nye plejebehov, især at ældre skal have mulighed for at blive i eget hjem så længe som muligt, frem for at skulle i »institutionaliseret« pleje. Det er at foretrække — og det er betydeligt billigere — at iværksætte støtteforan- staltninger, som for eksempel hjemmehjælp, lægehjælp, omsorg og sociale ydelser — eventuelt i samarbejde med den frivillige sektor — frem for at være afhængig af private forsikringer, »der risikerer at føre til negativ udvælgelse og som kan skade moralen« (2). ØSU har foreslået yderligere foranstaltninger, bl. a. en skat, der bygger på solidaritet mellem generationerne, og som skal finansiere strukturer og støtteordninger for at gøre de ældre mindre afhængige. Der kan også, selv i krisetider, gennemføres positive sociale beskyttelses- foranstaltninger, som dækker nye områder. 2. 3. 3. Forebyggelse og helbredelse er et afgørende aspekt ved det sociale beskyttelsessystem. Dette aspekt bør ikke kun behandles ud fra de ældres perspektiv, men generelt. Sundhedsudgifterne, især for de meget gamle, kan til dels reduceres gennem forebyggende foranstalt- ninger, vejledning og hjemmepleje. For at forbedre resultaterne på sundhedsområdet og for at sætte sund- hedssektoren bedre i stand til at tage højde for de faktorer, der påvirker befolkningens sundhedstilstand, kunne medlemsstaterne føre en mere sammenhængende sundhedspolitik efter de retningslinjer, som WHO har anvist (3). Man kunne også foretage en nærmere undersø- gelse af omkostningseffektiviteten i forbindelse med ny teknologi og af effekten af EU’s politikker. Kommissio- nen henleder også opmærksomheden på nødvendighed- en af at være mere opmærksom på de sundhedsmæssige aspekter ved ændringer i tilrettelæggelsen af arbejdet (4). ØSU’s udtalelse fra november 1996 om »fremtiden for social beskyttelse« understregede, at »med vedtagelsen af Rådets henstilling af 1992 om at skabe overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse godkendte EU’s medlemsstater fortsættelsen af bestræ- belserne på at sikre alle med legal bopæl i en medlemsstat adgang til de nødvendige sundhedsydelser samt oprethol- delse og udvikling af et sundhedsvæsen på højt niveau. Forsøg på at begrænse sundhedsudgifterne må ikke overskygge målet om lige adgang til sundhedsydelser af høj karat for alle. Indførelse af foranstaltninger, der gør det muligt at foretage en udvælgelse på grundlag af en risikobedømmelse, ville bringe solidariteten og ydelsen af effektiv pleje i fare« (5). 2. 4. Tilpasning af social beskyttelse til den ændrede kønsbalance: mod individualiserede rettigheder 2. 4. 1. ØSU har givet sin tilslutning til forslagene om at forene arbejdsliv og familieliv og om gradvis gennemførelse af individualiserede rettigheder, når blot det ikke bringer kvindernes økonomiske sikring i fare. Kommissionen skriver: »Ideen med en grundlæggende alderdomspension suppleret med en erhvervspension kan måske være løsningen på dette meget komplekse problem«, idet den tager bedre højde for kvindernes nuværende situation på arbejdsmarkedet og for mere forskelligartede mønstre i arbejdslivet (6). Men når man tænker på, hvor store forskelle der er mellem medlems- staternes sociale sikringssystemer, bør det nøje undersø- ges, hvordan Kommissionens idé vil påvirke de bidrags- og indkomstrelaterede ordninger. Det ville være nyttigt, om Kommissionen ville behandle disse problemer i en meddelelse. 2. 4. 2. ØSU har hele tiden støttet forslag om ligestil- ling for så vidt angår lovbestemte og erhvervstilknyttede pensionsordninger. 2. 5. Forbedring af den sociale beskyttelse for folk, der flytter inden for Unionen 2. 5. 1. ØSU har godkendt alle ændringerne af forord- ning 1408/71, som muliggør en bedre koordinering af (1) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 2. 3. 1, 7. afsnit. (2) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 2. 2. 3, 3. afsnit. (3) WHO, Health for all in Europe: an Epidemiological Review, Copenhagen 1990. (4) Grønbog om Partnerskab — Vejen til en ny tilrettelæggelse af arbejdet. KOM(97) 128, s. 9, punkt 62 og 63. (5) EFT C 66 af 3. 3. 1997, punkt 8. 5. (6) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 2. 4. , sidste afsnit. C 73/90 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 den lovbestemte sociale beskyttelse for folk, der flytter inden for EU. ØSU er også ved at udarbejde en udtalelse om den nylig offentliggjorte grønbog om »Supplerende pensioner i det indre marked« (1). ØSU har udtrykkeligt opfordret til, at man træffer lignende forholdsregler i forbindelse med de erhvervstilknyttede pensionsord- ninger, herunder juridisk sikring af aktiver og individuel- le rettigheder, sammenlignelige værdier ved flytning for hele EU, og koordinering af de erhvervstilknyttede pensionsordninger inden for rammerne af EU, evt. på grundlag af artikel 51 i traktaten, på linje med de regler, som allerede findes for den lovbestemte sociale beskyttelse (2). ØSU henleder også opmærksomheden på skattemæssige problemer for folk, der arbejder på tværs af grænserne. 3. Støtte til tilpasningsprocessen gennem en indsats på europæisk plan 3. 1. ØSU har opfordret til, at pro-rata-rettigheder for personer med deltidsarbejde og koordineringen af de erhvervstilknyttede pensionsordninger reguleres inden for rammerne af EU. ØSU har også stillet krav om, at man opretter et europæisk observatorium for fattigdom og social udstødelse og indsamler oplysninger i alle EU-landene om omkostningerne ved fattigdom og social udstødelse. Det har godkendt EU’s foranstalt- ninger for at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med lovbestemte og erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger. ØSU har i talrige udtalelser selv stillet eller godkendt forslag til foranstaltninger til fremme af væksten, konkurrenceevnen og beskæftigelsen på EU-plan, hvilket er nødvendigt for at bevare et bæredygtigt socialt sikringssystem. Den grundliggende sammenhæng mellem socialpolitikken og de økonomi- ske resultater i EU spiller stadig en afgørende rolle. Derfor er ØSU enig med Kommissionen i, at »reformerne af det europæiske sociale sikkerhedssystem skal ses i lyset af den europæiske beskæftigelsesstrategi (. ) og retningslinjerne for den økonomiske politik, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Firenze« (3). Derfor bifalder ØSU også, at Kommissionen vil fortsætte debatten med arbejdsmarkedets parter, inden for den sociale dialog og med de europæiske institutioner i (1) KOM(97) 283 endelig udg. (2) ØSU’s udtalelse om »Supplerende sociale sikringsordnin- ger«, 26. 5. 1992 og 31. 8. 1992. (3) KOM(97) 102 endelig udg. , punkt 2. 1, 2. afsnit. Bruxelles, den 10. december 1997. erkendelse af, at »man kun kan modernisere og forbedre den sociale beskyttelse i Unionen med aktiv deltagelse af alle involverede aktører« (4). ØSU gør sig også klart, at udvekslingen af erfaringer mellem medlemslandene udgør en vigtig merværdi på EU-plan (5), og ønsker, at denne rolle som »katalysator« videreføres. I den forbindelse kan benchmarking være et værdifuldt værk- tøj til at identificere særligt effektive metoder for så vidt angår målene i henstillingen fra 1992 om at skabe overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse. 3. 