title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven

eurovoc_concepts:
EU aid
agricultural production policy
cultivation techniques
environmental protection
means of agricultural production

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 12. 1997 KOM(97) 620 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr. 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven Inledning All jordbruksverksamhet påverkar landsbygdsmiljön. Det traditionella europeiska landskapet med sin biologiska mångfald är i stor utsträckning resultatet av många århundradens jordbruksproduktion. Jordbruket är också av stor betydelse för bevarandet av en levande landsbygd. Om landsbygden skall fortsätta att utvecklas som en levande och livskraftig miljö, kommer jordbrukssektorn att spela en viktig roll, både som en betydande ekonomisk verksamhet i landsbygdsområdena och som den viktigaste formen av markanvändning. Jordbruksverksamheten är ofta till fördel för den naturliga miljön, antingen genom naturvård eller, särskilt när det gäller extensiva betesmarker, genom bevarande av värdefulla och ofta hotade seminaturliga naturtyper. Allt jordbruk har dock inte positiva effekter på miljön och en del jordbruksverksamhet, särskilt vissa intensiva produktionsmetoder som införts under de senaste årtiondena, bär ansvaret för skador som nedbrytning av jorden, förorening och överanvändning av vattnet samt försämring av den biologiska mångfalden. I viss utsträckning kan miljövänliga jordbrukssystem främjas genom god jordbruksscd, om nödvändigt med stöd av rättsliga restriktioner. Jordbrukarna kan dock, inom ramen för godtagbar jordbruksscd, nödgas leva upp till det ekonomiska trycket att intensifiera bruket av god jord, undcrutnyttja marginaljord eller på annat sätt införa produktionsmetoder som minskar de miljömässiga fördelarna. Det är få jordbrukare som kan behålla eller övergå till miljövänliga metoder om dessa skulle innebära minskade inkomster. Av den anledningen har det länge förordats att jordbrukare som ådrar sig kostnader eller avstår från inkomster i avtal som gagnar miljön skall ersättas med offentliga medel. I jordbruksmiljöförordningen, rådets förordning (EEG) nr 2078/92, föreskrivs program som uppmuntrar jordbrukarna att bedriva miljövänlig verksamhet på sina marker. Genom att kostnaderna för sådan verksamhet erkänns är det också meningen att programmen skall bidra till inkomsten för jordbrukare reformeringen av den som tillhandahåller miljötjänster. Jordbruksrmljöförordningen åtföljde gemensamma jordbrukspolitiken som påbörjades i maj 1992 med de överenskomna ändringarna i flera av de viktigaste marknadsordningarna. Enligt artikel 10 i jordbruksmiljöförordningen skall kommissionen lämna en rapport om genomförandet av förordningen och lägga fram den för rådet och parlamentet inom tre år. De första programmen trädde i kraft 1993, men de flesta godkändes inte förrän 1994, och några av programmen i de tre nya medlemsstaterna godkändes först 1995. I rapportens första del beskrivs hur jordbruksmiljöförordningen fungerar. I den andra delen förklaras hur den passar in i den gemensamma jordbrukspolitiken och med andra instrument för gemenskapens politik. Den tredje delen innehåller en redogörelse för genomförandet fram till och med 1997. I rapportens sista del dras några slutsatser i ljuset av genomförandet hittills och framläggs ett antal rekommendationer som är förenliga med den allt större vikt som läggs vid miljöprogram för jordbruket i Agenda 2000. Denna rapport är dock inte någon utvärdering och syftar inte till att tillhandahålla någon närmare analys av effekten av de olika jordbruksmiljöprogrammen. Innehållsförteckning 1. JORDBRUKSMILJÖFÖRORDNINGENS FUNKTION 1. 1 GJP-reformen och jordbruksmiljöförordningen 1. 2 Miljöåtgärder i jordbruket 1. 3 Bidragsnivåer och gemenskapens finansiella medverkan 1. 4 Anbudsgivning 1. 5 Fasta miljöanläggningar 1. 6 Statligt stöd 1. 7 Jordbrukarnas åtaganden 1. 8 Godkännandeförfarande 1. 9 Genomförandebestämmelser 1. 10 Miljöprogram för jordbruket 2. RAMARNA FÖR EG-POLITIKEN 2. 1 Samverkan med organisationer på den inre marknaden 2. 2 Strukturpolitik, sammanhållning och sysselsättning 2. 3 Internationella avtal 2. 4 Miljöpolitik 2. 5 Genetiska resurser, forskning 2. 6 Djurskydd och jakt 3. PROGRAMGENOMFÖRANDE FRAM TILL OCH MED 1997 3. 1 Den inledande fasen: godkännande av program 3. 2 Budgetberäkningar och medel från EUGFJ 3. 3 Den totala programbudgeten 3. 4 Uppgifter om genomförande 3. 5 Kommissionens övervakning, utvärdering och uppföljning 3. 6 Bedömning av åtgärder efter kategori 3. 7 Utveckling av programmens förvaltning och administration 4. SLUTSATSER 4. 1 Viktiga frågor 4. 2 Funderingar kring möjliga ändringar 4. 3 Framtidsutvecklingen BILAGA: GODKÄNDA PROGRAM OCH ÄNDRINGSBESLUT 4 4 4 5 5 5 6 6 6 7 7 10 10 10 11 12 13 13 15 15 15 16 17 18 20 23 27 27 30 33 35 1. JORDBRUKSMILJÖFÖRORDNINGENS FUNKTION 1. 1 GJP-reformen och jordbruksmiljöförordningen I maj 1992 nåddes en överenskommelse i ministerrådet om att reformera flera av de viktigaste marknadsordningarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), bland annat jordbruksgrödor, nötkött, fårkött, mjölk och mjölkprodukter samt tobak. Syftet med reformerna var att bringa produktionen i överensstämmelse med den verkliga marknadsutvecklingen, att använda budgetresurserna effektivare, att uppmuntra jordbrukarna att producera miljömedvetet och att säkerställa tillräcklig försörjning med livsmedel av hög kvalitet till lägre priser för konsumenterna1. Förutom ändringarna i marknadsordningarna infördes tre åtgärder som skulle åtfölja reformerna: jordbruksmiljö, skogsbruk och förtidspensionering av jordbrukare. Med jordbruksmiljöförordningen2 införs en stödordning med tre allmänna syften3: att åtfölja de ändringar som genomförs inom den gemensamma organisationen av marknaderna, att bidra till att gemenskapens mål för miljö- jordbrukspolitiken förverkligas och att bidra till att ge en rimlig inkomst till de jordbrukare som tillhandahåller miljömässiga de vinsterna. Användning av produktionsmetoder föroreningen från jordbruket. Extensifiering av åkermark till extensivt vall och bete. Skydd och förbättring av miljön, naturen, landskapet, naturresurserna, jorden och den genetiska mångfalden. Underhåll av nedlagd jordbruks- och skogsmark. Långsiktigt uttag av jordbruksmark ur produktion av miljöskäl. Markskötsel för att ge allmänheten tillträde. Utbildning och praktik. Särskilda mål för miljöåtgärderna 1 jordbruket, artikel 1 a-g. Markskötselåtgärder jordbruksmiljön, artikel 2. 1 a-g. jordbruket och omställning av Tabein. i: som minskar Tabell 1. 2: och för 1. 2 Miljöåtgärder i jordbruket I förordningens artikel 1 anges sju särskilda mål som kan uppnås med miljöåtgärderna i jordbruket (tabell 1. 1). Dessa syften förverkligas genom åtgärder för markskötsel (tabell 1. 2) och och för demonstrationsprojekt, enligt artiklarna 2 och 6. utbildning som Utbildningsåtgärderna, är frivilliga för medlemsstaterna, bör avse miljövänliga produktionsmetoder skogsbruk4. inom införas far Ytterligare jordbruk åtgärder eller a) Jordbruksproduktion med liten andel insatsmedel och ekologiskt lantbruk: att väsentligt minska användningen av gödningsmedel och växtskyddsmedel, eller att bibehålla de minskningar som redan gjorts, eller att införa eller fortsätta med ekologiskt lantbruk. till mer b) Extensiv produktion av vegetabilier och foder, att av övergå vegetabilieproduktion, inbegripet foderproduktion (med andra metoder än de som avses i punkt a ovan), att bibehålla extensiva produktionsmetoder, eller att omställa åkermark till extensivt vall och bete. extensiva former c) Extensifiering av animalieproduktion: att minska andelen får och nötkreatur per foderarealenhet. d) Andra miljövänliga produktionsmetoder: att använda andra produktionsmetoder som är förenliga med kraven på skydd av miljön och naturresurserna samt bevarande av landskapet och naturen, eller att föda upp utrotningshotade lokala djurraser. e) Underhållning av nedlagd mark: att underhålla nedlagd jordbruks- eller skogsmark. f) Långsiktigt uttag av jordbruksmark ur produktion: att ta jordbruksmark ur produktion under minst 20 år för att använda den i miljövårdssyfte, i synnerhet för att upprätta biotoper eller naturreservat eller som skydd för vattentäkter. g) Tillträde för allmänheten: att ge allmänheten tillträde till privat jordbruksmark. Kommissionens pressmeddelande 21. 05. 92. Förordning (EEG) nr 2078/92, EGT nr L 215, 30. 7. 1992, s. 85, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2772/95. idem. Artikel 1. idem. Artikel 2. 2. 4 särskilt för kurser, utbildningspraktik och demonstrationsprojekt5. 1. 3 Bidragsnivåer och gemenskapens finansiella medverkan T»beU13: Hörnivå pä bidrag »om delfinansieras av , Vtgiftskategori sättas in där det Stödbeloppen beräknas i förhållande till jordbrukarens åtaganden6. Bidragen baseras på kostnader och inkomstbortfall, med avdrag för eventuella extra inkomster eller besparingar som deltagandet i ett projekt medfört. Stimulansåtgärder får dessutom är nödvändigt. Stimulansåtgärder måste vara motiverade med utgångspunkt i objektiva kriterier och far normalt inte av överstiga och nettoinkomstbortfallet kostnaderna7. alltså betraktas för kostnaderna för att tillhandahålla de samhäll snyttiga miljövinsterna och kan i ekonomisk inte ses som bidrag mening. Ursprungliga maximibelopp (ECU/ha) ISO som en ersättning 253,6/ borttagen DE besättningen borttagen DE Stödet 20 % bör får eller Maximibelopp fr. o. m. 1996 (ECU/ha. ) 181,1 301,9 422,6 210/ som 2S0 350 100/ uppfödd DE 400 1000 700 250 120,8/ uppfödd DE 483 1208 845,3 301,9 av De övre gränserna för stöd som delfinansieras med gemenskapsmedel fastställs i förordningen8. Dessa belopp, som ändrades i november 1995 till följd av kursförändringar9, anges i tabell i. 3. finansiering Gemenskapens tillhandahålls genom EUGFJ:s garanti sektion10 med 75 % i mål 1-områden och 50 % i övrigt. De andra 25 resp. 50 procenten betalas av medlemsstaten. 600 2500/pcnmi/kut» 724,5 3019/p«non/ku» förökning nedlagd 301,9 250 ettåriga grödor för vilka ett bidrag per hektar beviljas enligt organisationen av marknaden för de berörda grodorna andra ettåriga grödor och ängs- och betesmark ettåriga grödor och ängs- och betesmark, om jordbrukaren har gjort ett eller fler av åtagandena i artikel 2. 1 a och b, tillsammans med ett åtagande i artikel 2. 1 d varje djurenhet av nötkreatur minskasmed varje djurenhet vid uppfödning av en utrotningshotad ras specialiserade olivlundar citrusfrukter andra fleråriga grödor och vin underhåll jordbruksmark av och odling nyttoväxter som är anpassade till de lokala förhållandena och som är utrotningshotade mark sorh tas ur produktion utgifter för kurser 1. 4 Anbudsgivning Möjligheten att uppmana jordbruksmiljöavtal genom till ansökningar om anbudsinfordringar har diskuterats av olika berörda parter. Det finns inget förbud mot den sortens förfarande i jordbruksmiljöförordningen, förutsatt att villkoren för beviljandet iakttas. I synnerhet skulle det behövas ett tak för bidraget för att undvika att anbudsförfarandet resulterar i bidrag som överstiger det tillåtna maximibeloppet för miljöåtgärder i jordbruket. 1. 5 Fasta miljöanläggningar Fasta anläggningar eller investeringar ingår inte i den medfinansierade delen av ett ifrågavarande jordbruksmiljöprogram. Dessa kan stödjas enligt villkoren för 5 6 7 8 9 10 idem. Artikel 6. idem. Artikel 5. Förordning (EG) nr 746/96, artikel 9. Förordning 2078/92, artiklarna 4 och 6. Förordning (EG) nr 2772/95 EGT nr L 288, 1. 12. 1995, s. 35, korrigerad genom förordning (EG) nr 1962/96 av den 11. 10. 1996, EGT nr L 259, 12. 10. 1996, s. 7. EUGFJ: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. 