2. ØSU har i forbindelse med sit arbejde med meddelelsen konstateret, at Kommissionen har en meget travl og stram tidsplan, og at den planlægger at gennem- føre mange undersøgelser og at udarbejde flere doku- menter. For eksempel: — analyser: skatteforhold, arbejdsløshedsunderstøttel- se, metoder til prognoser, forholdet mellem markedet og sundhedssektoren, børnepasning og ældrepleje. , — evalueringer: cost/benefit analyser af det sociale sikringssystem, effektiviteten af politikker og meto- der til at bekæmpe arbejdsløsheden, mindstelønning- er, lønomkostningerne, pension og pensionsord- ningerne, forebyggende sundhedsforanstaltninger, omkostningerne ved sundhedsvæsnet, — grønbog om supplerende pensionsordninger (se punkt 2. 5. 1 ovenfor). 3. 2. 1. ØSU foreslår for sit vedkommende, at der også udarbejdes en undersøgelse med henblik på at fastlægge sammenlignelige indikatorer for beskæftigelsespotenti- alet i sundhedssektoren og om det sociale sikringssystems præventive kapacitet. Kommissionen har dog en meget stram tidsplan: »Topmødet i Amsterdam i slutningen af juni 1997, første del af 1997. «. Flere dokumenter vil derfor ikke kunne behandles af ØSU. Dertil kommer, at det vil være vanskeligt at konsultere de berørte organer. I betragtning af omfanget, karakteren og alvoren af de behandlede emner ønsker ØSU at udtale sig i god tid, mens teksterne bliver udarbejdet, og ikke efter deres offentliggørelse. (4) Ibidem, punkt 3, andet afsnit. (5) Ibidem, punkt 3, første afsnit. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/91 BILAG I til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte for udtalelsen: ABEJO´ N RESA, ANDREWS, ANGELO, ATTLEY, Jocelyn BARROW, BASTIAN, BETELU BAZO, BØGH, BRIESCH, van den BURG, BURKHARD, Vasco CAL, CASSINA, CEBALLO HERRERO, CHAGAS, CHEVALIER, CHRISTIE, COLOMBO, DANTIN, DELAPINA, van DIJK, DRIJFHOUT- ZWEIJTZER, DRILLEAUD, ENGELEN-KEFER, ETTY, zu EULENBURG, FORGAS I CABRERA, FRERICHS, FUCHS, GAFO FERNA´ NDEZ, GEUENICH, GLATZ, HAGG, HERNA´ NDEZ BATAL- LER, JASCHICK, KALLIO, KANNISTO, KIENLE, de KNEGT, KONITZER, KONZ, KORYFIDIS, KUBENZ, LEMMETTY, LIVERANI, LYONS, LO¨ NNBERG, MADDOCKS, MANTZOURANIS, MARGALEF i MASIA´ , MENGOZZI, MERIANO, NILSSON, NYBERG, PELLARINI, POMPEN, QUEVEDO ROJO, RAMAEKERS, REUNA, SA´ NCHEZ MIGUEL, SANTILLA´ N CABEZA, SANTOS, SCHMITZ, SEPI, SEQUEIRA, SKOUBY, STOKKERS, STO¨ LLNBERGER, STRASSER, TSIRIMOKOS, TWIST, VOGLER, WAHROLIN, WESTERLUND, WRIGHT, ZUFIAUR NARVAIZA. Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: ANDRADE, BAGLIANO, BARROS VALE, BEALE, BOUSSAT, BREDIMA SAVOPOULOU, BURANI, BYRNE, DE NORRE, DOCK, DONOVAN, FRANZ, GARDNER, GAUDER, GIESECKE, HAMRO- DROTZ, HORNUNG-DRAUS, JOHANSEN, KIELMAN, KONTIO, LEHNHOFF, LEVITT, LINS- SEN, LITTLE, MALOSSE, MEGHEN, MOBBS, MORELAND, MORGAN, NOORDWAL, PIETTE, RAVOET, REGNELL, REITERER, SIMPSON, SIRKEINEN, WALKER, WHITWORTH. Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod udtalelsen: BENTO GONÇALVES, BOISSERÉE, BROOKES, DECAILLON, HAGEN, LERIOS, NIELSEN, RETUREAU, SOLARI. BILAG II til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Efter afstemningen ved navneopråb om udtalelsen som helhed fremsatte medlemmerne af Arbejdsgiver- gruppen, som stemte imod, følgende erklæring: »Arbejdsgivergruppen mener, at ØSU’s udtalelse ikke har erkendt de grundlæggende problemer i de nuværende sociale beskyttelsessystemer, og at den undervurderer behovet for modernisering og forbedring. Gruppen er ubetinget enig i, at et effektivt socialt beskyttelsessystem for alle borgere spiller en afgørende rolle for en velfungerende økonomi, men understreger også, at en stærk økonomi er en afgørende forudsætning for finansieringen af de sociale beskyttelsessystemer. De nuværende problemer i mange medlemsstater kan opsummeres i følgende punkter: 1. De sociale støttesystemer er præget af mangel på overordnet planlægning og er indrettet efter forældede livsformer og beskæftigelsesmønstre. 2. Der er opstået en forsørgelseskultur, eftersom der ikke gøres nok for at hjælpe modtagere af varig hjælp til at bryde ud af deres situation. 3. Medlemsstaterne er bekymrede over de stigende omkostninger, som modvirker deres bestræbelser på at begrænse underskuddene på de offentlige budgetter. 4. Ældrebyrden (andelen af personer på over 65 i forhold til andelen af personer mellem 15 og 64) forventes være vokset til det dobbelte, når de, som nu begynder at arbejde, skal pensioneres. C 73/92 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 Gruppen ser positivt på Kommissionens analyse. Den støtter generelt de foreslåede aktioner og håber, at de vil kunne hjælpe medlemsstaterne med at løse problemerne. Gruppen mener, at følgende aspekter bør underkastes en grundig undersøgelse: — Støttesystemets struktur og forholdet mellem de forskellige ydelser, — målretning af ydelserne mod de mest trængende grupper, — hjælp til personer på varig hjælp med at kvalificere sig til arbejdsmarkedet, — samspillet mellem sociale ydelser og beskatning for de lavtlønnede med henblik på at skabe incitamenter til at arbejde, — styrkelse af individets ansvar, — gradvis ændring til langsigtet finansiering af i det mindste en del af pensionsydelserne, — styrket partnerskab mellem det offentlige og det private med henblik på finansieringen. Endelig ser gruppen meget positivt på Kommissionens bestræbelser på at fjerne hindringerne for fri bevægelighed i forbindelse med den sociale beskyttelse. « ANDRADE, BAGLIANO, BARROS VALE, BEALE, BOUSSAT, BREDIMA SAVOPOULOU, BURANI, BYRNE, DE NORRE, DONOVAN, FRANZ, GARDNER, GAUDER, GIESECKE, HAMRO-DROTZ, HORNUNG-DRAUS, JOHANSEN, KIELMAN, KONTIO, LEHNHOFF, LEVITT, LINSSEN, LITTLE, MALOSSE, MEGHEN, MOBBS, MORGAN, NOORDWAL, RAVOET, REGNELL, REITE- RER, SIRKEINEN, WALKER, WHITWORTH. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Samarbejde med velfærdsorganisationerne som økonomisk og samfundsmæssigt vigtige aktører på det sociale område« (98/C 73/23) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 20. marts 1997 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Samarbejde med velfærdsorganisa- tionerne som økonomisk og samfundsmæssigt vigtige aktører på det sociale område«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspørgsmål, som udpegede Soscha zu Eulenburg til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. oktober 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 10. december 1997, med 75 stemmer for, 6 imod og 7 hverken for eller imod, følgende udtalelse. SAMARBEJDE MED VELFÆRDSORGANISATIO- NERNE SOM ØKONOMISKE OG SAMFUNDS- MÆSSIGE AKTØRER europæiske lande holdt staten sig derimod tilbage og greb først ind ret sent, svarende til de sociale beskyttelsessystemers forskellige udvikling i de enkelte lande. Præambel Velfærdsorganisationernes arbejde er et væsentligt ele- ment i de europæiske velfærdsstater. Deres mangeartede tjenester og institutioner har historiske rødder. Jævnsi- des med det økonomiske fremskridt skete der også ting, som førte til social ulighed og forarmelse. Industrialise- ringen i det 19. århundrede medførte dybtgående ændrin- ger af folks dagligliv. Kirkerne og deres religiøse sam- fund, velhavende borgere og adelen samt samfundsmæs- sige organisationer af stærkt forskellig art som f. eks. arbejdersammenslutninger gjorde en social indsats. De oprettede sociale tjenester og institutioner. I mange Velfærdsorganisationerne driver ikke blot sociale tjene- ster og institutioner; de motiverer også mennesker til frivillig indsats for almenvellet, og de opfatter sig selv som talsmænd for mennesker, der trænger til hjælp. Heri lader de sig lede af tanken om social retfærdighed. Velfærdsorganisationerne er en del af »den tredje sek- tor«, som spiller en stor rolle for de europæiske økonomier og er et yderst mangesidet fænomen, der ikke lader sig afgrænse entydigt og endegyldigt. Forskellige