5 strukturfondsprogram. I synnerhet bidrag till större anläggningar som innebär miljöförbättringar förordningen om jordbruk kan godkännas investeringsstöd11 och medfinansieras av gemenskapen. enligt av 1. 6 Statligt stöd åtgärder som berättigar Förutom ovanstående till delfinansiering med gemenskapsmedel, får en medlemsstat vidta statsunderstödda miljöåtgärder i jordbruket på andra villkor är de som anges i förordningen, eller som överskrider taken för delfinansiering med gemenskapsmedel12. Det statliga stödet måste vara förenligt med förordningens mål och reglerna om statligt stöd i artiklarna 92-94 i Romfördraget, där det bland annat krävs att stöden anmäls till kommissionen och godkänns. Statligt stöd för kapitalvaror godkänns om inte annat följer av bestämmelserna i förordningen om investeringsstöd. 1. 7 Jordbrukarnas åtaganden Ingen av de åtgärder för vilka bidrag betalas är för närvarande obligatorisk för jordbrukarna, även om genomförandet av programmen är obligatoriskt i medlemsstaterna. Jordbrukarna kan välja att fortsätta att bedriva sitt normala jordbruk eller att godta de villkor och restriktioner som fastställs i en stödordning för jordbruksmiljön. De som åtar sig att följa programmen måste fullgöra sina åtaganden under den tid som fastställs i programmet, vilken måste vara minst fem år. I fråga om jordbruksmark som tas ur produktion långsiktigt gäller åtagandet i minst 20 år. Endast i undantagsfall, som force majeure eller när det i övrigt skulle vara orimligt att insistera på en fortsättning, far jordbrukarna avsluta sitt deltagande i förtid. I förordningen föreskrivs att obligatoriska åtgärder i genomförandet av gemenskapens miljöåtaganden far ingå13. Någon tillämpning av denna bestämmelse har dock inte godkänts och kommissionen har inte förelagts några omständigheter där stöd till obligatoriska åtgärder skulle vara berättigat. 1. 8 Godkännandeförfarande Varje medlemsstat utarbetar och tillställer kommissionen ett eller flera utkast till program för godkännande. Ett programförslag innehåller bland annat en beskrivning av det berörda områdets geografi och jordbruk, en beskrivning av de föreslagna målen, villkoren för beviljande av stöd och kostnadsberäkningar14. Kommissionen säkerställa att det överensstämmer med granskar programmet jordbruksmiljöförordningen jordbruksprogram, marknadsordningar och annan gemenskapspolitik. Medlemsstaterna informerar även om de berörda nationella bestämmelserna och lämnar uppgifter till kommissionen som visar att budgetberäkningen, den finansiella bevakningen och administrationen är tillfyllest. efter "förvaltningskommittéförfarandet", som innefattar samråd med medlemsstaterna i Kommissionen programmen godkänner befintliga för att med och 11 Förordning (EG) nr 950/97 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet av den 20. 5. 1997, EGT nr L 142, 2. 6. 1997, s. l. 12 Förordning (EEG) nr 2078/92, artikel 10. 13 14 idem. Artikel 4. 5. idem. Artikel 3. 6 STAR-kommittén15, på grundval av kommissionens arbetsdokument som beskriver programmet och ett utkast till beslut. 1. 9 Genomförandebestämmelser Kommissionen har antagit två uppsättningar med genomförandebestämmelser. Den första omfattade förfaranden för finansiell bevakning16 och antogs 1994. Den andra genomförandeförordningen17, som antogs 1996, tar upp en lång rad olika genomförandefrågor och införlivar 1994 års förordning. I synnerhet klargörs medlemsstaternas skyldigheter i fråga om övervakning av effekter, utvärdering, kontroll, påföljdssystem, ändringar i avtal och undvikande av dubbla betalningar. Kommissionens godkännandeförfarande för extensivt lantbruk, linjära element, nedlagd mark, jordbruksmark som tagits ur produktion av miljöskäl, kurser och demonstrationsprojekt och beräkning av bidrag ingår också. 18 1. 10 Miljöprogram för jordbruket 1. 10. 1 Områdesvis och nationellt genomförande far omfatta Programmen Programmen bör i princip genomföras genom områdesprogram över territorier19. samtliga medlemsstaternas markanvändnirigsåtgarder i stödordningen, utom där det är motiverat att programmen begränsas till åtgärder som är anpassade till ett områdes särskilda egenskaper. Varje områdesprogram måste dessutom avspegla de olika förhållandena i fråga om miljö, natur och jordbruksstruktur samt de viktigaste inriktningarna inom jordbruksproduktionen. Gemenskapens miljöpolitik måste också följas. Områdesprogrammen far kompletteras med en nationell stödordning som är tillämplig överallt ("horisontellt") där en eller flera av åtgärderna omfattas. Skillnaden mellan områdesprogram och nationella program har tolkats på olika sätt i medlemsstaterna. Kommissionen hade godkänt 127 program fram till och med juni 1997. De flesta programmen har dessutom ändrats, en del flera gånger. Sammanlagt har kommissionen fattat beslut om 265 godkännanden eller ändringar. Programmen är förtecknade i fet stil i bilagan och ändringarna anges med "mod" (modifiering). De antagna programmen är av många olika slag, vilket begränsar möjligheterna att göra jämförelser mellan medlemsstaternas program. Det finns ännu inga verktyg för sådana jämförande analyser. 1. 10. 2 Skillnader i genomförande Inom varje medlemsstat har programmen utarbetats på nationell och/eller regional och lokal nivå, beroende på graden av administrativ decentralisering och 15 STAR: Kommitté om jordbruksstrukturcr och landsbygdsutveckling. 16 Kommissionens förordning (EG) nr 1405/94, EGT L 154, 21. 6. 1994, s. 12. 17 Kommissionens förordning (EG) nr 746/96, EGT L 102, 25. 4. 1996, s. 19, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 435/97 av den 6. 3. 1997, EGT L 67, 7. 3. 1997, s. 2. 18 Frågorna och skälen för antagande av förordningen angavs i STAR arbetsdokument VI/8670/95, som låg till grund för diskussionerna som föregick utkastet till förordningen. 19 Förordning (EEG) nr 2078/92, artikel 3. 7 innehåller åtgärder som är allmänt stort bland medlemsstaterna, både beroende på miljöskillnaderna i landet. Betoningen av de olika miljömålen i programmen jordbrukarnas varierar miljömedvetenhet och på medlemsstaternas miljömässiga särdrag och behov. Program som tillämpliga över hela medlemsstaten finner man i Finland, Grekland, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Sverige. I de flesta medlemsstaterna innehåller programmen en blandning av åtgärder som är tillämpliga över hela landet och regionalt (Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Spanien och Österrike). I Italien och Tyskland är nästan alla program regionaliserade. Inom många program, både nationella och regionala, är en del eller alla åtgärder inriktade på miljöområden och utformade för att uppfylla särskilda lokala mål. Kommissionen har inte mottagit något förslag till program som spänner över medlemsstaternas gränser och där det finns liknande jordbruksmiljöförhållanden på ömse sidor av gränsen. Medlemsstaterna har också valt olika sätt att kombinera de åtgärder som kan vidtas enligt jordbruksmiljöförordningen inom sina program. I några program motsvarar de enskilda åtgärderna exakt dem som anges i artikel 2. 1 i jordbruksmiljöförordningen. I andra program har det dock utarbetats integrerade åtgärder som stödjer sig på ett antal olika rubriker i artikel 2. 1 utan att behandla dem separat. Sammanlagt omfattar medlemsstaternas program över 2 200 olika åtgärder. 1. 10. 3 Breda åtgärdskategorier inom medlemsstaternas program 2 åtgärderna För att jämföra programmen över hela EU kan man dela in dem i liknande i underkategorier. För artiklarna i och jordbruksmiljöförordningen framträder kategorier: miljövänlig tre icke-produktiv jordbruksproduktion, markskötsel och samt demonstrationsprojekt. Se tabell 1. 4. utbildning breda 6 Tabell 1. 4: Kategorier av miljöåtgärder i jordbruket 1. Miljövänlig jordbruksproduktion a) b) c) ekologiskt lantbruk icke-ekologiskt miljöförbättringar bevarande av befintlig j ordbruksproduktion lantbruk med lågintensiv Icke-produktiv markskötsel (jordbruksmark som tagits ur produktion under 20 år, underhåll av nedlagd mark, naturliga särdrag, tillträde för allmänheten m. m. ) 3. Utbildning och demonstrationsprojekt alla medlemsstaterna, I utom Nederländerna, ligger betoningen på den i miljöprogrammen första kategorin för jordbruket. Mer än 80 % av programutgifterna över hela EU är budgeterade för stöd av miljövänlig jordbruksproduktion. För en fullständigare jämförelse av programmen har den kategorin delats in i underavdelningar enligt miljöåtagandenas intensitet och art. Med tanke på de olika idéerna bakom varje program, bör det understrykas att fördelningen mellan kategorierna bör behandlas med försiktighet och måste ses som uppskattningar. I tabell 1. 5 visas det ungefärliga genomsnittliga procenttalet för programutgifterna baserat på de program som godkänts fram till och med mars 1996. Figur 1. 5 illustrerar fördelningen inom varje medlemsstats budget och visar de olika sätten att genomföra programmen över Europeiska unionen. Nederländerna har till exempel valt att inrikta sitt genomförande på demonstration och att starta projekt. I flera medlemsstater, nämligen Finland, Frankrike, Luxemburg, Portugal, Sverige och vissa tyska delstater, märks omfattande åtgärder för att bevara befintliga extensiva metoder, medan detta slags åtgärder är 8 obefintliga i Greklands program. Genomförandet i varje medlemsstat fram till och med 1997 kommer att bli föremål för ett arbetsdokument som skall läggas fram för STAR-kommittén. Åtgärd / % finansiering B Dk D El E F Irl I NI L ös P Fin S UK EU-15 1a) ekologiskt jordbruk 20% 24% 1% 14% 4% 3% 2% 23% 2% 1% 17% 4% 5% 15% 2% 8% 1b) jordbruk med miljöförbättringar 58% 46% 56% 35% 35% 15% 49% 43% 32% 39% 59% 18% 42% 6% 53% 41% 1c) bevarande av lagintensiva system 5% 16% 21% 0% 15% 79% 21% 22% 0% 56% 21% 68% 42% 71% 30% 35% 2 icke-produktiv markskötsel 14% 14% 21% 50% 42% 3% 24% 10% 0% 3% 3% 6% 7% 1% 14% 14% 3 utbildning och demonstrationsprojekt 3% 0% 1% 0% 4% 1% 4% 2% 66% 0% 0% 4% 5% 7% 0% 3% Totalt 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% Tabell 1. S: Beräknad andel av budgeterade utgifter per medlemsstat (1996 ars program) och åtgärdskategori. Fl m HT f i n i 100% to% 80% 70% 90% 50% 40% 30% 20% + 10% 0% Atgärdttyp 11*) «kologltkt jordbruk • 1b) jordbruk rad mltjoYMrtlttringar • 1 c ) b ( M r w i d * *v liginttnilvt •yitam • 2ic Improduktiv markikttsti • 3 utbildning och dtmorutrrtioniprojokt Figur 1. 5 2. R A M A R NA F ÖR EG-POLiTiKEN I de följande avsnitten illustreras hur miljöprogrammen för jordbruket sammankopplas jordbrukspolitiken, en vidare med andra åtgärder gemenskapspolitik och hur miljömålen utgör en del av den totala gemensamma jordbrukspolitiken. för den gemensamma 2. 1 Samverkan med organisationer på den gemensamma marknaden ingått i strukturprogrammen Medan miljöåtgärder har i många år, är miljöprogrammen för jordbruket nära förbundna med marknadsordningarna för den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet med reformeringen av dessa 1992. Utbetalningar görs från garantisektionen vid EUGFJ och programmet är obligatoriskt för alla medlemsstater. Ett uttryckligt syfte med jordbruksmiljöförordningen är att den skall komplettera eller bidra till att åstadkomma reformerna i den gemensamma j ordbrukspolitiken. Inom ramen för marknadsordningarna har de positiva effekterna på miljön blivit mer påtagliga i flera sektorer som ett resultat av förändringar i stödsystemen och av att miljön främjats genom beviljande av vissa bidrag. Marknadsordningarna kan dock i den mån de gynnar produktion uppmuntra jordbrukarna att övergå till metoder som belastar miljön. Exempel på detta är stöd till ensilerad spannmål och andra bidrag som gör det mindre attraktivt att behålla extensivt bete. Dessa frågor har utforskats i kommissionens publikation Agriculture and Environment20, där det framhålls att i ett hållbart produktionssystem bör miljökostnader och -vinster ingå i varje bedömning av den i frukt- och ekonomiska effektiviteten. Den senaste utvecklingen har skett grönsaksordningen, där det krävs att producentgrupperna skall genomföra miljöåtgärder i jordbruket21 och där det särskilt hänvisas till syftena med jordbruksmiljöförordningen (se tabell 1. 1 ovan). Effekten av dessa åtgärder på marknadssektorn skulle kunna bli att tillämpningen av miljöprogram för jordbruket enligt förordning 2078/92 minskas. Kommissionen försöker säkerställa överensstämmelse mellan den nationella tillämpningen av åtgärderna inom frukt- och grönsakssektorn och relevanta miljöåtgärder i jordbruket samt att allmänna principer för offentliga betalningar för miljöresultat iakttas. inom jordbruket Miljöåtaganden berörda produktionsverksamheterna och jordbrukaren kan också få marknadsstöd för detta. Mljöåtgärderna i jordbruket kan alltså bidra till en förbättring av miljöeffekterna av jordbruk som stöds enligt marknadsordningarna. Denna effekt är särskilt markant i fråga om avtal som omfattar ett jordbruksföretags hela produktion. höjer miljöprofilen de i 2. 2 Strukturpolitik, sammanhållning och sysselsättning Strukturprogrammens och strukturåtgärdernas (regionalprogrammen i mål 1, 5b och 6, åtgärderna i mål 5 a samt projekt och nätverk i Leader) bidrag till miljömålen beskrivs i 20 Agriculture och Environment, A. Cammarata, i serien CAP Working Notes, Europeiska kommissionen, Luxemburg, 1997, ISBN 92-827-3942-2. 21 Rådets förordning (EEG) nr 2200/96 av den 28. 10. 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, EGT L 297, 21. 11. 1996, s. l, artikel 15. 4. 10 i miljövårdssyfte. De Agriculture and Environment11. Mål 5a omfattade ursprungligen vissa miljöåtgärder i jordbruket, som bidrag för extensifiering och för jordbruksmark som långsiktigt tas ur produktion i jordbruksmiljöförordningen. Av de mål 5 a-åtgärder som fortsätter har dock i synnerhet två stycken en inverkan på förhållandet mellan jordbruk och miljö: stöd till jordbrukare i bergsområden och andra mindre gynnade områden för att kompensera för varaktiga naturbetingade nackdelar för jordbruk (kompensationsbidrag) och investeringsstöd för att förbättra den naturliga miljön. av motsvarande åtgärder ersattes Syftet med kompensationsbidragen är att stödja jordbruk i mindre gynnade områden, där det är nödvändigt att bevara landskapet, genom att kompensera för naturbetingade nackdelar för jordbruket. De mindre gynnade jordbruksområdena motsvarar i stor utsträckning de områden där det bedrivs lågintensiv jordbruksproduktion som är värdefull för miljön. kan tillkomma i för Investeringsprogram jordbruksmiljöprogrammen. I en del fall beror framgången i miljöåtgärderna för jordbruket i andra fall är det svårt att dra en skiljelinje mellan på kapitalinvesteringar, kapitalinvesteringar enligt och jordbruksmiljöförordningen. fylla behoven verksamheter berättigar kapital stöd som till att av Investeringsstöd enligt åtgärder i mål 5 a och program i mål 1 och 6 omfattar mycket mer än miljöprogrammet för jordbruket och en samordning mellan programtyperna kan visa sig svår. Godkännandet och genomförandet av landsbygdsutvecklings- och miljöprogram för jordbruket sker på olika sätt, vid olika tidpunkter och enligt kriterier som ytterligare minskar möjligheterna att samordna kapitalstöd och miljöstöd jordbruket. Regionalprogrammen (mål 5 b inbegripet), kan i allmänhet inkludera miljöåtgärder i jordbruket, i synnerhet åtgärder för att skydda natur- och kulturlandskapet. för I linje med förfarandet i strukturfonderna är gemenskapens medverkan i miljöprogram för jordbruket större i mål 1-områden där utvecklingen ligger efter (75 % EUGFJ) än i andra regioner (50% EUGFJ). Beträffande programmens sammanhållande effekt finns det preliminära tecken som visar att de större programmen tenderar att vara tillgängliga för jordbrukare utanför mål 1-områden, vilket kan tyda på att myndigheterna i mål 1 har större svårigheter att driva programmen eller att finansiera det 25-procentiga nationella bidraget. Regionkommittén23 har uttryckt oro för att lägre sysselsättning kan bli resultatet av att miljöprogrammen för jordbruket stödjer en minskning av det intensiva jordbruket. Detta bekräftas dock inte av de fa undersökningar som har gjorts och som visar på en neutral eller positiv effekt på sysselsättningen, särskilt där jordbruksmiljöåtaganden kräver förbättrad skötsel av jordbruksmarken. 2. 3 Internationella avtal Genomförandet av jordbruksmiljöförordningen bidrar till att uppfylla Europeiska unionens förpliktelser enligt "Agenda 21", som man kom överens om vid toppmötet i Rio 1992. 1 22 Se fotnot 20. 23 Regionkommitténs yttrande om "Regionala konsekvenser av reformen av GJP", CdR 17/96, 19. 2. 1996, s. 7 11 Konventionen om biologisk mångfald krävs att de länder som undertecknat avtalet skall utarbeta nationella planer för bevarande och ett hållbart bruk av den biologiska mångfalden. Efter 1992 års reformer omfattade instrumenten för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive kompletterande åtgärder, en del av gemenskapens åtaganden enligt det avtal som ingicks vid Uruguayrundan 1993. Enligt detta avtal förbinder sig EU att begränsa sin samlade stödnivå baserad på avkastning. Miljöbetalningar klassificeras i den "gröna boxen" och är undantagna från kvantitativa begränsningar. I samband med diskussioner inom OECD var jordbrukets bidrag till miljön föremål för ett seminarium i Helsingfors24 1996. Flera av EU:s medlemsstater presenterade sina miljöprogram för jordbruket som fallstudier för de olika länderna och Europeiska kommissionen presenterade två dokument25 om gemenskapsperspektivet, ett om hur förordningen fungerar och ett av oberoende experter om att mycket av den europeiska biologiska mångfalden är beroende av ett fortsatt extensivt lantbrukssystem. I slutsatserna av seminariet var deltagarna överens om att jordbruksverksamhet innebär både för- och nackdelar för miljön och den politiska utmaningen består i att minska de skadliga effekterna och öka de goda och att det inte är troligt att miljömål för jordbruket, naturvården inbegripen, kan uppnås enbart genom reformer av jordbrukspolitiken. Det krävs särskilda miljöpolitiska åtgärder. Det finns ingen enskild politisk lösning som skulle vara tillfyllest. Det finns en lång rad av tillvägagångssätt, alltifrån frivilliga insatser, spridning av forskningsresultat och utbildning till reglerande åtgärder och finansiella stimulansåtgärder eller avskräckande sådana riktade till jordbrukarna. Vid seminariet erkändes dessutom att i den mån miljövinsterna är beroende av ett fortsatt jordbruk är möjligheterna att helt och hållet särskilja stöd från produktion begränsade. Jordbrukarna bör dock bara ersättas för tillhandahållande av miljötjänster som marknaden inte kan prestera när deras jordbruksverksamhet går utöver en referensnivå, exempelvis den som gäller för god jordbrukssed i den berörda regionen. Vid seminariet drogs också slutsatsen att de politiska instrumenten måste vara öppna, målinriktade, avpassade för särskilda miljöförhållanden, noggrant övervakade vad gäller efterlevnad och effektivt genomförande samt utvärderade i förhållande till de fastställda målen. 2. 4 Miljöpolitik Miljöprogram och miljöåtgärder i gemenskapens femte åtgärdsprogram för miljön26, även när det gäller att främja hållbara produktionsmetoder. I kommissionens lägesrapport om genomförandet av det femte åtgärdsprogrammet för miljön27, betonas behovet av att integrera miljökrav i jordbrukspolitiken i allmänhet28. Beträffande miljöprogrammen för jordbruket dras jordbruket återspeglar jordbruksmålen för 24 OECD Seminar on the Environmental Benefits from Sustainable Agriculture, Helsingfors, Finland, 10-13 september 1996. 25 OECD:COM/AGR/ENV/EPOC/596/112. 26 KOM (92)23, 27. 3. 1992. 27 10/1/96, KOM(95)624 slutlig. I kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut med anledning av lägesrapporten förbinds gemenskapen att föra en politik som innebär ytterligare integrering av miljökraven i jordbrukspolitiken. 28 1 Romfördraget, artikel 130r, anges att miljöskyddskraven skall ingå som en del i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politik. 12 slutsatsen att en utvärderingsmetod bör fastställas och, under förutsättning av ett effektivt genomförande i medlemsstaterna, att en utvidgning av åtgärderna bör övervägas. Med direktivet om skydd av vilda fåglar och deras habitat29 infördes åtgärder för att skydda vissa fågelarter, bland annat upprättandet av särskilda skyddsområden. I enlighet med livsmiljödirektivet upprättar medlemsstaterna områden av särskilt intresse för den biologiska mångfalden som tillsammans skall utgöra ett sammanhängande europeiskt traditionella ekologiskt nätverk "Natura 2000". För naturtyper som består av jordbruksmiljöer kan sådana miljöåtgärder i jordbruket som minskning av användningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel, avgränsning av jordbruksmark som tagits ur produktion och planering av jordbruksverksamheter vara lämpliga. Dessutom kan åtgärden att ta jordbruksmark ur produktion av miljöskäl användas för att skapa vilda I enlighet med nitratdirektivet30 utser naturtyper, medlemsstaterna med ledning av vattenprovningsresultat känsliga områden och upprättar obligatoriska åtgärdsplaner, som i regel omfattar restriktioner för jordbruken,31. Dessutom främjas god jordbrukssed. I flera medlemsstater har ytterligare åtgärder genomförts inom miljöprogrammen för jordbruket för att minska effekterna av läckage, även översvämmad mark, omställa åkermark till bete samt minska eller upphöra med användning av nitratbaserade gödselmedel. som exempelvis våtmarker. Kommissionen har föreslagit ett ramdirektiv för vattenpolitiken32, där alla aspekter av vattenpolitiken samlas, i syfte att samordna åtgärder som skall vidtas i flodområden. Många miljöprogram för jordbruket tar upp vattenkvalitetsfrågor. 2. 5 Genetiska resurser, forskning Programmen omfattar åtgärder för uppfödning av lokalt framavlade djur som hotas av utrotning, att skydda genetiska växtresurser i jordbruket och att främja växt- och djurarternas biodiversitet. Jordbruks- och i gemenskapens fjärde ramprogram för forskning (1994-1998) omfattar samverkan i mellan jordbruk och miljö33. Genetiska resurser som stöds av miljöprogram för jordbruket och dithörande forskningsprojekt samt andra undersökningar som finansieras av gemenskapen kommer att behandlas i arbetsdokument som skall läggas fram för STAR-kommittén. fiskeriforskningsprogrammet (FAIR) 2. 6 Djurskydd och jakt Miljöprogram för jordbruket kan inte användas för att stödja verksamheter som står i strid med gemenskapens djurskyddsnormer. Även om det under de första åren av genomförande inte har uppstått några konflikter, tar kommissionen i alla beslut som godkänner miljöprogram för jordbruket med villkoret att godkännandet av programmen 29 Direktiv 79/409 av den 2. 4. 1979, EGT L 103 2. 5. 1979, s. l. Denna ordning har inkluderats i det mer omfattande direktivet 92/43 av den 21. 5. 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, EGT L 206 22. 7. 1992, s. 7. 30 Direktiv 91/676 om skydd mot all vatten förorenas av nitrater frän jordbruket av den 12. 12. 1991, EGT L 375 31. 12. 1991, s. 1. 31 1 synnerhet användningen av gödselmedel begränsas till 170 KgN/ha. 32 KOM(96)59 slutlig, 21. 02. 1996, Europeiska gemenskapens vattenpolitik. 33 Avsnitt 4. 1. 2, 1996 Arbetsprogram, Jordbruks- och fiskeriforskning. 13 inte påverkar gemenskapens regler om djurskydd. Vad beträffar vilda djur är program som utformats särskilt för att utveckla områden för jakt och skytte inte stödberättigande. 