title: Förslag till rådets förordning (EG, Euratom) om stöd inom ramen för strategin anslutning till de kanditatländer i Central- och Östeuropa som ansökt om medlemskap i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
accession to the European Union
cooperation policy
economic aid

formats: html pdf print

text: C 48/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 2. 98 F‰rslag till r¿dets f‰rordning (EG, Euratom) om st‰d inom ramen f‰r strategin anslutning till de kandidatl…nder i Central(cid:220) och ˆsteuropa som ans‰kt om medlemskap i Europeiska unionen (98/C 48/09) KOM(97) 634 slutlig - 97/0351(CNS) (Framlagt av kommissionen den 19 december 1997) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DENNA FˆRORDNING med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska gemenskapen, s…rskilt artikel 235 i detta, med beaktande av F‰rdraget om uppr…ttandet av Euro(cid:220) peiska atomenergigemenskapen, s…rskilt artikel 203 i detta, med beaktande av kommissionens f‰rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och med beaktande av f‰ljande: Vid Europeiska r¿dets m‰te i K‰penhamn i juni 1993 fastst…lldes de ekonomiska och politiska villkor som m¿ste uppfyllas av de associerade central(cid:220) och ‰steurope(cid:220) iska l…nder som ‰nskar bli medlemmar i Europeiska unionen. I samband med genomf‰randet av det f‰r(cid:220) farande som f‰reskrivs i artikel O i F‰rdraget om Euro(cid:220) peiska unionen har de huvudsakliga problem som l…nderna har med uppfyllandet av villkoren identifierats. Vid Europeiska r¿dets m‰te i Amsterdam den 16 och 17 juni 1997 uttalade stats(cid:220) och regeringscheferna p¿ nytt sin avsikt att st…rka unionens strategi inf‰r anslut(cid:220) ningen f‰r att underl…tta kandidatl…ndernas f‰rberedelser inf‰r anslutningen, och lade kommissionen fram en samling f‰rslag inom ramen f‰r ’’Agenda 2000’’. sammanhang i detta Europeiska gemenskapens st‰d till strategin inf‰r anslut(cid:220) ningen b‰r organiseras inom ramen f‰r ett partnerskap som ing¿s med varje kandidatland, och detta st‰d b‰r inriktas p¿ de prioriteringar som identifieringen av de ovann…mnda problemen ger upphov till. De tillg…ngliga ekonomiska resurserna m¿ste f‰rvaltas p¿ b…sta s…tt med h…nsyn till de prioriteringar som f‰ljer av kommissionens yttranden ‰ver kandidatl…ndernas ans‰k(cid:220) ningar om medlemskap. R¿det m¿ste kunna best…mma vilka principer, prioriteringar och allm…nna villkor som skall styra partnerskapen f‰r anslutning s¿ att kommis(cid:220) sionen kan beakta dessa inom ramen f‰r partnerskapen. Gemenskapens st‰d enligt strategin inf‰r anslutningen b‰r baseras p¿ de st‰dprogram till f‰rm¿n f‰r de ber‰rda l…nderna som antagits enligt best…mmelserna i f‰rdragen s…rskilt r¿dets f‰rordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 om ekonomiskt st‰d till vissa l…nder i centrala och ‰stra Europa(cid:216)(˛), senast …ndrad genom r¿(cid:220) dets f‰rordning (EG) nr 753/96(cid:216)(ˇ). Den h…r f‰rord(cid:220) ningen har s¿ledes inga budgetkonsekvenser. Programplaneringen f‰r de ekonomiska resurserna f‰r gemenskapens st‰d kommer att fastst…llas i enlighet med de f‰rfaranden som f‰reskrivs i f‰rordningarna betr…f(cid:220) fande finansieringsorganen eller de motsvarande pro(cid:220) grammen. Beviljandet av st‰d inf‰r anslutningen f‰ruts…tter att de ber‰rda l…nderna till…mpar principerna om demokrati, r…ttss…kerhet, respekt f‰r de m…nskliga r…ttigheterna och skydd av minoriteter. Att l…nderna fullg‰r de skyldigheter som f‰reskrivs i Eu(cid:220) ropaavtalen …r ocks¿ en f‰ruts…ttning f‰r att f¿ st‰d fr¿n gemenskapen. Genomf‰randet av detta system med partnerskap f‰r an(cid:220) slutning kan bidra till att gemenskapens m¿l f‰rverkligas, och f‰r detta system f‰reskrivs i f‰rdragen inga andra befogenheter …n de som anges i artikel 235 i EG(cid:220)f‰rdra(cid:220) get och artikel 203 i Euratomf‰rdraget. H´RIGENOM FˆRESKRIVS FˆLJANDE. Artikel 1 Det st‰d som f‰reskrivs i f‰rordning (EEG) nr 3906/89, samt varje annat gemenskapsst‰d som inom ramen f‰r strategin inf‰r anslutningen beviljas de l…nder som an(cid:220) s‰kt om medlemskap i Europeiska unionen, skall ges inom ramen f‰r ett system med partnerskap f‰r anslut(cid:220) ning som inom en enhetlig ram omfattar f‰ljande fr¿gor: -(cid:217)De prioriteringar som skall g…lla f‰r f‰rberedelserna inf‰r anslutningen och som f‰ljer av analysen av si(cid:220) (˛)(cid:217)EGT L 375, 23. 12. 1989, s. 11. (ˇ)(cid:217)EGT L 103, 26. 4. 1996, s. 5. 13. 2. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 48/19 tuationen i varje land i f‰rh¿llande till de politiska och ekonomiska kriterierna och de skyldigheter som …r f‰renade med egenskapen att vara medlemsstat. -(cid:217)De ekonomiska resurser som kan anv…ndas f‰r att hj…lpa varje kandidatland att genomf‰ra de priorite(cid:220) ringar som fastst…llts inf‰r anslutningen. Artikel 2 P¿ f‰rslag av kommissionen skall r¿det med kvalificerad majoritet f‰re den 15 mars 1998 besluta vilka principer, och allm…nna villkor som skall styra varje partnerskap f‰r anslutning s¿dana de framg¿r av kommissionens ytt(cid:220) randen ‰ver ans‰kningarna om medlemskap. Artikel 3 Inom ramen f‰r strategin inf‰r anslutningen skall gemen(cid:220) skapen ge den typ av st‰d som f‰reskrivs i de program som antagits enligt best…mmelserna i f‰rdraget, s…rskilt f‰rordning (EEG) nr 3906/89. P¿ grundval av de beslut som fattas av r¿det genom till(cid:220) l…mpning av artikel 2 i den h…r f‰rordningen skall pro(cid:220) gramplaneringen f‰r de ekonomiska resurserna f‰r det st‰d som beviljas inom ramen f‰r partnerskapen f‰r an(cid:220) slutning fastst…llas i enlighet med de f‰rfaranden som f‰(cid:220) reskrivs i f‰rordningarna betr…ffande finansieringsorga(cid:220) nen eller de motsvarande programmen. Artikel 4 Varje …ndring av partnerskapen f‰r anslutning skall g‰ras i enlighet med de f‰rfaranden som anges i artiklar(cid:220) na 2 eller 3, beroende p¿ vad som …r till…mpligt. Artikel 5 N…r ett villkor som …r v…sentligt f‰r beviljandet av st‰d inf‰r anslutningen inte …r uppfyllt, vid ett brott mot prin(cid:220) ciperna om demokrati, r…ttss…kerhet, respekt f‰r de m…nskliga r…ttigheterna eller skydd av minoriteter, f¿r r¿det med kvalificerad majoritet p¿ f‰rslag av kommis(cid:220) sionen vidta l…mpliga ¿tg…rder i fr¿ga om det st‰d inf‰r anslutningen som ges till ett kandidatland. Artikel 6 Denna f‰rordning tr…der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskaper(cid:220) nas officiella tidning. Denna f‰rordning …r till alla delar bindande och direkt till…mplig i alla medlemsstater


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1442/88 über die Gewährung von Prämien zur endgültigen Aufgabe von Rebflächen in den Weinwirtschaftsjahren 1988/1989 bis 1997/1998"

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
aid per hectare
grubbing premium
viticulture

text: C 73/48 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 9. 3. 98 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Verord- nung (EG) des Rates zur A¨ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1442/88 über die Gewährung von Prämien zur endgültigen Aufgabe von Rebflächen in den Weinwirtschaftsjahren 1988/1989 bis 1997/1998“ (98/C 73/13) Der Rat beschloß am 30. September 1997, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 43 und 198 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Landwirtschaft und Fischerei nahm ihre Stellungnahme am 7. November 1997 an. Berichterstatter war Herr Kienle. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 350. Plenartagung (Sitzung vom 10. Dezember 1997) mit 114 gegen 1 Stimme bei 3 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 2. Bemerkungen Im Rahmen der Agrarpreisrunde 1996/97 wurde 1. 1. die Verordnung (EWG) Nr. 1442/88 über die Gewährung von Prämien zur endgültigen Aufgabe von Rebflächen dergestalt geändert, daß für zwei Jahre ein gemeinschaft- liches Höchstkontingent von 25 000 ha/Jahr für die prämienbegünstigte Rodung von Rebflächen eingeführt wurde. Deutschland wurden davon 50 ha/Jahr zugeteilt. Diese Fläche erwies sich als zu klein, um eine Aufteilung auf die jeweiligen Weinbaugebiete vorzunehmen, so daß von dieser Maßnahme in Deutschland überhaupt kein Gebrauch gemacht wurde. Die vorgeschlagene A¨ nderung der Verordnung 1. 2. (EWG) Nr. 1442/88 sieht nunmehr vor, das Deutschland zugewiesene Kontingent um 950 ha aufzustocken. Im Gegenzug soll das spanische Kontingent von 13 000 ha um diese 950 ha reduziert werden. Brüssel, den 10. Dezember 1997. 2. 1. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß begrüßt diese A¨ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 1442/88 mit der Aufstockung des Stillegungskontingents um 950 ha für Deutschland. Hierdurch wird die Möglichkeit geschaffen, das Rebflächenordnungsprogramm auch in Deutschland sinnvoll zu nutzen. 2. 2. Der Ausschuß verweist darauf, daß die gleichzei- tige Reduzierung des spanischen Kontingentes um eben diese 950 ha in Spanien ohne Auswirkungen bleibt, da diese Möglichkeit dort bisher nur zu einem geringen Teil ausgeschöpft wurde. Es ist davon auszugehen, daß die Fläche von 12 050 ha in Spanien ausreicht, um Anträgen auf Rodungen in vollem Umfang entsprechen zu können. Der Ausschuß begrüßt, daß die anstehende A¨ nde- 2. 3. rung der Verordung (EWG) Nr. 1442/88 keine Bereitstel- lung von zusätzlichen EU-Haushaltsmitteln erfordert. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2462/97, annettu 10 päivänä joulukuuta 1997, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Directive amending Council Directives 66/400/EEC, 66/401/EEC, 66/402/EEC, 66/403/EEC, 69/208/EEC and 70/458/EEC on the marketing of beet seed, fodder plant seed, cereal seed, seed potatoes, seed of oil and fibre plants and vegetable seed and the common catalogue of varieties of vegetable species'