14 3. PROGRAMGENOMFÖRANDE FRAM TILL OCH MED 1 9 97 3. 1 Den inledande fasen: godkännande av program Enligt jordbruksmiljöförordningen skulle programmen ha varit avsända till kommissionen senast i juli 1993 för godkännande. De flesta programmen mottogs till eller strax efter detta datum och vid utgången av 1993 hade kommissionen avslutat sin genomgång av alla anmälda program. I de flesta fallen var det nödvändigt att justera programmens innehåll och budgetberäkningar för att få en bättre överensstämmelse med bestämmelserna i jordbruksmiljöförordningen. På grund av de inledande förseningarna godkändes bara 16 program 1993, men 83 nya program och ändringar godkändes 1994 och 59 stycken 1995. Vid utgången av 1996 hade miljöprogram för jordbruket lanserats i alla medlemsstaterna, utom Luxemburg, där genomförandet har blivit betydligt försenat. 3. 2 Budgetberäkningar och medel från EUGFJ De ursprungliga beräkningarna av programbudgetar för programmets första 5 år (1993- 97) var synnerligen höga - 2,5 gånger högre än kommissionens beräkning 1991 vid tiden för antagandet av jordbruksmiljöförordningen. Efter med medlemsstaterna, och senare när programmen godkändes och genomfördes, justerades beloppen nedåt som framgår av tabell 3. 1. av budgetberäkning Beräkning 1993-97 (EU-12) diskussioner Tabell 3. 1: Utveckling inledande EUGFJ: s milj. ecu Kommissionens december 1991 beräkning, 2256 december 1993 Ursprungliga programprognoser, som behållits För de nya medlemsstaterna angavs beloppen i en förklaring till Anslutningsfördraget till totalt 1 529 miljoner ecu för perioden 1995-97. I tabell 3. 2 a jämförs beräkningarna och de belopp i de godkända programmen med det troliga genomförandet. Den största nedgången har förekommit i de medlemsstater och regioner där miljöprogram för jordbryket var nya företeelser, bland annat i delar av Grekland, Italien och Spanien. I de medlemsstater som hade tidigare erfarenhet av programförvaltning, som Österrike, Finland, Tyskland och Frankrike genomfördes programmen snabbare. Utgifterna för Budget oktober 1995 Troligt genomförande uppskattat) Ändrade prognoser, juli 1994 i godkända program, (1997 2455 3915 5830 3670 EUGFJ bidrag MECU Madam Mitt budgat beräkning 1) godktnda program- budgatar 2) genom förande 1893-87 MECU (3) 3 19 818 11 125 509 183 432 4 25 148 98 2455 806 399 126 %bera k-nat %god- kanda budgat ar 12% 34% 87% 9% 3 1% 74% 78% $6% 60% 35% 98% 5 1% 68% 154% 99% 25% 18% 63% 93% 49% 3 1% 6 1% 113% 85% 78% 46% 99% 88% 80% 113% 99% 57% 93% 99% 18 30 886 22 388 626 144 511 6 55 150 111 716 403 223 I 4397 86% 1) baaarat pi medemsatatena beräkningar 2) dec. 1996 3) 1997 beräknat 4) 1995-97 3787 75% B Ok D B E F Irl I L NL P UK sr EU ) (4)1 25 58 1050 120 400 660 210 650 7 71 151 182 3622 525 405 495 5047 i MflUT 3. 21 Miljonär ecu 1993 1994 1995 1996 EU15 budget EU15genomf. 990 485 1342 1391 1997 ett. 1193 1557 EU12 budget 130 EU12 genomf. l 123 322 224 638 485 Tabell 3. 2 b Figur 3. 2 b 15 -EU15 budget -EU15 genomf. •EU12 budget -EU12 genomf. EU 12 har understigit budgeten varje år fram till och med 1996 (tabell 3. 2 b). För EU 15 användes 1995 avsevärt mindre pengar än beräknat på grund av det sena genomförandet av programmen i de nya medlemsstaterna. De första utbetalningarna i dessa länder gjordes inte förrän 1996, under vilken budgetperiod två års utgifter för Österrike och Finland noterades, och utgifterna för EU 15 överskred budgeten något. År 1997 spenderades två års utgifter för italienska program och de senaste beräkningarna pekar på att budgeten för EU 15 överskridits med cirka 350 miljoner ecu. 3. 3 Den totala programbudgeten Miljöprogram för jordbruket delfinansieras av gemenskapen (garantisektionen vid EUGFJ) med 75 % i mål 1-områden eller 50% i andra områden. Resterande del av kostnaden för det medfinansierbara programmet betalas av medlemsstaten eller regionen ifråga. Av tabell 3. 3 framgår det totala genomförandet för varje medlemsstat (1997 är uppskattat) och vilka delar som finansieras med gemenskapens och nationella medel under tiden fram till och med 1997. Fem medlemsstater står för 86 % av utgifterna, vilket motsvarar de program som har haft störst utbredning. Total medflnanalerbar koetnad 1993-97 (miljonär ecu) Medlems stat B Dk 0 El E F Irl I NI L P UK ös Fin S EU15 Genomförande Medlems stat 3 19 376 4 42 509 54 282 24 4 49 94 3 19 918 11 125 509 163 432 25 4 148 399 126 3787 399 126 2458 798 252 6244 JTaMI i. i : MMHMIMMOTIM och IUOFJ» bidrag limdfkiaralorbara kostnad*) gonomrörando 1 M3-I7 I tabell 3. 4 visas hur EUGFJ:s utgifter har utvecklats. Det framgår av tabellen att programmen i Frankrike, Förenade kungariket, Portugal och Tyskland trädde i funktion ganska snabbt. De flesta medlemsstaterna har haft förseningar på två eller fler år innan programmen kommit igång. Processen att utarbeta nya program har inte avslutats. I Danmark omarbetades programmen och lanserades på nytt 1997 och nya viktiga program håller på att utarbetas eller har lanserats i Förenade kungariket, Grekland och Sverige. Utveckling av EUGFJ:s utgifter Endast EUGFJ:s andel (miljoner ecu) miljoner ecu Medlems stat B Dk D El E F Irl I L NL Ös P Fin S UK EU 15 Tabell 3. 4 1993 1994 1995 1996 1997 37 2 123 JJL 123 231 3 223 16 106 19 54 39 20 485 2 6 232 2 33 119 43 42 8 541 40 257 43 26 1391 2 9 304 10 54 144 100 336 4 12 264 58 143 83 36 1556 Totalt t. o. m. 1997 3 19 918 11 125 509 163 432 4 25 805 148 399 126 98 3786 Medlemsstat Figur 3. 4 1996 och 1997 var de första åren av fullt genomförande för de flesta medlemsstater. De beräknade utgifterna för 1997 framgår av tabell 3. 5, som visar på en hög 16 genomförandegrad i de flesta medlemsstater. I tabell 3. 5 lämnas även uppgifter om EUGFJ:s (garanti) sammanlagda andel av utgifterna för miljöprogram för jordbruket. En jämförelse visar att i genomsnitt 3,6 % av garantiutgiftema redovisades i programmen. Figur 3. 5 a Tabell 3. 5 b och Figur 3. ! Andelen är avsevärt högre i de nya medlemsstaterna, från 7 % i Sverige till 22 % i Österrike. Trots de höga siffrorna i en del medlemsstater utgör utgifterna för miljöprogram för jordbruket bara 1,6-1,8 % av EU:s totala budget, vilket framgår av tabell 3. 6. Miljarder ecu genomförande beräknat 1996 Budgetfördelning 1993 1994 1995 1996 1997 F. 2078/92 2% Total EG-budget 67,760 65,929 73,555 85,094 87,651 varav EUOFJ (garanti) 34,590 32,970 34,503 39,108 41,233 varav 2078 123 231 485 1,391 1,557 2078 som % av garantiAgHar 0. 18% 0. 35% 0. 66% 1. 63% 1. 78% Tabell 3. 6 3. 4 Uppgifter om genomförande EUGFJ Jnfirailli (a*™") mËffîÈËÈ 44% U O H O D ^^ | | |1 reatarande Hl budget iv 54% Vid mitten av budgetåret 1997 hade 1,35 miljoner avtal slutits med jordbrukare, vilket omfattar 17 % av alla jordbruksföretag och personer sysselsatta i jordbruk inom EU. Totalt antal sysselsatta i jordbruk Medlems- stat B Dk D El* E F Irl I" L NL ö t *" P Fin S UK EU15 Antal deltagare antal 1 242 8193 554 838 1 839 29 599 177 695 23 855 63 841 1 922 5 854 180 000 125 479 91509 68 969 21 482 I 1356 318 | ;000 102 114 1197 780 1119 1080 140 1489 6 243 267 507 156 124 533 7857 " f 995 ån uppgifter, " 1990 års uppglier, *" Tabell 3. 7 Antal deltagare per den 15. 4. % 1% 7% 46% 0% 3% 16% 17% 4% 32% 2% 67% 25% 59% 56% 4% 17% bertknat 1997 Stödmottagare Figur 3. 7 1 tabell 3. 7 visas en uppdelning per medlemsstat. I Österrike nådde programmet nästan 70 % av alla sysselsatta inom jordbruket och runt 50 % i Finland, Sverige och Tyskland. 17 Avtalen omfattade 22,3 miljoner hektar, eller 17 % av UJA (utnyttjad jordbruksareal). De mest utbredda programmen i Österrike, Luxemburg och Finland och (över 70 % av UJA). Täckningen var över 30 % av UJA i Sverige och Tyskland (tabell 3. 8). Bidragsnivån per hektar var i genomsnitt 117 ecu per år, och de flesta genomsnittliga bidragen låg mellan 60 och 150 ecu per hektar (figur 3. 8 b). Uppgifter för Grekland och Italien är inte tillgängliga. 70% *o% »0» 40% aim 3 0* 10% G e n o m a n i t t l ig p r e m ie Analutning (hektar) Figura 3. 8(a) Fin L öi Momfear tuta Totalt medfinaneie- ringa utgifter 1997 beräknat (MECU) ECU million 17 428 13 72 287 134 580 9 23 509 77 285 166 Total analutning 15. 4. 1997 (bara areal betalning) Genom »nlttlig betalning per ha. 2078 UJA (Utnyttjad Jordbruks areal) (ASEU 1966) Beräknad % UJA I 2078 '000 ha 17 94 6353 12 532 5725 801 977 97 31 2500 606 2000 1561 1322 22621 84 186 90 260 140 137 124 156 •000 ha 1366 2 715 17344 5 741 2 5 0 92 30 277 4 444 17 294 127 1 981 3 449 3 981 2 605 3 438 15 852 135 706 3% 37% 0% 2% 19% 18% 6% 76% 2% 72% 15% 77% 45% öe P Fin •data 199S,• •* data 1996. Figura 3. 8(b) Ytterligare uppgifter om genomförandet i medlemsstaterna kommer att behandlas i ett arbetsdokument som kommissionen avser lägga fram för STAR-kommittén. Av de översiktliga uppgifter som lämnats framgår tydligt att vissa medlemsstater i hög grad utnyttjar de möjligheter som förordningen ger, medan genomförandet är lågt eller begränsat till vissa områden i andra. Ett lågt genomförande kan återspegla svårigheter i medlemsstaterna eller regionerna att skaffa fram det nationella bidraget till finansieringen. Det ser också olika ut inom medlemsstaterna för de program som har förvaltats regionalt. 3. 5 Kommissionens övervakning, utvärdering och uppföljning tre syftena med De möjliga effekterna av markskötselåtgärdema kan indelas i tre kategorier som täcker jordbruksmiljöförordningen: effekter på miljön och på de jordbruksproduktionen samt socioekonomiska effekter. För de åtgärder som rör allmänhetens tillträde samt utbildning och demonstrationsprojekt behövs andra kriterier. Kommissionen utarbetade en handledning i övervakning och utvärdering 1995 och fastställde vilka områden som behövde undersökas. Denna presenterades för medlemsstaterna i STAR-kommittén som ett arbetsdokument34. 1 detta dokument tas alla 34 Arbetsdokument VI/3872/97, en sammanställning av tidigare arbetsdokument. 18 faktorer upp som behöver tas i beaktande när utvärderingar planeras och grundläggande principer läggs fram, som behovet av att fastställa referensdata. Efter antagandet av genomförandeförordningen, som innehåller en bestämmelse om medlemsstaternas skyldigheter att övervaka och utvärdera programmen35, mottog kommissionen närmare upplysningar om övervaknings- och utvärderingsstrategierna för alla medlemsstaterna utom Luxemburg och Portugal. Till oktober 1997 hade officiella utvärderingsrapporter mottagits beträffande vissa program i Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Italien, Nederländerna, Spanien, Sverige, Tyskland, och Österrike. De flesta utvärderingsrapporterna uppfyller i stort de kriterier som kommissionen fastlade 1995. Närmare uppgifter om resultaten kommer att läggas fram, tillsammans med adresser där rapporterna kan erhållas, i ett annat STAR-arbetsdokument. En del av de viktigaste slutsatserna framförs dock nedan, men då skall man komma ihåg att utvärderingsprocessen för de flesta programmen är i ett tidigt skede. Vad gäller skillnaderna i programgenomförande beror dessa på en rad faktorer, bland annat om det tidigare funnits någon miljöpolitik för jordbruket, uppfattningen om åtgärdernas genomförbarhet, regionala eller lokala jordbruks- och miljöförhållanden samt budgetrestriktioner och de val som görs på nationell nivå som en följd av detta. Av rapporterna framgår att bidragsnivåerna beror på vilka målsättningar det finns för en åtgärd, vilken jordbruksverksamhet det gäller, vilka begränsningar som åläggs, vilken grad av aktiv medverkan som förväntas eller önskas, fysiska omständigheter, produktionskostnader, regionala prioriteringar och tillgången på motsvarande nationella medel. I fråga om effektiviteten i programgenomförandet anges tidigare administrativ erfarenhet och huruvida man fatt tillräcklig information som viktiga faktorer i framgångsrika program. Den ökade anslutningsgraden tyder på att accepterandet följer den klassiska gången för nyheter: först innovatörerna, därefter de som tidigt tar till sig nyheten och i vissa fall når man stadiet då majoriteten väntas ansluta sig. Detta är inte förvånande eftersom miljöprogram för jordbruket i de flesta fall kräver att jordbrukaren skall införa tekniska innovationer. Trots att det är viktigt med information och utbildning har detta i allmänhet fatt dålig uppmärksamhet i medlemsstaterna, med Nederländerna, och som anmärkningsvärda undantag. i mindre grad Sverige, till som eller projekt, Effekterna på jordbrukarens inkomst av projekt enligt ordningarna i de gemensamma exempel andra marknadsorganisationerna skogsbruksprogrammen, kan vara avgörande faktorer som begränsar tillämpningen om inte jordbrukarna övertygas om att ersättningen för det miljövänliga jordbruket täcker förlusterna tillräckligt. Detta gäller i synnerhet kompensationsbetalning för jordbruksgrödor och utbetalningar enligt ordningarna för nöt- och farkött som baseras på djurbidrag och alltså uppmuntrar till produktion inom de gränser som anges i de gemensamma marknadsorganisationerna. Miljöprogrammen för jordbruket påverkas även negativt av oron för att jordbrukaren i ovannämnda åkerodling skulle kunna förlora möjligheten till betalning om en ny basareal eller helt fristående till betalningar skulle införas. För mjölkproduktion begränsas anslutningen 35 Kommissionens förordning (EG) nr 746/96, artikel 16. 19 miljöjordbruket av oro för framtiden för de oanvända kvoterna. När det gäller nya projekt har man kunnat konstatera en konkurrens med beskogningsprogrammen i vissa regioner. Utvärderingsrapporterna belyser även svårigheterna och kostnaderna för vetenskaplig övervakning, avsaknaden av referensuppgifter och svårigheterna att använda indikatorer. Beträffande utvecklingen av indikatorer medverkar kommissionen i arbetet inom EU och i internationella forum, särskilt i OECD. Arbetet med indikatorer täcker en lång rad områden, som i synnerhet omfattar följande sex aspekter: utsläpp av näringsämnen i ekosystem och vatten, utsläpp av växtskyddsmedel i ekosystem och vatten, effekter på kkmatförändringar och global uppvärmning, försämring av den biologiska mångfalden hos vilda djur och växter, förändringar i det odlade landskapet, utveckling av genetiska resurser (inhemska djur- och växtarter). För att följa genomförandet och utvärderingen av miljöprogrammen för jordbruket håller kommissionen regelbundna bilaterala möten med medlemsstaterna. På det sättet har kommissionen tidigt fått kännedom om hur programmen utvecklats, om problem med genomförandet och om det stora antalet ändringar i programmen som medlemsstaterna började lämna in strax efter antagandet. 3. 6 Bedömning av åtgärder efter kategori36 3. 6. 1 Miljövänlig jordbruksproduktion lantbruk Ekologiskt 1. I en del medlemsstater har konsumenternas efterfrågan på ekologiska produkter ökat enormt under senare år. Miljöfördelarna är mycket stora där normalt jordbruk ställs om till ekologisk produktion, bland annat i form av minskat bruk av bekämpningsmedel. Över hela EU finns det väletablerade organisationer som övervakar ekologiska jordbruk, upprätthåller normer och främjar ekologisk produktion i linje med bestämmelserna i rådets förordning om ekologiska normer37. Utvärderingsrapporterna framhäver de bevisade miljövinsterna för jord- och vattenkvaliteten och den biologiska mångfalden. Lönsamheten är beroende av möjligheterna på marknaden och storleken på bidragen. Med tanke på de ekologiska marknadernas flyktighet är det svårt att förutsäga effekterna på inkomsten. Kommissionen avser att lägga fram ett arbetsdokument för STAR- kommittén om stöd till ekologiskt lantbruk. Icke-ekologiskt lantbruk med miljöförbättringar 2. Anpassningen till produktionsmetoder som stöds i medlemsstaternas program består av att minska insatsmedlen, noggrant planera jordbruksverksamheterna, lämna kanterna runt fälten obesprutade, så gräs i grödorna, minska djurtätheten, framkalla periodisk översvämning av låglandsområden, m. m. Dessa och liknande metoder kan avsevärt minska miljöbelastningen och, om det sköts bra, resultera i en ökning av den biologiska mångfalden samt en minskning av bruket av bekämpningsmedel och förlusten av näringsämnen. Den här typen av åtgärder kan kräva extraarbete och resultera i 36 Kategorierna beskrivs i avsnitt 1. 10. 37 Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel, EGT nrL 198, 22. 7. 1991, s. 1. 20 minskade produktionsnivåer. Integrerade jordbruksmetoder blir, under förutsättning att de innebär låg användning av kemikalier, allt mer utbredda och projekten stöds i miljöprogrammen för jordbruket. Liksom i ekologisk produktion inrättas organisationer för övervakning av produktion och kontroll av normer. Bristen på gemensamma normer och den mångfald av miljömärken som blir följden på vissa platser har dock lett till en osäkerhet för bland annat konsumenterna. I utvärderingsrapporterna framträder den stora mångfalden av åtgärder som vidtas i de olika programmen. Miljövinster påvisas i fråga om vattenkvalitet, minskad erosion, bevarande av jordbrukslandskapet, särskilt när det gäller fleråriga grödor, och bevarande av biotiska resurser. Kontroll av vattenkvaliteten visar sig vara problematisk eftersom det kan ta många år att uppnå positiva effekter. Detta tyder på att sådana program måste fortsätta i decennier för att vara effektiva. Många gånger är det är också omöjligt att tillskriva en enskild jordbrukares insatser miljömässiga vinster. I vissa regioner med bördiga jordar eller med många djurenheter per jordbruksföretag har det varit en låg anslutning till miljövänliga åtgärder som begränsar produktionskapaciteten. I dessa områden kan miljöhoten vara allvarliga och de nuvarande strategiernas effektivitet kan ifrågasättas. Förvaltningsavtal i känsliga områden för att främja biologisk mångfald verkar åstadkomma mycket värdefulla positiva effekter och anslutningen har varit hög där myndigheterna har kunnat fokusera på publicitets- och informationsverksamhet och där avtalen inte kräver stora förändringar av produktionsmetoderna. Där det behövs större förändringar av produktionsmetoderna och jordbrukarna engageras aktivt som "landskapsvårdare" kan nivån på bidraget vara en viktig faktor som är avgörande för anslutningsgraden. När det gäller bevarandet av genetiska resurser visar programmen en klar positiv effekt på de genetiska resurserna men ingen effekt på marknadsjämvikten. Åtgärden för bevarande av nyttiga växter som hotas av utrotning har inte tillämpats i tillräcklig omfattning för att man skall kunna dra några slutsatser. Bevarande av befintlig lågintensiv jordbruksproduktion 3. Miljövårdsåtagandena behöver inte vara så betungande. De kan innebära bevarande av traditipnella produktionsmetoder, naturvård, liten andel insatsmedel, låg djurtäthetsnivå och ifråga om vall och bete förbud att plöja eller störa markens naturliga egenskaper. Bidraget per hektar är lågt i motsvarande grad och återspeglar jordbrukets extensiva art. I olönsamma områden där det krävs en betydande ansträngning av jordbrukarna för att vaja kvar och där traditionella lågintensiva produktionsmetoder är nödvändiga för ett fortsatt skydd av miljön och för att bevara platser med högt naturvärde, kan denna åtgärdstyp vara ett värdefullt hjälpmedel att bevara miljön och det traditionella jordbrukslandskapet. Det finns liknande program, bland annat i strukturfonderna, som är utformade för att bevara jordbruket i missgynnade jordbruksområden38. Utvärderingsrapporterna visar att åtgärder för främjande och bevarande av extensivt vall och bete har haft stor effekt i flera länder genom att förhindra intensifiering, underanvändning eller nedläggning. Det baseras i regel på en begränsning av boskapsbeståndet i förhållande till arealen och på restriktioner för 38 T. cx. Kompensationsbidrag enligt strukturfondernas mål 5 a. Se avsnitt 2. 2. 21 bruket av kvävehaltig handelsgödsel. Miljövinsterna innebär bland annat minskad erosion, bevarande av den pastorala naturen och skydd av biotiska resurser. Åtgärden har större effekt på marknadsjämvikten när den tar formen av omställning av åkermark till extensivt vall och bete. I en del medlemsstater har man räknat med en viss produktionsminskning. Åtgärden bör ge samhället miljömässiga fördelar, dvs. jordbrukaren bör ge landskapet positiva yttre egenskaper. 3. 6. 2 Icke-produktiv markskötsel (underhåll av nedlagd mark, jordbruksmark som tagits ur produktion av miljöskäl, naturliga särdrag, allmänhetens tillträde) Åtgärder för bevarande eller återställande av naturtyper eller biotoper, till exempel genom permanent översvämning av mark, medför i regel en mycket betydande minskning av eller fullständigt upphörande med produktion. Det kan dock finnas en hel del arbete att göra på marken och som kan ingå jordbrukarens åtagande. Det är inte troligt att sådana naturtyper skapas utan offentligt markköp eller den sortens avtal som förekommer i miljöprogrammen för jordbruket. På samma sätt krävs en stor insats av jordbrukare som åtar sig att röja markvegetation på nedlagd mark för att skydda mot brandrisker eller som underhåller stenmurar, terrassanläggningar, häckar, dammar, brunnar och särdrag i jordbrukslandskapet som kan vara viktiga för att skydda mot erosion. I fråga om jordbruksmark som tas ur produktion under 20 år är i regel all jordbruksverksamhet otillåten. Där oönskad undervegetation skall hållas efter kan dock det bästa sättet vara att använda betesdjur under en kort tid av några dagar och under sträng kontroll. Inte många program har utarbetats för att främja allmänhetens tillträde39. I ett fall framkom det att jordbrukarna förväntade sig att ersättningen skulle beräknas på grundval av störningar, särskilt i närheten av tätbebyggelse. Jordbrukarna ser inte alltid inkomstbortfall och kostnader som den lämpligaste grundvalen för beräkningar. till särskilda områden Utvärderingsrapporterna visar att jordbruksmark som långsiktigt tas ur produktion i syfte att uppnå speciella vanligen är begränsad naturvårdsmål. Tidslängden på 20 år kan begränsa anslutningspotentialen. Då åtgärden kan vara mycket viktig ur naturskyddssynpunkt är det viktigt att undersöka hur man kan öka deltagandet. En analys av tidigare erfarenheter i medlemsstaterna tyder på att stelheten i 20-årsavtalet är en avskräckande faktor som är av större betydelse för anslutningen än nivån på bidraget. I olika mekanismer som föreslagits ingår bidrag som är indexrelaterade eller som tillåter att jordbrukarna går ur avtalen efter kortare tid än 20 år. Utvärderingar av åtgärderna för underhåll av nedlagd jordbruks- och skogsmark visar att denna åtgärd kan ge ett positivt bidrag till naturvården (erosion, landskapsvård) samtidigt som jordbrukarnas roll som tillhandahållare av dessa tjänster säkerställs. Åtgärderna har ingen inverkan på marknadsjämvikten. Bidragsnivån måste täcka jordbrukarens kostnader. 39 1 en del medlemsstater finns allmänhetens rätt tillträde till jordbruksmark inskriven i lagen. 22 3. 6. 3 Utbildning och demonstrationsprojekt Utbildning tillhandahålls på flera nivåer. För enskilda jordbrukare inriktas kurserna på åtgärder i nationella program och speciella frågor som har att göra med miljöskydd och naturbevarande åtgärder. Utbildning ges även i vissa fall till experter som utarbetar planer för jordbruksföretag, ger råd till jordbrukare eller utbildar andra. Demonstrationsprojekten har i allmänhet nära anknytning till ämnesområden i det nationella miljöprogrammet för jordbruket och är inriktade på att främja lämpliga produktionsmetoder, kunskaper och teknik. 