eurovoc_concepts:
labelling
marketing standard
plant life
plant propagation
seed

text: 9. 3. 98 EN Official Journal of the European Communities C 73/45 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Directive amending Council Directives 66/403/EEC, 69/208/EEC and 70/458/EEC on the marketing of beet seed, fodder plant seed, cereal seed, seed potatoes, seed of oil and fibre plants and vegetable seed and the common catalogue of varieties of vegetable species’ 66/402/EEC, 66/401/EEC, 66/400/EEC, (98/C 73/10) On 11 September 1997 the Council decided, under Articles 43 and 198 of the Treaty establishing the European Community, to consult the Economic and Social Committee on the above-mentioned proposal. The Section for Agriculture and Fisheries, which was responsible for preparing the work on this matter, adopted its opinion on 7 November 1997. The rapporteur was Mr Nilsson. At its 350th plenary session on 10 and 11 December 1997 (meeting of 10 December) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 106 votes in favour, with two dissenting votes and five abstentions. 1. Gist of the Commission proposal The Commission proposes that the trial schemes 1. 1. authorized since 1989 (Decision 89/540/EEC, last amended by Decision 96/336/EEC) in order to streamline procedures and find better alternatives for official seed certification be placed on a permanent footing. The Commission is therefore proposing that the relevant directives be amended. 1. 2. The Commission also proposes to facilitate the addition of new species in the catalogue of varieties, and to simplify changes, since developments in the crossing of species are producing new names and hybrids. 2. 2. The proposal is consistent with the provisions applied on a trial basis for several years, from which positive lessons have been learned. 2. 3. Inspection in the field is one of the key monitoring procedures in the certification system. Such inspection on both an official and unofficial basis must therefore operate under objective, independent conditions that ensure consistently reliable results. The findings of inspections carried out by 2. 3. 1. unofficial inspectors must be confirmed by the au- thorities responsible for certifying that seed requirements have been respected. 2. Comments on the Commission proposal The Committee supports the Commission pro- 2. 1. posal. 2. 4. The Commission proposal can be considered to satisfy this criterion by prescribing detailed rules so that procedures can now be simplified on a permanent basis. Brussels, 10 December 1997. The President of the Economic and Social Committee Tom JENKINS


title: VERORDENING (EG) Nr. 2451/97 VAN DE COMMISSIE van 10 december 1997 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3904/97 do Deputado Cristiana MUSCARDINI ao Conselho. Massacre de turistas no Egipto

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Egypt
Europol
Islam
exchange of information
terrorism
tourism

text: 2. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 304/3 Resposta da Comissa·ria Monika Wulf-Mathies em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Fevereiro de 1998) Durante o per(cid:14)·odo 1986-1991, a regia(cid:152)o da Andaluzia recebeu, a t(cid:14)·tulo da iniciativa comunita·ria Valoren, ajudas no montante aproximado de 25 milho(cid:152)es de ecus para 126 projectos de fomento da produ(cid:231)a(cid:152)o local de energias alternativas (energia eo·lica, solar, biomassa) e de melhoramento da utiliza(cid:231)a(cid:152)o da energia. Para o per(cid:14)·odo 1994-1999, a Comissa(cid:152)o concedeu uma ajuda de 118,3 milho(cid:152)es de ecus do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER), destinada a‘ execu(cid:231)a(cid:152)o de uma subven(cid:231)a(cid:152)o global gerida pelo IDAE (Instituto para la diversificacio·n y el ahorro energe·tico) para o conjunto das zonas espanholas eleg(cid:14)·veis para o objectivo no 1 e com uma finalidade ide(cid:136)ntica a‘ da supramencionada interven(cid:231)a(cid:152)o. Como se trata de um programa «de guichet aberto» (ou seja, sem prazo fixo para apresenta(cid:231)a(cid:152)o de pedidos), torna-se actualmente imposs(cid:14)·vel proceder a uma reparti(cid:231)a(cid:152)o regional do valor indicado. Por outro lado, o programa operacional da Andaluzia preve(cid:136) igualmente, para o mesmo per(cid:14)·odo, e no dom(cid:14)·nio das energias alternativas, a aplica(cid:231)a(cid:152)o de diversos regimes de ajuda co-financiados pelo FEDER no montante aproximado de 14 milho(cid:152)es de ecus. O Fundo de Coesa(cid:152)o na(cid:152)o apoiou nenhum projecto dessa natureza na regia(cid:152)o em questa(cid:152)o, uma vez que o seu campo de aplica(cid:231)a(cid:152)o e· o financiamento de projectos no dom(cid:14)·nio do ambiente e de projectos de infra-estruturas de transportes de interesse comum. (98/C 304/04) PERGUNTA ESCRITA E-3904/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) ao Conselho (10 de Dezembro de 1997) Objecto: Massacre de turistas no Egipto O massacre de turistas ocorrido no Egipto no Vale das Rainhas, perpetrado por terroristas isla(cid:136)micos organizados como um verdadeiro exe·rcito revoluciona·rio, impo(cid:152)e a‘ Europa medidas inadia·veis: 1. Ajudar o Governo do Presidente Mubarak a tomar iniciativas dra·sticas e decisivas relativamente ao terrorismo e ao integrismo isla(cid:136)mico; 2. Obter a garantia da seguran(cid:231)a de todos os que, em trabalho ou em turismo, se deslocam ao Egipto, para que este pa(cid:14)·s permane(cid:231)a ligado ao mundo ocidental; 3. Proteger o patrimo·nio arquitecto·nico e cultural do Egipto, cuja histo·ria pertence a todo o mundo e que todo o mundo deve proteger. Que medidas tenciona o Conselho promover para combater nos pro·prios Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia a conive(cid:136)ncia entre grupos terroristas internacionais, em especial os terroristas isla(cid:136)micos? Resposta (28 de Maio de 1998) 1. O Conselho condena toda e qualquer forma de terrorismo e apoia o Egipto na sua luta contra o terrorismo. 2. As insta(cid:136)ncias do Conselho analisam regularmente a amea(cid:231)a interna e externa que o terrorismo representa para a Unia(cid:152)o Europeia. Em 15 de Outubro de 1996, o Conselho adoptou uma ac(cid:231)a(cid:152)o comum relativa a‘ cria(cid:231)a(cid:152)o e actualiza(cid:231)a(cid:152)o de um reperto·rio de compete(cid:136)ncias, te·cnicas e conhecimentos espec(cid:14)·ficos em mate·ria de luta contra o terrorismo para facilitar a coopera(cid:231)a(cid:152)o entre os Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia neste dom(cid:14)·nio (1). Com base nos acordos conclu(cid:14)·dos tendo em vista o interca(cid:136)mbio de informa(cid:231)o(cid:152)es operacionais nesta mate·ria, te(cid:136)m-se realizado regularmente reunio(cid:152)es e semina·rios a fim de facilitar a luta contra o terrorismo em todos os seus aspectos. 3. Na perspectiva da entrada em vigor da Conven(cid:231)a(cid:152)o Europol, o Conselho acordou, em 19 de Mar(cid:231)o de 1998, em adoptar uma decisa(cid:152)o relativa ao alargamento do mandato da Europol por forma a abranger a luta anti-terrorismo, logo que a Europol inicie as suas actividades (artigo 2o da Conven(cid:231)a(cid:152)o). (1) JO L 273 de 25. 10. 1996, p. 1


eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
noise protection
pneumatic tyre

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 10. 12. 1997 COM(97) 680 final 97/ 0348 (COD) Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DIRECTIVE amending Council Directive 92/23/EEC relating to tyres for motor vehicles and their trailers and to their fitting (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. Aim The aim of the proposed measures is to limit the noise generated by the contact between tyres in motion and road surfaces which, together with the action already taken in order to curtail the noise emissions from the mechanical parts of vehicles, will have positive effects on the fight against noise caused by road traffic without thereby diminishing road safety and without excessive disruption of the tyre market. 2. Background to is a follow up The proposed action the provisions of Article 4(2) of Directive 92/97/EEC1 - amending Directive 70/157/EEC on the permissible sound - which lay down that decisions level and exhaust system of motor vehicles concerning subsequent action, the safety requirements with the need to limit the noise generated by contact between tyres and road surfaces will be adopted on the basis of a proposal from the Commission which will take account of the studies and research to be conducted on that source of noise. in particular to reconcile intended The Commission first of all made its ad hoc "ERGA-Noise" group responsible for developing a realistic, reproducible method enabling the noise arising from contact between tyres in motion and road surfaces to be measured. Once this method of measurement had been defined the Commission prompted a study intended to produce a numerical value for the sound level of the tyre-road noise generated by different types of tyre fitted to different types of motor vehicle. 3. General aspects of the limit values proposed As regards the limit values for tyre-road noise, the Commission's proposal has adopted values deriving from the nominal rim size for tyres intended to be fitted to passenger cars (limit values spread between 72 and 76 decibels) and from the use category for commercial-vehicle tyres (limit values between 75 and 79 decibels). These limit values were submitted to the working party on "Motor Vehicles" and the opinions expressed by the Member-State experts were divided. Indeed, although the experts from certain Member States fully supported the limit values put forward by the Commission, those from other Member States and those from the tyre industry nevertheless felt that those values would be too stringent and that an increase by two decibels would be fairer. However, the Commission feels that the limit values put forward constitute 3 fair balance between the interests of the market and those of GJ No L 3 7 Î, 19. 12. 1992, p. Ï OJ No L 42, 23. 2. 1970, p. 16 environmental protection. It should be pointed out in this connection that a raising of the limit values by even a single decibel would be likely to reduce the impact of the action in such a way that only about 8% of the tyres offered for sale would have to be altered in order ta become less noisy and thus the meet the new requirements, as compared with roughly 25% that would have to be adjusted to the new requirements if they were to remain below the limit values put forward by the Commission. 4. Specific factors Article 1 provides, in particular, that the requirements of the new Annex V concerning tyre-road noise shall not apply to road tyres intended to be fitted to vehicles registered for the first time before 1 October 1980. Indeed, if such tyres, which have dimensions and characteristics that are specific to die vehicles of the period (for example Aston Martin, Ferrari Dino, etc. ), are not expected to meet the requirements concerning tyre-road noise, their impact on the environment would nevertheless be very low owing to their very restricted numbers, which are decreasing with time. Article 2 provides for a date (1 October 2001) starting from which the requirements of the Directive will apply to both Ml vehicles and their tyres and vehicles in categories other than Ml and their tyres, by presenting the two scenarios involved: where the requirements of the directive will be applicable (a) within a total harmonised system and (b) within an optional harmonisation system (national type approvals still possible). In addition Article 2 provides for a date (1 October 2005) from which any replacement tyres already having been approved before the date of entry into force of the new directive will have to meet the requirements of the latter. 5. Future activities The Commission would like to point out that the requirements intended to reduce the noise arising from contact between tyres in motion and road surfaces constitute an initial thrust in the fight against this source of noise and that they must subsequently be reviewed in the light of their effect on the market and the environment. * ** Proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directive 92/23/EEC relating to tyres for motor vehicles and their trailers and to their fitting THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community and in particular Article 100a thereof, Having regard to the proposal from the Commission1, Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee2, acting in accordance with the procedure referred to in Article 189b of the Treaty, (1) Whereas the internal market comprises an entity without internal frontiers within which the free movement of goods, persons, services and capital shall be guaranteed; whereas measures should be adopted for that purpose; (2) Whereas Council Directive 92/23/EEC relating to tyres for motor vehicles and their trailers, and to their fitting3 is one of the separate directives under the Community approval procedure introduced by Council Directive 70/156/EEC on 1 2 3 O J No C OJ No C OJ No L 129, 24. 5. 1992, p. 95 the type approval of motor vehicles and their trailers4, as last amended by European Parliament and Council Directive 97/27/EC5; whereas the provisions of Directive 70/156/EEC concerning systems, components and separate technical units for motor vehicles shall thus apply to this directive; (3) Whereas in particular in implementing Articles 3, paragraph 4, and 4, paragraph 3, of Directive 70/156/EEC, each separate directive shall contain, in an annex thereto, an information document and an approval document drawn up in accordance with Annex VI to said directive for the purpose of computerising approval; whereas the approval document set out in Directive 92/23/EEC must therefore be amended; (4) Whereas Article 4, paragraph 2, of Council Directive 92/97/EEC6 amending Council Directive 70/157/EEC relating to the permissible noise level and exhaust system of motor vehicles7, as last amended by Commission Directive 96/20/EEC , states that any subsequent action intended, in particular, to reconcile the safety requirements with the need to limit the noise arising from contact between tyres and road surfaces will be adopted on the basis of a proposal from the Commission which will take account of the studies and research to be conducted in connection with that source of noise; (5) Whereas a realistic, reproducible method enabling the noise arising from contact between tyres and road surfaces has been developed; whereas on the basis of that new method of measurement a study has been carried out in order to produce a OJ No L 42, 23. 2. 1970, p. 1 OJ No L 233, 25. 8. 1997, p. 1 OJ No L 371, 19. 12. 1992, p. 1 OJ No L 42, 23. 2. 1970, p. 16 OJNoL92, 13. 4. 1996, p. 23 numerical value for the sound level representing the tyre-road noise generated by various types of tyres fitted to various types of motor vehicle; HAVE ADOPTED THIS DIRECTIVE: Directive 92/23/EEC shall be amended as follows: Article 1 1. "EEC component type approval" and "EEC approval" shall be replaced in every instance by the term "EC approval". 2. The definition of "tyre" in Article 1, first indent, shall read "any new pneumatic tyre, in the form of original equipment or of a replacement, intended to be fitted to vehicles to which Directive 70/156/EEC applies". The following shall be added to the end of Article 1 : "The requirement set out in Annex V shall not apply to: - tyres whose speed rating is less than 80 km/h, - tyres whose nominal rim diameter does not exceed 254 mm (or code 10), - spare tyres intended for temporary use, - tyres intended to be fitted to vehicles registered for the first time before 1 October 1980. " 3. Paragraphs 1 and 2 in Article 2 shall be replaced by the three following paragraphs: "1. Member States shall grant EC approval, under the conditions laid down in Annex I, to all types of tyre manufactured in accordance with the requirements of Annex II, and shall allocate to these an approval number as specified in Annex I. 2. Member States shall grant EC approval, under the conditions laid down in Annex 1, to all types of tyres manufactured in accordance with the requirements of Annex V and shall allocate to these an approval number as specified in Annex I. 3. Member States shall grant EC approval to all vehicles in respect of their tyres under the conditions laid down in Annex III, where those tyres (including spare tyres, where appropriate) meet the requirements of Annex II and the requirements concerning vehicles laid down in Annex IV, and shall allocate to any such vehicle an approval number as specified in Annex III". 4. ANNEX V - Tyre-road noise emission" shall be added to the end of the list of annexes. 5. The annexes shall be amended in accordance with the annex to this directive. Article 2 1. From 1. 10. 2001 Member States may no longer grant EC approval for category-Mi vehicles in accordance with Article 4, paragraph 1, of Directive 70/156/EEC to a type of vehicle for reasons relating to its tyres and their fitting, or to a type of tyre in accordance with Article 4, paragraph 2, of Directive 70/156/EEC intended for such vehicles if the requirements of Directive 92/23/EEC, as amended by this directive, are not met. 2. From 1. 10. 2001 Member States may no longer grant the following for vehicles within categories other than Ml : EC approval in accordance with Article 4, paragraph 1, of Directive 70/156/EEC, or national approval, unless the provisions of Article 8, paragraphs 2, of Directive 70/156/EEC are invoked, to a type of vehicle for reasons relating to its tyres and their fitting, or to a type of tyre intended for such vehicles, if they do not comply with Directive 92/23/EEC as amended by this directive. 3. From 1. 10. 2001 Member States shall - consider the certificates of conformity accompanying new vehicles in accordance with the provisions of Directive 70/156/EEC as being no longer valid for the purposes of Article 7, paragraph 1, of said directive and - prohibit the registration, sale, or placing in service of new vehicles that are not accompanied by a certificate of conformity in accordance with Directive 70/156/EEC unless the provisions of Article 8, paragraph 2, of Directive 70/156/EEC are invoked, for reasons relating to the tyres, and their fitting to these new vehicles, if the requirements of Directive 92/23/EEC, as amended by this directive, are not met. 4. From 1. 10. 2005 Member States shall - consider certificates of conformity accompanying new tyres in accordance with the provisions of Directive 70/156/EEC, to be no longer to be valid for the purposes of Article 7, paragraph 2, of said directive and - prohibit the sale of new tyres that are not accompanied by a certificate of conformity in accordance with Directive 70/156/EEC, unless the provisions of Article 8, paragraph 2, of Directive 70/156/EEC are invoked, for reasons relating to the new tyres, if the requirements of Directive 92/23/EEC, as amended by this directive, are not met. Article 3 1. Member States shall adopt the laws, regulations and administrative provisions needed in order to comply with this directive before 1. 10. 2001 and shall forthwith inform the Commission thereof. They shall apply these measures from 1. 10. 2001. 2. When the Member States adopt these measures they shall contain a reference to this directive or shall be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication. The methods of making such a reference shall be laid down by the Member States. 3. Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this directive. Article 4 This directive shall take effect from the date of its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 5 This directive is addressed to the Member States. Done at Brussels, For the European Parliament The President For the Council The President ANNEX 1. Annex I to Directive 92/23/EEC shall be replaced with the following Annex I: "Annex I ADMINISTRATIVE PROVISIONS FOR THE EC TYPE- APPROVAL OF TYRES APPLICATION FOR THE EC TYPE-APPROVAL OF A TYPE OF TYRE The application for EC type-approval for a type of tyre pursuant to Article 3(4) of Directive 70/156/EEC is to be submitted by the tyre manufacturer. The application for EC type-approval pursuant to Annex II is to be accompanied, in triplicate, by a description of the tyre type as described in the information document in Appendix 1 A. The application must be accompanied (all in triplicate) by a sketch, or a representative photograph, which identifies the tyre tread pattern and a sketch of the envelope of the inflated tyre mounted on the measuring rim showing the relevant dimensions (see sections 6. 1. 1. and 6. 1. 2. of Annex II) of the type submitted for approval. It must also be accompanied either by the test report issued by the Testing Body which has carried out the tests or, at the discretion of the competent authority, by one or two samples of the tyre type to be tested. The application for EC type-approval pursuant to Annex V is to be accompanied, in triplicate, by a description of the tyre type as described in the information document in Appendix IB. The application must be accompanied (all in triplicate) by sketches, drawings or photographs of the tread pattern(s) is/are representative of the type of tyres. that It must also be accompanied either by the test report issued by the Testing Body that has carried out the tests or, at the discretion of the competent authority, by four samples of is representative of the type to be tested. the size that 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 1. 1. 2. 2. 1. 2. The manufacturer may apply for the EC type-approval to be extended 10 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 2. 1. 3. 3. 1. 3. 1. 1. 3. 2. 3. 2. 1. , j. to include modified tyre types for type-approvals pursuant to Annex II and/or to include additional tyre size designations and/or amended manufacturer's trade descriptions and/or tread patterns for type- approvals pursuant to Annex V. The approval authority may accept the laboratories of the tyre manufacturer as approved test laboratories pursuant to Article 14(1) of Directive 70/156/EEC. INSCRIPTIONS Specimens of a type of tyre submitted for EC type-approval must bear the applicant's clearly visible and indelible trade mark or name and must allow sufficient space for the inscription of the EC type- approval mark. EC TYPE-APPROVALS EC type-approval pursuant to Article 4(3) of Directive 70/156/EEC is to be granted and a type-approval number is to be issued in respect of any tyre type, submitted in accordance with 1. 1. 1. above, which satisfies the requirements of Annex II. Notice of approval or of the extension or refusal of approval of a tyre type pursuant to Annex II must be communicated to the Member States by means of a form conforming to the model in Appendix 2A. EC type-approval pursuant to Article 4(3) of Directive 70/156/EEC is to be granted and a type-approval number is to be issued in respect of any tyre type, submitted in accordance with 1. 1. 2. above, which satisfies the requirements of Annex V. Notice of approval or of extension or of refusal of approval of a tyre type pursuant to Annex V must be communicated to the Member States by means of a form conforming to the model in Appendix 2B. An approval number is to be assigned to each tyre type-approved. The same Member State must not assign the same number to another tyre type. In particular, approval numbers assigned pursuant to Annex II and approval numbers assigned pursuant to Annex V must be different. 11 4. 4. 1. 4. 2. EC TYPE-APPROVAL MARKING Any tyre conforming to a type in respect of which type-approval has been granted pursuant to this Directive must bear the relevant EC type-approval mark. The EC type-approval mark will consist of a rectangle surrounding the lower case letter 'e' followed by the distinguishing letter(s) or number of the Member State which has granted the type-approval as per Annex VII to Directive 70/156/EEC. The EC type-approval number will consist of the type-approval number shown on the certificate completed for the type, preceded by two figures : '00' for commercial vehicle tyres, '02' for passenger car tyres. 4. 2. 1. The rectangle forming the EC mark must have a minimum length of 12 mm and a minimum height of 8 mm. Letters and number(s) must be at least 4 mm in height. 4. 3. 4. 4. 4. 5. The EC type-approval marks and numbers, and any additional marks required in Annex II, section 3. , the latter for the type-approval pursuant to the requirements of Annex II, must be affixed as prescribed in that section. Approval numbers assigned pursuant to Annex V must be followed by the suffix 's'. An example of the EC mark is given below: a = 12 mm minimum e IRL 00479 e 3 00687-s The tyre bearing the EC mark shown above is a commercial vehicle tyre (00) satisfying the EC requirements (e), for which the EC mark has been granted in Ireland (IRL) under the number 479 pursuant to 12 Annex II and in Italy (3) under the number 687 pursuant to Annex V (s). Note : The numbers '479' and '687' (EC-mark type-approval numbers) and the letters 'IRL' and the digit ' 3' (letters and number of the Member States which granted the EC mark) are for guidance only. The approval numbers must be placed close to the rectangle and either above or below or to the left or the right. The digits of the approval number must all be on the same side of the 'e' and face in the same direction. MODIFICATION OF A TYRE TYPE If a tyre type-approved pursuant to Annex II or pursuant to Annex V has been modified, 5 of the provisions Directive 70/156/EEC shall apply. of Article If the tread pattern of a tyre has been modified in the case of type-approvals pursuant to Annex II no repetition of the tests prescribed in Annex II is considered necessary. tyre-size designations, Where tread-pattern descriptions have been added to a range of tyres in the case of type- approvals pursuant to Annex V no repetition of the tests prescribed in Annex V is considered necessary. trade marks and If there has been a modification of the tyre tread pattern(s) in the case of type-approvals pursuant to Annex V no repetition of the tests prescribed these modifications do not adversely affect the tyre/road noise emissions. is considered necessary in Annex V if CONFORMITY OF PRODUCTION As a general rule, measures to ensure the conformity of production shall be taken in accordance with the provisions laid down in Article 10 of Directive 70/156/EEC. If, when checks are carried out in accordance with Appendix 1 to Annex V in order to check the conformity of production, the noise level of the tyre tested does not exceed the limit values set out in section 4. 2. of Annex V by more than 1 dB(A), the production shall be deemed to conform to the requirements of section 4. of the above-mentioned Annex V. 13 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. 6. 1. 6. 2. 2. Appendix 1 to Annex I shall be renumbered 'Appendix 1A' and the title shall read as follows: "Appendix 1A INFORMATION DOCUMENT No RELATING TO EC TYPE- APPROVAL FOR A TYRE (Annex II of Directive 92/23/EEC)". 3. Appendix 2 to Annex I shall be renumbered 'Appendix 2A' and the title shall read as follows: " "Appendix 2A MODEL (maximum format: A4 (210 x 297 mm) EC TYPE-APPROVAL CERTIFICATE" 4. The following new Appendices IB and 2B shall be added after Appendix 2A: "Appendix IB RELATING TO EC TYPE- INFORMATION DOCUMENT No APPROVAL FOR A TYRE RELATING TO TYRE/ROAD NOISE EMISSION (Annex V of Directive 92/23/EEC) The following information, if applicable, must be supplied in triplicate and include a list of contents. Drawings, if any, must be supplied to an appropriate scale and in sufficient detail on size A4 or folded to that size. Relevant performance-related information must be supplied in the case of microprocessor controlled functions. 1. GENERAL •1. 1. Manufacturer's name: 1. 2. Name and address of applicant: 1. 3. Address(es) of manufacturing plant(s):. 1. 4. Means of identification of the type: (trade mark(s) and trade description(s)) : 14 2. TYRES 2. 1. Tyre classification: (class C1, class C2 or class C3) 2. 2. Category of use: (normal, snow or special) 2. 3. List of tread-pattern designations: (specify for each trade mark and trade description the list of tyre designations as per section 2. 17. of Annex II to Directive 92/23/EEC adding, in the case of class CI tyres, the mark 'Reinforced' or 'Extra Load', if applicable). Appendix 2B Model (maximum format: A4 (210 x 297 mm) EC TYPE-APPROVAL CERTIFICATE (tyre/road noise emission) STAMP OF ADMINISTRATION Communication concerning the: -type-approval(1) -extension of type-approval -refusal of type-approval( -withdrawal of type-approval of a type of tyre with regard to Annex V to Directive 92/23/EEC, as last amended by Directive. /. /EC, relating to tyre/road noise emission. EC type-approval No: Extension No: SECTION I 0. GENERAL 0. 1. Manufacturer's name: 0. 2. Name and address of applicant: 15 0. 3. Address(es) of manufacturing plants): SECTION II 1. ADDITIONAL INFORMATION 1. 1. Trade name(s) and trade description(s): 1. 2. Tyre classification: (class CI, class C2 or class C3)(1) 1. 3. Category of use: (Normal/Snow/Special) 2. Testing Body responsible for carrying out tests: 3. Date of test report: 4. Number of test report: 5. Grounds for extending type-approval (where appropriate): 6. Comments (if any): 7. Date and place: 8. Signature: 9. A list of documents making up the type-approval file is lodged with the authority that has granted the approval and which may be obtained on request, is attached. (i) Delete as appropriate. ' In Annex IV, section 3. 1. 1. shall be amended to read as follows: "3. 1. 1. Subject to the provisions of section 3. 7. 4. , every tyre fitted to a vehicle, including any spare, must bear the EC type-approval mark as specified in section 4. of Annex I or the type-approval mark indicating compliance with ECE Regulations Nos. 30 or 54 as referred to in the recitals of this Directive. ECE type-approval marks are considered to be equivalent only to the EC type-approval marks granted pursuant to Annex II. " 16 6. The following new annex V and the pertaining Appendix 1 shall be added after annex IV : "ANNEX V TYRE/ROAD NOISE EMISSION 1. SCOPE This annex applies to the EC type-approval of tyres, as components, in respect of tyre/road noise emissions. 2. DEFINITIONS For the purposes of this Annex, the definitions of Annex II shall apply, except for the definition under section 2. 1. , which shall read as follows: 2. 1. "Type of tyres" means, in relation to type-approval pursuant to this Annex (tyre/road noise emission), a range of tyres consisting of a list of tyre size designations (see section 2. 17. in Annex II), trade marks and trade descriptions which do not differ in such essential characteristics as: -the manufacturer's name -the tyre classification (see section 2. 4. of this Annex) -the tyre structure (see section 2. 1. 4. of Annex II) -the category of use (see section 2. 1. 3. of Annex II) -the tyre/road noise emission. In addition, the following definitions shall also apply: 2. 2. "Trade description" means the identification of the tread pattern design as provided by the tyre manufacturer. It may coincide with the trade mark. 2. 3. "Tyre/road noise emission" means the noise arising from the contact between tyres in motion and the road surface. 17 2. 4. For the purpose of this Annex, the following classification shall apply: class C1 tyres passenger car tyres (see section 2. 32. of Annex II); class C2 tyres commercial vehicle tyres (see section 2. 33. of Annex II) with load capacity index in single formation < 121 and speed category symbol > "N" (see section 2. 29. 3. of Annex II); class C3 tyres commercial vehicle tyres (see section 2. 33. of Annex II) with load capacity index in single formation < 121 and speed category symbol < "M" (see section 2. 29. 3. of Annex II) or commercial vehicle tyres (see section 2. 33. of Annex II) wilh load capacity index in single formation > 122. 3. 3. 1. MARKING REQUIREMENTS The tyres must bear: 3. 1. 1. the manufacturer's name or trade mark; 3. 1. 2. the trade description, as defined in section 2. 2. However, the trade description is not required when it coincides with the trade mark; 3. 1. 3. the tyre size designation, as defined in section 2. 