3. 6. 4 Integrerade planer för hela jordbruksföretag I några medlemsstaters program antas en integrerad syn på genomförandet av åtgärderna. I ett fall analyseras jordbruksföretaget ur alla aspekter och man kommer överens om en rad åtgärder som omfattar produktionsmetoder, skapande av naturtyper, bevarande av landskapets särdrag och utbildning av jordbrukaren. Framgången med sådana program beror på kvaliteten på planeringen och rådgivningen. Beträffande avtal som rör hela jordbruksföretag har man i en underhandsutvärderingsrapport dragit slutsatsen att alla miljöavtal för jordbruket bör baseras på åtaganden som gäller hela jordbruksföretaget. 3. 7 Utveckling av programmens förvaltning och administration 3. 7. 1 Anslutningsgraden I många program, men långt ifrån alla, har anslutningsgraden legat långt under de första uppskattningarna. Kommissionen har funnit sex huvudorsaker, som sammanfattas i tabell 3. 9. Tabell 3. 9: Orsaker till låg anslutning a) Inledningssvårigheter och därmed förseningar i programmets inledningsfas kan ha avskräckt en del jordbrukare. De flesta program har godkänts och är nu i drift och jordbrukarna kan se att programmen är inarbetade och möjligheterna är värda att ta under allvarligt övervägande. b) De uppskattningar av anslutningen som en del medlemsstater har lämnat till kommissionen kan ha varit överoptimistiska. c) Nivåerna på ersättningen för kostnader och inkomstbortfall kan av en del jordbrukare anses vara otillräckliga och/eller stimulansbetalningarna kan anses för låga för vissa åtgärder. Ingen motsvarande finansiering från nationella eller regionala källor. d) e) Jordbrukarna kan vara ovilliga att binda sig för kontrakt på fem år eller mer. f) Brist på publicitet och otillräcklig lansering av programmen. Några medlemsstater har däremot upplevt en mycket stor anslutning, i vissa fall utöver vad som budgeterats för programmen. Skillnaderna mellan hög och låg anslutning har resulterat i en allmän obalans mellan medlemsstater och mellan regioner. Kommissionen har försökt stimulera genomförandet i de medlemsstater där det har varit otillräckligt och begränsa utgifter utöver de överenskomna finansiella taken. 3. 7. 2 Besittningsrättsliga förhållanden Det har uppstått särskilda svårigheter i fråga om arrenderad mark och traditionella system för besittningsrätt, som allmänningar eller mark med förnybara arrenden, som formellt kan avslutas med ett års uppsägning. För arrenderad mark krävs att utarrenderaren skall garantera att avtalen kan fullgöras under avtalsperioden. Vissa 23 åtgärder och program har dock undanhållits jordbrukare som inte kunnat uppfylla villkoren för beviljande av stöd på grund av arrendevillkoren. 3. 7. 3 Kontrollåtgärder och påföljder Miljöprogrammen för jordbruket har erbjudit avsevärda svårigheter att kontrollera att åtagandena utförs. Många miljörelaterade markskötselåtgärder kräver att verksamheten bedrivs vid olika tider på året. I motsats till kontrollsystemen för marknadsordningarna, där det behövs ett kontrollbesök på ett jordbruksföretag, kan det för miljöprogrammen krävas flera besök för att kontrollera samtliga åtaganden. Så långt det är möjligt har systemen för övervakning av program och påföljder för orättmätig utbetalning anpassats till det integrerade systemet för administration och kontroll40. 3. 7. 4 Beräkning av bidrag och högsta medfinansierbara belopp Bidrag kan i princip betalas för åtaganden som görs utöver en minimistandard på grundval av nettoinkomstbortfall, kostnader och behovet att tillhandahålla ett incitament. Bidragen innehåller alltså inte någon inkomstdel och kan inte heller betraktas som subventioner. Kommissionen försöker se till att bidragen hålls inom kriterierna, i jordbruksmiljöförordningen och för att programmen skall få sin "gröna box"- status. I förordningen fastställs tak för de belopp som skall ersättas41 i förhållande till markanvändningen. För blandade jordbruksföretag, jordbruksföretag som bedriver växelbruk, eller jordbruksföretag med varierande miljöegenskaper kan tillämpningen av olika maximibelopp för olika fält bli förvirrande. bestämmelserna linje med ligga både för att i 3. 7. 5 Extensifiering I en del program har åtgärder avsedda att åstadkomma extensifiering genom att betala per djurenhet som besättningen minskas med varit mindre framgångsrika än motsvarande åtgärder för boskapsminskning där det betalas ett belopp per hektar för miljövänlig boskapsskötsel. En särskild svårighet med den åtgärd som ger betalning per djurenhet som besättningen minskas med är att separata markskötselåtgärder kan undantas eller det högsta bidraget halveras42. 3. 7. 6 Naturliga och historiska särdrag (särskilt utseendemässigt), Flera medlemsstater har tagit med förslag att stödja underhåll och skapande av sådana inslag som terrassanläggningar, häckar, stenmurar, dammar, enskilda träd osv. De motiveringar som har lämnats har bland annat varit skydd av skönhetsvärdet av den biologiska mångfalden, bevarande av gamla gränslinjer samt kulturarvet. Kommissionen har godkänt att sådana särdrag skall bevaras i medfinansierade program, i regel som biåtgärder till den huvudsakliga miljörelaterade skötseln av jordbruksmark eller i kombination med villkoret att jordbrukarna måste iaktta god jordbrukssed på angränsande åkrar. Fornlämningsområden har i regel undantagits på grund av att främjande 40 Förordning 746/96, artiklarna 19 och 20. 41 Förordning (EEG) nr 2078/92, artikel 4. 42 idem, artikel 4. 3. 24 de inte är tillräckligt motiverade ur miljösynpunkt. Det kan dock hävdas att en del historiska lämningar, i synnerhet landskapselement, är en del av naturen och att det krävs förändringar eller begränsning av produktionsmetoderna för att bevara dessa. 3. 7. 7 Utrotningshotade djur- och växtarter När program för att stödja uppfödning av utrotningshotade djurraser godkändes upprättade kommissionen en förteckning över bidragsberättigande raser43 av hästdjur, boskap, far och getter. Dessutom har det fastställts minimikriterier för bidragsberättigande. Det har begärts att kriterierna skall utvecklas och att åtgärden skall utökas till andra raser. En del medlemsstater har också föreslagit åtgärder för att stödja odling av hotade vegetabiliearter och kommissionen har godkänt åtgärder för enskilda lokala vegetabiliearter som är uppenbart utrotningshotade. 3. 7. 8 20 års uttag av jordbruksmark ur produktion och förvaltning av nedlagd mark Det 20-åriga åtagandet har visat sig vara impopulärt bland jordbrukarna, trots att det behövs 20 år för att uppnå vissa miljömål. En del medlemsstater har infört möjlighet att ta jordbruksmark ur produktion under 5 år genom att åberopa andra åtgärder i förordningen eller kombinera åtgärder med att jordbruksmark frivilligt tas ur produktion enligt arealersättningsprogrammet. Jordbruksmark som tas ur produktion omfattar dock inte betesmark och villkoren för användning kanske inte är optimala ur miljösynpunkt. Under vissa omständigheter får andra än jordbrukare sköta underhåll av nedlagd mark44. Beträffande underhåll av nedlagd skogsmark har kommissionen försökt förhindra att åtgärden används där lokala myndigheter har ansvaret för underhållet eller där det finns en ägare som kan ta på sig ansvaret för skogsmarken. 3. 7. 9 Utbildning och demonstrationsprojekt De flesta medlemsstater har tagit med åtgärder eller program för utbildning av jordbrukare och demonstrationsprojekt. Många miljöavtal för jordbruket kräver att jordbrukarna skall införa nya metoder eller förstå komplicerade miljöprocesser och balanserade produktionsmetoder. Utbildningsåtgärderna, som enligt förordningen är frivilliga för medlemsstaterna, kan därför betraktas som nödvändiga för att nå framgång med vissa program. Kommissionen avser att lägga fram arbetsdokument om utbildning och demonstrationsprojekt för STAR-kommittén. 3. 7. 10 Åtgärder som inte berättigar till bidrag Man skulle kunna tänka sig många åtgärder för att främja metoder för jordbruksmiljön som inte innebär att bidrag utbetalas trots att det kan förekomma utgifter för att organisera dem. Exempel på detta är planering av jordbruk och lokalområden, rådgivning om jordbruksföretagens miljö eller naturhistoria, självhjälpsgrupper m. m. Det finns en stor mängd data om miljöprocesser och produktionssystem. Att ge jordbrukarna tillgång till informationen och ge dem 43 STAR arbetsdokument VI/5104/92 och VI/3879/94. 44 Förordning 2078/92, artikel 5. 1 c och förordning 746/96, artikel 6. 25 möjlighet att skaffa sig kunskapen kräver dock större uppfinningsrikedom än det gör att publicera broschyrer om god jordbrukssed. Ny teknik ger möjligheter att sprida information och tillhandahålla den utbildning som behövs för att jordbrukarna skall kunna förvalta sin miljö effektivt och förstå processerna. 26 4. SLUTSATSER 4. 1 Viktiga frågor 4. 1. 1 Motivering av stöd till befintliga extensiva system När det gäller miljöåtgärder i jordbruket som stödjer befintliga extensiva system måste effekterna på miljön fortlöpande granskas. Sådana åtgärder bör inriktas på områden där det finns verkliga svårigheter för jordbruket på grund av den sämre lönsamheten i traditionella produktionssystem som är värdefulla för miljön och där nedläggning av mark eller minskning av betesdriften (eller i vissa fall ökning) skulle vara det logiska ekonomiska valet. I olönsamma jordbruksregioner, där miljön hotas av en tendens att lägga ned eller minska betesdriften, måste denna ekonomiska verklighet tas med i kostnadsberäkningen. I sådana områden är motiveringarna för att fortsätta en viss typ av extensivt lantbruk övertygande ur miljösynpunkt och det är viktigt med lämpliga åtgärder för att säkra framtiden för sådant jordbruk. I andra områden måste det också synas att jordbrukare som far bidrag gör verkliga insatser som gynnar miljön och vid behov måste man efter en oberoende utvärdering överväga att förstärka åtgärderna. Den lägsta standard för godtagbar jordbrukssed som jordbrukarna bör följa utan att fa bidrag är inte enhetlig inom EU. Den skiljer sig mellan medlemsstater och mellan regioner beroende på hur långt framskridet jordbruket är och på lokala, socioekonomiska och miljörelaterade faktorer. Det är inte något statiskt begrepp ens inom en region utan det utvecklas med tiden. I en del medlemsstater är det obligatoriskt att iaktta "god jordbrukssed", i andra är det frivilligt. Allt eftersom jordbruksstandarden utvecklas bör även de åtgärder i miljöprogrammen för jordbruket utvecklas som är avsedda att gå utöver tillämpningen av lägsta standard. Nivån måste dock vara praktiskt genomförbar med tanke på rådande omständigheter i den berörda regionen. I samband med "inkomstbortfall" måste beräkningen baseras på den rimliga inkomst som jordbrukaren går miste om på grund av sitt åtagande. Detta bör utesluta beräkningar för en produktionsmetod eller markanvändning som det inte är troligt att jordbrukaren skulle ha tillämpat. 4. 1. 2 Målområden En del av de miljöåtgärder inom jordbruket som är till stor fördel för miljön kräver att jordbrukarna går miste om en betydande del av inkomsten, genom att till exempel ge upp det produktiva jordbruket på vissa jordlotter helt och hållet. Det är därför bättre att inrikta sådana åtgärder på små arealer (som finansieras helt) än att de görs för brett tillgängliga med resultat att bidragen blir för låga eller att åtgärden helt enkelt inte genomförs på grund av att det saknas motsvarande nationella medel. Miljöåtgärder i jordbruket bör bara vara tillgängliga för en areal i den mån de miljöförhållanden som avses gäller för hela arealen. Mycket detaljerade förpliktelser, som är specifika för ett slags mark och jordbrukstradition, blir med nödvändighet ytterst begränsade i sin geografiska tillämpning. Åtgärder som passar 27 in på ett enhetligt sätt över en hel region eller medlemsstat eller, eventuellt, över flera medlemsstater bör bara omfatta miljöförhållanden eller -mål som är gemensamma för det större området. 