17. of Annex II; 3. 1. 4. 3. 1. 5. 4. 4. 1. the inscription 'REINFORCED' (or alternatively 'EXTRA LOAD') if the lyre is classified as reinforced (see section 2. 3. 4. of Annex II); the inscription 'M+S' (or alternatively 'M. S' or 'M&S') if the tyre is a snow tyre. TYRE/ROAD NOISE EMISSION REQUIREMENTS General requirements A set of four tyres bearing to the same tyre size designation and trade description that is representative of the range of tyres, shall be submitted to a tyre/road noise emission level test to be carried out as specified in Appendix 1. 4. 2. The noise levels determined in accordance with Appendix 1 shall not exceed the following limits : 18 4. 2. 1 Class Cl tyres, with reference to the nominal section width (see Annex II, section 2. 17. 1. 1. ) of the tyre that has been tested: Nominal section width Limit value expressed in dB(A) 145 and lower 155 and 165 175 and 185 195 to 215 225 and larger 72 73 74 75 76 4. 2. 1. 1, For reinforced tyres (see Annex II, section 3. 1. 8. ), the limit values in section 4. 2. 1. shall be increased by 1 dB(A). 4. 2. 1. 2. For tyres classilied in category of use "Special" (see Annex II, section 2. 1. 3. ), the limit values in section 4. 2. 1. shall be increased by 2 dB(A). 4. 2. 2. Class C2 tyres, with reference to the category of use (see Annex" II, section 2. 1. 3. ) of the range of tyres: Category of use Limit value expressed in dB(A) Normal Snow Special 75 77 78 4. 2. 3. Class C3 tyres, with reference to the category of use (see Annex II, section 2. 1. 3. ) of the range of tyres: Category of use Limit value expressed in dB(A) Normal Snow Special 76 78 79 Appendix 1 Measurement procedure for tyre/road noise levels emitted by tyres at high speed Introduction for measuring The present procedure contains specifications instruments, measurement conditions and the measurement method, in order to obtain the noise level of a set of tyres mounted on a test vehicle and rolling at high speed on a specified road surface. The maximum sound pressure level is to be recorded when the test vehicle is coasting, by remote-field microphones; the final result for a reference speed is obtained from a linear regression analysis. 1. 1. 1. 1. 1. 1. Measuring instruments Acoustic measurement The apparatus used for measuring the sound level must be a type-1 sound-level meter as described in IEC Publication 651 "sound level meters" (1979) by the International Electrotechnical Commission. Measurements must be carried out using the F ("fast response") characteristic of the sound-level-meter time weighting and the A characteristic of frequency weighting which are also described in the above-mentioned publication. At the beginning and end of each set of measurements, the sound level meter must be calibrated in accordance with the manufacturer's instructions by means of an appropriate sound source (e. g. a pistonphone). The calibration device must meet the requirements of class 1 in IEC 942 "sound calibrators". The test must be considered invalid if the sound level meter errors registered during this calibration exceed 0. 5 dB. 1. 1. 2. Positioning of the microphone. The microphone must be located at a distance of 7. 5 ± 0. 2 m from track reference line CC (figure 1) and 1. 2 ± 0. 1 m above the ground. Its axis of maximum sensitivity must be horizontal and perpendicular to the path of the vehicle (line CC). 20 1. 2. Speed measurements The vehicle speed on the test section will be determined when the front end of the vehicle has reached line PP' to an accuracy of ± 1 km/h (see figure 1 ). 1. 3. Temperature measurements Ambient : the device must be capable of measuring the ambient temperature to within ± 1°C. The ambient temperature is to be measured at a height of 1. 2 m above ground. Ambient temperature must not be measured in direct sun-light. Surface : the device must be capable of measuring the test surface temperature to within ± 1°C. The surface temperature is to be measured on the surface itself. 1. 4. Wind measurements The device must be capable of measuring the wind speed to within ± 1 m/s at a height of 1. 2 m above ground. The wind direction must be recorded. 2. 2. 1. Conditions of measurement Test site The test site must consist of a central section surrounded by a substantially flat test area. The measuring section must be level; the test surface must be dry and clean for all measurements. The test track must be such that the conditions of a free sound field between the sound source and the microphone are attained to within 1 dB. These conditions shall be deemed to be met if there are no large sound reflecting objects such as fences, rocks, bridges or buildings within 50 m of the centre of the measuring section. The surface of the test track and the dimensions of the test site must be in accordance with Annex VI to Directive 92/97/EEC. A central part of at least 10 m radius must be free of powdery snow, tall grass, loose soil or cinders. There must be no obstacle which could affect the sound field within the vicinity of the microphone and no person is to stand between the microphone and the sound source. The operator carrying out the measurements and any observers attending the measurements must 21 position themselves so as not to affect the readings of the measuring instruments. 2. 2. Meteorological conditions No measurements must be made under poor atmospheric conditions. It must be ensured that the results are not affected by gusts of wind. No tests are to be performed if the wind speed at microphone height exceeds 5 m/s. The measurements shall not be made if either the ambient or test track surface temperature is below 5 °C. 2. 3. Ambient noise The background noise level (including any wind noise) must be at least 10 dB less than the tyre/road noise measured. A suitable shield may be fitted to the microphone provided that account is taken of its effect on the sensitivity and directional characteristics of the microphone. Any measurement affected by a sound peak which appears to be unrelated to the characteristics of the general noise level of the tyres, is to be ignored. 2. 4. Test vehicle requirements 2. 4. 1. 2. 4. 2. 2. 4. 3. 2. 4. 4. The test vehicle will be a motor vehicle and be fitted with four single tyres on just two axles. The vehicle must be loaded such as to comply with the test tyre loads as specified in section 2. 5. 3. The wheelbase between the two axles fitted with the test tyres must be less than 3 m in case of class C1 tyres and 5 m in case of class C2 and C3 tyres (see section 2. 4. of Annex V). To ensure that tyre noise is not significantly affected by vehicle design features any spray suppression equipment fitted, must be removed and no vehicles should be used whose bodywork, in the vicinity of the tyres, could affect the noise generated by the tyres. For example, it is not permitted to add or to retain any components in the immediate vicinity of the rims and tyres which may screen and absorb the noise emitted by the tyres. 22 However, it is permissible to remove or modify any components of the vehicle that may contribute to the background noise of the vehicle. In addition, the vehicle's track width may be altered in order to enable the tyres to extend either partially or totally beyond the outline vehicle. Such changes may be required, for example, to ensure adequate steerability when wide tyres are being tested. 2. 5. Tyres 2. 5. 1. Four tyres of the same type and range must be fitted to the test vehicle. Tyres with special fitting requirements must be tested in accordance with these requirements (e. g. direction of rotation,. ). The tyres must have full tread depth before being run in. 2. 5. 2. Tyres are to be tested on rims permitted by the tyre manufacturer. 2. 5. 3. For each tyre on the test vehicle, the test load Q^ must be 70 % to load Qr 90 % of reference load Qr. For all tyres, reference corresponds to the maximum mass associated with the load capacity index of the tyre (see Annex II - Appendix 2). Where the load capacity index consists of two numbers (see Annex II - section 2. 28. ), reference should be made to the first number. In the case of some ZR tyres where the load capacity index is omitted (see Annex II - section 3. 1. 6. 1. ), reference should be made to the maximum load distinctly marked on the tyre sidewall. 2. 5. 4. Each tyre fitted to the test vehicle must have a test pressure P{ not higher than reference pressure Pr and lying within: Pr (Qt/Qr)1 25 ^ Pt ^ 1 -2 Pr (Qt/Qr)1 25 where : - the reference pressure Pr for "standard" class CI tyres is 2. 5 bars, - - the reference pressure Pr for "reinforced" class CI tyres is 3. 0 bars", and the reference pressure Pr for class C2 and class C3 tyres is the pressure corresponding to the pressure index marked on the sidewall (see Annex II - section 3. 1. 11. ). 23 2. 5. 5. The tyres should be "run-in" prior to testing in order to remove compound nodules or other tread-pattern characteristics resulting from the moulding process. This will normally require the equivalent of about 100 km of normal use on the road. The tyres fitted to the test vehicle must rotate in the same direction as when they were run in. 2. 5. 6. Tyres must be warmed up prior to testing. 3. 3. 1. Method of testing General conditions For all measurements, the vehicle must be driven in a straight line over the measuring section (AA' to BB') in such a way that the median longitudinal plane of the vehicle is as close as possible to line CC. When the front end of the test vehicle has reached line A A', the vehicle's driver must have put the gear selector in its neutral position and switched off the engine. If abnormal noise (e. g. cooling fan, "pre-ignition") is emitted by the test vehicle during the measurement the test must be repeated. 3. 2. Nature and number of measurements The maximum sound level expressed in A-weighted decibels [dB(A) ] will be measured as the vehicle is coasting between lines AA' and BB' (figure 1 - Front end of the vehicle on line AA'; rear end of the vehicle on line BB'). This value will constitute the result of the measurement. At least four measurements will be made on each side of the test vehicle at a test speed higher than the reference speed, and at least four measurements at a test speed lower than the reference speed. The speeds will be more or less equally spaced over the speed range specified in section 3. 3. 3. 3 Test speed The test vehicle speed will be within the range : from 70 to 90 km/h for class CI and class C2 tyres, from 60 to 80 km/h for class C3 tyres. 24 4. Interpretation of results The measurement will be invalid if an abnormal discrepancy between the maximum value and the general noise level is recorded. 4. 1. Determination of test result Reference speed Paused to determine the final result will be : -80 km/h for class CI and class C2 tyres, -70 km/h for class C3 tyres. 4. 2. Regression analysis of noise measurements The (not temperature compensated) tyre/road noise level LR in dB(A) is determined by a regression analysis according to: LR = L - av where : L is the mean value of the noise levels, measured in dB(A) : n is the measurement number (n > 16). v is the mean value of the logarithmic speeds : v = i f >, with v^lgfo/Kj a is the slope of the regression line in dB(A) f>,-v)U-r) £ ( v , - v )J 4. 3. Temperature compensation LR determined according to section 4. 2. will be corrected by applying a temperature compensation to a road surface reference temperature Sref, in accordance with the following : £„(e,J = £«(©)+*(©-©„,) where: 0 is the road-surface temperature measured, 25 0^ = 2O°C, and K = 0. 03 dB(A)/ °C if 0)0,. ,. , O. O6dB(A)/°Cif0<0„. / There will be no temperature compensation for class C3 tyres. 4. 4. 4. 5. In order to take account of any measuring-instrument inaccuracies the results determined as per section 4. 3. above are to be reduced by 1 dB(A). The final result, the temperature compensated tyre/road noise level LR (0r t /) in dB(A), will be rounded down to the nearest lower integer value. 5. Test report The test report drawn up for the purpose of issuing the certificate referred to in appendix 2 must provide all relevant data. In particular details of the ambient conditions: namely test track, air temperature, wind (direction and speed) and ambient noise, must also be recorded in the test report. 26 Figure Microphone positions for the measurement n B' 10m 10m 27 v ISSN 0254-1475 COM(97) 680 final DOCUMENTS EN 02 03 10 14 Catalogue number : CB-CO-97-699-EN-C ISBN 92-78-28973-6 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg S