4. 1. 3 Regionalisering och ansvar Formulering, genomförande och utvärdering av miljöprogram för jordbruket bör i första hand vara de nationella eller regionala myndigheternas ansvar. De har nödvändiga kunskaper, fakta, resurser och skyldighet att få till stånd de program som är mest lämpade för de lokala förhållandena och som kommer att få lokalt stöd. Utarbetande, genomförande och utvärdering av program bör vara föremål för ett omfattande samråd på lokal och regional nivå, även med miljö- och jordbruksorganisationer. Med en sådant förfarande kan åtgärderna inriktas på regionala prioriteringar, som behovet att minska läckage av näringsämnen, bevara naturtyper som anges i Natura 2000 eller skydda mot brand- och erosionsrisker. Det bör dock erkännas att en regionaliserad strategi baserad på administrativa enheter inte alltid leder till lämpliga lösningar ur miljögeografisk synpunkt. När till exempel ett enskilt miljöbehov inom jordbruket spänner över en regional gräns, som behovet att minska kväveläckaget till ett enskilt flodsystem, kan det vara ett starkt argument att uppmuntra de regionala myndigheterna att samarbeta med varandra och lägga fram överensstämmande eller åtminstone förenliga åtgärder för att åtgärda det gemensamma problemet. Dessutom finns det vissa slag av åtgärder, till exempel grundläggande stöd till befintliga lågintensiva produktionsmetoder, eller bidrag till nästan identiska ekologiska produktionsmetoder, där det skulle vara svårt att motivera regionala skillnader och en regional strategi till och med kan resultera i missförhållanden. Sådana åtgärder passar bättre för en nationell eller transnationell strategi. 4. 1. 4 Anbudsgivning Ännu har inga förslag väckts om att sluta avtal genom anbudsinfordran, men några medlemsstater har uttryckt intresse för ett sådant förfarande. Det är inte troligt att anbudsgivning skulle ge bättre resultat i vissa fall av miljöåtaganden för jordbruket, i synnerhet inte där det är nödvändigt att utarbeta enskilda avtal med jordbrukarna. För lämpliga åtgärder skulle dock anbudsförfarandet erbjuda sätt att godkänna miljöutgifter för jordbruket på ett rationellare sätt. 4. 1. 5 Olika finansieringskällor Gemenskapen stödjer nu miljöaktiviteter som skall utföras av jordbrukare, inte bara genom miljöprogrammen för jordbruket, utan också genom programmen för skogsbruk och förtidspensionering av jordbrukare, mål 1, 6 och 5 b, Leader, investeringar enligt mål 5 a, och i vissa fall genom marknadsordningarna. Dessutom kan medlemsstater som har disponibla nationella resurser driva omfattande system av statsstödda åtgärder och extrapåslag till medfinansierade åtgärder. Dessa olika finansieringskällor måste vara ordentligt samordnade om man skall undvika oegentligheter i framtiden. Agenda 2000 innehåller förslag att omorganisera alla åtgärder i integrerade regionala program, där det blir nödvändigt att säkerställa att miljömålen är tydligt identifierade och att de fullföljs och inte försvagas på grund av programplaneringsprocessen. 28 I Agenda 2000 finns också förslag till utveckling av systemet med kompensationsbidrag så att det blir ett grundläggande instrument för att behålla och insatsmedel. Kompensationsbidragen utgör en grund för stöd till missgynnade jordbrukare. jordbruksproduktion med främja andel liten 4. 1. 6 Horisontell tillämpning I Agenda 2000 förslås att tillämpningen av miljöprogrammen för jordbruket skall fortsätta i alla medlemsstaterna. Inom mål 1 och 2-områdena kommer programmen att behållas tillsammans med andra inslag i regionala program. Utanför dessa områden kommer miljöprogram för jordbruket att ingå i samma regelverk som annan landsbygdspolitik. När ett miljöområde överskrider en regional gräns måste programplaneringen i de olika områdena respekteras. 4. 1. 7 Finansiering I Agenda 2000 anges en indikativ utgiftsnivå för de tre kompletterande åtgärderna på 2,8 miljarder ecu år 2000. En ökad förbrukning väntas i de medlemsstater där genomförandet hittills har varit lågt och för programutveckling över hela EU. Eftersom utgifterna ligger och enligt Agenda 2000 kommer att förbli hos garantisektionen vid EUGFJ, är det nödvändigt med noggranna prognoser. Kommissionen har tidigare mottagit en del mycket optimistiska utgiftsprognoser som har försvårat budgetarbetet. Kommissionen kommer att fortsätta att med alla till buds stående medel försöka förbättra prognosticeringen. 4. 1. 8 Växelverkan med marknadsordningarna tryck att Även om det i många marknadsordningar ingår miljöåtgärder i jordbruket, eller villkor som är relaterade till miljöverksamhet, finns det fortfarande ett starkt ekonomiskt intensifiera och maximera vinsterna. Förändringar i marknadsordningarna som lättar på trycket på miljön har sannolikt en mer generell miljöpåverkan än miljöåtgärderna i jordbruket, som i regel vidtas på ett begränsat område. Där sådana förändringar inverkar på pågående miljöprogram för jordbruket måste de förändrade ekonomiska omständigheterna. senare anpassas till de 4. 1. 9 Utvärdering och övervakning EU saknar tillräckliga referensdata om miljösituationen på sin jordbruksmark. Där miljöprogram för jordbruket tillämpas krävs särskilda ansträngningar för att genomföra den nödvändiga övervakningen. Kostnaderna för det arbetet kan vara avsevärda och det finns starka argument för att en del av gemenskapens utgifter skall göras tillgängliga för utvärdering och övervakning. 4. 1. 10 Tydliga mål Jordbruksmiljöförordningen bör även i fortsättningen vara ett medel att förbättra och upprätthålla kvaliteten på landsbygdsmiljön. Direkta inkomststöd bör vara tydligt åtskilda från stöd till miljöaktiviteter i jordbruket, som i första hand måste ge miljömässiga fördelar genom ersättning till avtalsinnehavare som använder sina produktionsfaktorer för detta ändamål. Förutom de övergripande målen krävs det noggrant specificerade mål inom programmen för att förbättra insynen och få en 29 grund för goda utvärderingsstrategier. "Skydd av vattenkvaliteten" måste bli specificerade mål för minskning av kväve- och fosfornivåerna, "underhåll av en agrar naturtyp" bör uttryckas i de bestämda växter och insekter och andra djur som skall gagnas. 4. 1. 11 Femårigförpliktelse Åtagandet för en miljöåtgärd i jordbruket är på minst 5 år eller, när jordbruksmark tas ur produktion under lång tid, 20 år. Kommissionen har antagit en flexibel hållning och godkänt att ett åtagande avslutas i förtid på grund av force majeure och under andra skäliga omständigheter vid överlåtelse av jordbruksföretaget. Principen bör kvarstå att 5 år är den kortaste tidsperioden för en seriös tillämpning av miljöåtgärder i jordbruket. När avtalsperioden löper ut finns det risk för att jordbrukaren skall välja att inte förnya avtalet och gå över till lönsammare jordbruksmetoder. I en del fall kan detta resultera i en svår förlust av det miljövärde som byggts upp eller bevarats under avtalsperioden. I undantagsfall kan det finnas skäl att ta till tvingande nationella åtgärder för att bevara miljön. En frivillig ordning som miljöprogrammen för jordbruket är dock inte något lämpligt instrument för att genomföra obligatoriska åtgärder. Denna viktiga begränsning i fråga om åtgärdernas effektivitet måste erkännas. 4. 1. 12 Avtal som omfattar hela jordbruksföretaget I många program krävs det att jordbrukarna skall åta sig ett avtal som omfattar hela jordbruket, ett bruk som har många fördelar. Avtalsinnehavaren bör åtminstone inte kunna uppväga miljövinster på en del av gården genom att intensifiera driften på en annan del. 4. 2 Funderingar kring möjliga ändringar Med tanke på de viktiga frågor och den utveckling i programhanteringen som diskuterats ovan finns det ett antal aspekter av jordbruksmiljöförordningen som skulle kunna ändras. Funderingarna kring förslag som härrör från Agenda 2000 är ännu inte avslutade, men dessa punkter läggs ändå fram för Europaparlamentet och rådet för behandling. 4. 2. 1 A tt skilja mellan olika slag av miljöåtgärder att utveckla 2000 beskrivs möjligheten inom ramen för miljöprogrammen för I Agenda systemet med kompensationsbidrag till ett mer miljöinriktat styrmedel, som skulle komplettera de jordbruket. åtgärder som vidtagits Jordbruksmiljöförordningen i Agenda 2000, betona skulle, enligt förslag miljötjänster som kräver en extra insats av jordbrukaren, till exempel ekologiskt jordbruk, underhåll av seminaturliga naturtyper, traditionella fruktträdgårdar och häckar, fortsatt alpin boskapsskötsel, vård av våtmarker och andra vittgående åtgärder i olika regioner inom EU. Det konstateras dessutom i Agenda 2000 att det krävs ett stort engagemang när en åtgärd medför en betydande förlust av avkastning, bland annat i skyddszoner. 30 Det behövs ett tydligare regelverk för åtgärder som inte avser markskötsel. För projekt för allmänhetens tillträde, demonstrationsgårdar och utbildning behövs särskilda finansiella arrangemang och kriterier för stödberättigande. 4. 2. 2 Investeringar i fasta anläggningar och andra typer av investeringar Av samordningsskäl bör varje jordbruksmiljöprogram som en jordbrukare kan ansluta sig till omfatta alla relevanta miljöåtgärder i jordbruket, som investeringar i fasta anläggningar och investeringar i bearbetning. Den aktuella situationen, där dessa ofta inte är samordnade med miljöprogrammen för jordbruket, måste förbättras. I många program är miljörelaterade kapitalutgifter statsunderstödda och godkända separat från miljöprogrammen för jordbruket enligt villkoren i förordningen om investeringsstöd. 4. 2. 3 DeIfinansierbara bidrag Beräkningen av bidrag måste vara strikt begränsad till den inkomst som jordbrukaren avstår ifrån jämfört med en referensnivå för jordbruksdrift, åsamkade kostnader och behovet av stimulansåtgärder. I synnerhet de grundläggande bidrageri måste vara motiverade ur den synpunkten inom ramen för programmålen och de miljönormer och förutsättningar som jordbrukarna i de berörda regionerna möts av. Bidragsnivåerna måste stå i rimlig proportion till inkomsten från ett konkurrerande sätt att använda marken, marknadsbidrag eller andra relevanta inkomstkällor inbegripna. En översyn av systemet med delfinansierbara bidrag kan vara på sin plats. 4. 2. 4 Justering av delfinansieringsbeloppen från EUGFJ Kommissionen har fått rekommendationer att öka nivåerna på delfinansieringen eller anpassa nivån efter programmens eller åtgärdernas miljöpåverkan. Möjligheten att öka delfinansieringsgraden tas upp i Agenda 2000 i samband med förstärkningen av programmen. Eventuella ökningar av delfinansieringen bör kombineras med en förbättrad målinriktning och målsättning samt en effektiv övervakning och utvärdering. 4. 2. 5 Minskning av boskapsbeståndet Åtgärden för extensifiering av animalieproduktionen enligt artikel 2. 1 c bör ses för extensiv över och eventuellt omarbetas animalieproduktion, i synnerhet drift med lågintensivt bete. till en särskild åtgärd 4. 2. 6 Naturliga och historiska särdrag Det är svårt att motivera stöd till icke-produktiva naturliga särdrag isolerat från åtaganden för den produktiva delen av marken. Kulturella och historiska särdrag, särskilt sådana som har att göra med biologisk mångfald, som är förenade med jordbruksverksamhet bör dock omfattas av jordbruksmiljöförordningen. 4. 2. 7 Jordbruksmark som tas ur produktion på lång sikt Det 20-åriga åtagandet bör ses över för att fastställa om en kortare period kan vara motiverad. En begränsad användning av betesdjur för att hålla efter ogräs och 31 undervegetation bör underkastas tydliga kontrollkriterier. Alternativ användning av mark för miljöåtgärder, till exempel att skapa sjöar och ge allmänheten tillträde, bör undersökas. Offentliga markköp, som kan vara nödvändiga för att skydda värdefull miljö, bör dock inte omfattas av miljöprogrammen för jordbruket. 