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il Regolamento (CEE) nº 2075/92 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del tabacco greggio»

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common organisation of markets
marketing year
production quota
tobacco

text: C 73/70 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 3. 98 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il Regolamento (CEE) no 2075/92 relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del tabacco greggio» (98/C 73/20) Il Consiglio, in data 13 novembre 1997, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. Il Comitato economico e sociale ha deciso di nominare Kallio in qualità di relatore generale. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 10 dicembre 1997, nel corso della 350a sessione plenaria, con 73 voti favorevoli, 35 contrari e 8 astensioni, il seguente parere. 1. Introduzione 2. Osservazioni del Comitato La proposta di regolamento in oggetto intende prorogare di un anno l’applicazione del regime vigente, allo scopo di lasciare il tempo necessario per l’attuazione della riforma dell’organizzazione comune dei mercati nel settore del tabacco prevista dalla Commissione. La riforma entrerebbe quindi in applicazione soltanto a decorrere dal raccolto 1999. Bruxelles, 10 dicembre 1997. Il Comitato puo` considerare accettabile l’estensione temporanea dell’attuale organizzazione del mercato del tabacco proposta dalla Commissione. Sostiene tuttavia che le riforme della politica agricola comune debbano essere applicate a tutti i prodotti. Auspica che la Commissione presenti al più presto una proposta di riforma per il settore del tabacco. Occorre tenere conto anche dei cambiamenti nella produzione di tabacco e nelle aspettative della società. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS ALLEGATO al parere del Comitato economico e sociale Il seguente testo del parere della Sezione è stato respinto in seguito all’adozione di un emendamento durante la discussione: «Il Comitato ritiene giustificato prorogare il regime vigente nel modo proposto dalla Commissione. Sostiene tuttavia che le riforme della politica agricola comune debbano ripercuotersi in modo uniforme su tutti i prodotti. Nell’ulteriore sviluppo dell’organizzazione dei mercati si deve tener conto anche dei cambiamenti nella produzione di tabacco. Il Comitato auspica che la Commissione presenti al più presto una proposta di riforma per il settore del tabacco. » Esito della votazione Voto favorevoli: 51, voti contrari: 49, astensioni: 15


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates über angeschaltete Telekommunikationsgeräte und die gegenseitige Anerkennung ihrer Konformität"

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
approximation of laws
harmonisation of standards
quality label
telecommunications equipment

formats: html print