4. 2. 8 Främjande av utbildningsåtgärder Medlemsstaterna bör uppmuntras att tillhandahålla kurser inom miljöprogrammen för jordbruket. Utbildningen, som för närvarande är frivillig för medlemsstaterna, skulle kunna ingå bland de åtgärder som är obligatoriska för medlemsstaterna. 4. 2. 9 Åtgärder som inte berättigar till bidrag I den integrerade programplaneringen bör miljöåtgärder i jordbruket hänga ihop med sådana åtgärder som inte ger bidrag men som är avsedda att nå samma mål, till exempel medvetandehöjande åtgärder, tekniska miljöbedömningar, planering på medellång och lång sikt och att främja jordbrukarnas förståelse för sin marks potential ur miljösynpunkt. 4. 2. 10 Finansiering av övervakning och utvärdering Kommissionen är mottaglig för argumentet att ett gemenskapsbidrag till kostnaderna för vetenskaplig övervakning och utvärdering kan vara berättigat. Kostnaderna torde variera beroende på programmets art och storlek, men ett tillräckligt belopp bör anslås för att åstadkomma användbar och grundlig information. 4. 2. 11 Centrum för miljövänligt jordbruk Växelspelet mellan jordbruket och miljön i allmänhet och effekten av miljöprogrammen för jordbruket i synnerhet är redan föremål för en hel del forskning. Samtidigt kvarstår det frågor när det gäller effekterna av vissa program och vissa strategier på miljön, jordbruket och samhällsekonomin och dessa kommer att bli föremål för framtida undersökningar. För att följa upp, vid behov samordna och framför allt på ett tidigt stadium göra kommissionen, medlemsstaterna och lämpliga enskilda organisationer uppmärksamma på resultat och analyser, kan det vara motiverat att inrätta ett observationscentrum. Ett sådant organ skulle behövas för att underlätta överföringen av rön till hela EU, identifiera särskilt framgångsrika indikatorer för mätning av åtgärder och program, bidra till att utveckla miljöprocesser i jordbruket, fa reda på områden där det finns luckor i forskningshänseende och hjälpa till att göra de uppgifter om jordbruksmiljön som lämnas till kommissionen jämförbara. På bara fem år har inställningen till miljön i jordbruket utvecklats från att ha varit en innovation i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken till att bli en central del av gemenskapens framtida jordbruks- och landsbygdspolitik. Bara av det skälet är det nödvändigt att tillhandahålla effektiv och relevant forskningsinformation på europeisk nivå. 4. 2. 12 Sammanställning av kommissionens initiativ Kommissionen avser att för STAR-kommittén lägga fram arbetsdokument som behandlar följande närmare aspekter av genomförandet av miljöprogram för jordbruket: 32 - Genomförandet i medlemsstaterna. - Stöd till ekologiskt lantbruk. - Stöd till bevarande av genetiska resurser. - Utvärderingsanalyser och gemenskapsfinansierad forskning och analys. - Utbildning och demonstrationsprojekt. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna - att ta vara på de möjligheter som finns att integrera miljöprogram för jordbruket med strukturfondsprogram, - att utveckla icke bidragsberättigande program för spridning av information till jordbrukarna, - att slutföra program som är försenade, - att övervaka och utvärdera program och utveckla dem med ledning av resultaten av utvärderingarna. Kommissionen kommer att överväga att lägga fram flera förslag till anpassning av bestämmelserna i förordning 2078/92, bl. a. - ett förbättrat regelverk för åtgärder som inte avser markskötsel, - översyn av systemet för högsta delfinansierbara bidrag, -. översyn av åtgärden att minska antalet djur för att fokusera på lågintensivt bete, - översyn av kriterierna för att införliva kapitalinvesteringar och jordbrukslandskapets naturliga och historiska särdrag i programmen, - översyn av åtgärden att ta jordbruksmark ur produktion av miljöhänsyn, - möjligheter att tillhandahålla delfinansiering med gemenskapsmedel av kostnader för övervakning och utvärdering, - översyn av gemenskapens delfinansieringsnivåer, - ändringar som kan bli resultatet av diskussioner efter framläggande av ovannämnda arbetsdokument. Inom ramen för Agenda 2000 kommer kommissionen dessutom att lägga fram ett förslag att förstärka miljöåtgärderna i jordbruket inom regionala program och områdesprogram. Slutligen kommer kommissionen att undersöka möjligheterna och behörighetsreglerna för att upprätta ett centrum för miljövänligt jordbruk. 4. 3 Framtidsutvecklingen Att erkänna jordbrukarens roll som beskyddare och förvaltare av landsbygdsmiljön är nu etablerad gemenskapspolitik. Framtidsutsikten är en aktiv landsbygdsnäring där jordbrukarna, förutom sin uppgift att producera livsmedel, tar på sig rollen som "landsbygdsentreprenörer" och tillhandahåller tjänster i det lokala samhället som inbegriper tillgodoseendet av den miljömässiga samhällsnyttan. Ett framgångsrikt 33 genomförande av sådana handlingsplaner som miljöprogrammet för jordbruket utgör en viktig del av EU: s förpliktelser enligt Agenda 21. europeiska att upprätthålla Inom en överskådlig framtid kommer det sannolikt att finnas ett fortsatt tryck på den internationella handelsmiljön och prisstödspolitik som är resultatet av den nödvändigheten på den världsmarknaderna. Utan särskilda miljöåtgärder i jordbruket skulle Europas unika jordbruksarv, som är ett resultat av århundraden av hållbart jordbruk, vara allvarligt hotat av en fortsatt intensifiering eller nedläggning. Samma hänsynstaganden äger giltighet utanför EU och jordbruksmiljöförordningen har väckt stort intresse i de central- och östeuropeiska länderna, där liknande program utvecklas i åtminstone två länder. I båda delarna av Europa visar sambandet mellan vissa lågintensiva jordbruksproduktionssystem och en hög grad av biologisk mångfald att det bara till en viss gräns går att skilja miljövinsterna från produktionen. konkurrenskraften Agenda 2000 bekräftar att miljöprogrammen i jordbruket hör hemma i den nya landsbygdsutvecklingspolitiken. Detta styrmedel måste förstärkas, både i fråga om programkvalitet och finansiella villkor. Dessutom kommer insatser som omfattas av vissa av kompensationsbidragssystemet som ett grundläggande styrmedel till stöd för jordbruksproduktion med liten andel insatsmedel. aktuella miljöprogram kompletteras jordbruket för att jordbrukspolitiken Förslagen i Agenda 2000, i linje med inriktningen av reformeringen av den som påbörjades 1992, och kommissionens gemensamma strategidokument om östutvidgningen som lades fram för Europeiska rådets möte i Madrid 1995, skulle resultera i att stödet till jordbruket skildes ytterligare från inklusive utbetalningar för produktionen och inriktades på direkta kostnader, landsbygdstjänster. Den sortens utgifter är mycket mer synliga för allmänheten än prisstödsmekanismer och, i den mån de betalas för tillhandahållande av miljötjänster i miljöprogram för jordbruket, kommer allmänheten att vilja veta att utgifterna är berättigade. Om miljöåtgärder i jordbruket fortsätter att vidtas med allmänhetens stöd, i synnerhet som avsikten är att de ska bli finansiellt mer betydande i hela EU, kommer det att bli nödvändigt att visa att programmen verkligen har effekt på miljön. Därför är utvärderingen av åtgärderna fortsatt prioriterad för att fa fram pålitliga data som gör det möjligt att bedöma programmens effektivitet och effekt. 34 Godkända program och ändringsbeslut Annex MS Program (mo* - nn*ma b«M) STAR Beslut nr Beslutsdatum MS Program (imxf • ändring buk») Jordbrukamiljöprogram Baden-Wurttemberg 1 Baden-Wurttemberg 1 mod 1 Baden-WOrttemberg I mod 2 Baden-WOrttemberg I mod 3 Baden-Wurttemberg 1 Bayarn 1 Kulap Bayem 1 Kulap mod 1 Bayern I Kulap mod 2 Bayarn 1 contracta Bayem mod. Barlin Berlin mod 1 Brandenburg 1 Brandenburg 1 mod 1 Brandenburg 1 Brandenburg II mod 1 Bremen Bremen mod 1 Freiataat Sachaen Frelstaat Sachsen mod 1 Freistaat Sachsen mod 2 Hamburg Hamburg mod 1 Haaaen Hessen mod 1 STAR ArtM. nr 94. 4841 93. 6830 96. 3774 96. 8692 97. 3825 95. 6965 93. 6805 95. 6261 96. 6147 95. 6279 96. 8284 25. 07. 94 94. 2937 17. 11. 1994 29. 09. 93 93. 2841 19. 10. 1993 26. 03. 96 96. 0731 16,4,1996 27. 11. 96 21. 03. 97 27. 02. 96 22. 07. 93 26. 10. 95 96. 3865 30. 12. 1996 97,0702 15. 4. 1997 96. 0506 26,3,1996 93. 2539 22. 9. 1993 95. 3101 15. 12. 1995 24. 07. 96 96. 2126 16. 8. 1996 23. 11. 96 96. 0003 12. 1. 1996 29. 10. 96 96. 2885 19. 12. 1996 94. 7680 23. 11. 94 95. 3805 11. 1. 1995 96. 8286 29. 10. 96 96,3858 30. 12. 1996 93. 7436 29. 09. 93 93. 2840 19. 10. 1993 96. 8272 29. 10. 96 96,3869 30. 12. 1996 94. 8086 23. 11. 94 95. 0023 20. 2. 1995 96. 3886 24. 07. 96 96. 2130 14. 8. 1996 94. 8088 23. 11. 94 95. 3806 11. 1. 1995 96. 8700 27. 11. 96 96,3861 30. 12. 1996 93. 6825 22. 07. 93 93. 2538 22. 9. 1993 95. 8679 13. 12. 95 96. 0223 27. 2. 1996 96. 9161 94. 7684 96. 8715 17. 12. 96 96,4216 30. 12. 1996 23. 11. 94 95. 0021 20. 2. 1995 27. 11. 96 96,3862 30. 12. 1996 93. 6883 29. 09. 93 93. 2984 4. 11. 1993 97. 3763 25. 02. 97 97,0701 2. 4. 1997 Mecklenburg Vorpommern 94. 7695 23. 11. 94 95. 0022 20. 2. 1995 Mecklenburg Vorpommern mod 1 96. 3885 26. 01. 96 96. 2120 7. 8. 1996 Mecktenburg-Vorpommem mod 2 96. 9163 17. 12. 96 96,4217 30. 12. 1996 MecWenburg-Vorpommem mod 3 97. 5213 27. 05. 97 97,1254 18. 6. 1997 Nationellt ramprogram 94. 3815 27. 09. 94 94. 2599 10. 10. 1994 Nationellt ramprogram mod 1 none 23. 11. 94 94. 3034 22. 12. 1994 Nationelt ramprogram mod 2 95. 6178 27. 09. 95 95. 2062 9. 11. 1995 Nationen ramprogram mod 3 96. 6194 24. 07. 96 96. 2132 14. 8. 1996 Nationen ramprogram mod 4 96. 8696 27. 11. 96 96,4212 30. 12. 1996 Nloderaachaen I Nlederaachaen II 93. 9926 27. 09. 94 94. 2597 10. 10. 1994 95. 3777 22. 02. 95 95. 0132 313. 1995 D" Nledersachsen II mod 1 97. 5197 27. 05. 97 97,1243 5. 6. 1997 D D D D Nordrheln-Weatfalen 94. 4840 27. 09. 94 94. 2598 11. 10. 1994 NordthelrvWestfalen mod 1 NordrhelrvWesttalen mod 2 96. 3758 26. 01. 96 96. 0224 28. 3. 1996 96. 6227 29. 10. 1996 96. 2882 6. 12. 1996 Nordrheln-Westfalen mod 3 96. 8694 27. 11. 96 96,3966 30. 12. 1996 Rheinland-Pfalz 1 D Rheinland-Pfalz H '" D ~ Rheinland-Pfalz mod 1 D D Rheinland-Pfalz mod 2 Saarland Saarland mod 1 _D' Sacheen-Anhalt Sachsen-Anhalt mod 1 Sachsen Anhalt mod 2 Schlatwlg-Holataln 93. 9928 27. 04. 94 93. 1309 17. 6. 1996 96. 3827 29. 06. 96 96. 1140 12. 7. 1996 96. 8698 96. 8999 27. 11. 96 96,2886 19. 12. 1996 17. 12. 96 97. 0138 19. 2. 1997 94. 7682 22. 02. 95 96. 0131 31. 3. 1996 96. 8274 29. 10. 96 96,2891 20. 12. 1996 94. 7207 27. 09. 94 94. 2596 11. 10. 1994 96. 6182 24. 07. 96 96. 2131 14. 8. 1996 96. 9165 17. 12. 96 96,4218 30. 12. 1996 94. 7205 27. 08. 94 94. 2595 11. 10. 1994 Schleswig-Holsteln mod 1 97. 3760 28. 01. 97 97. 0136 18. 2. 1997 ThUringen ThOrlngen mod 1 Amternea 93. 6872 29. 09. 93 93. 2985 5. 11. 1993 95. 8980 26. 01. 96 96. 0006 5. 2. 1996 96. 3783 27. 02. 96 96. 0730 16. 4. 1996 Amtemes mod 1 (rättelse) none none 96. 1569 8. 7. 1996 Amtemes mod 2 (746) (. M*O i ew moo 2) Amtemes mod 3 (se EBF) - - - - - - 28. 1. 1997 24. 3. 1997 EBF(6,nvlrwin»«»»/H»n»ftc]»IFimitno. )(»vin EkotogiiM. 97. 3758 27. 03. 97 97. 0700 24. 3. 1997 Miljö och ekologiskt 94. 3787 08. 03. 94 94. 0967 26. 4. 1994 Dk ' Miljö och ekologiskt mod 1 96. 6179 24. 07. 96 96. 2122 14. 8. 1996 " Dk Miljö och ekologiskt mod 2 (även: Amtern 96. 8985 17. 12. 96 97. 0122 Miljö och ekologiskt mod 3 (se EBF). 28. 1. 1997 24. 3. 1997 Kuraer/Damonatratlonaprojekter 96. 7484 27. 11. 96 96. 3970 30. 12. 1996 Ekologiskt"(se EBF ) Program» agroamblental «tiu Mtd HO>U mod 94. 8064 "95. ÔOÎ8 24. 3. 1997 19. 1. 1995 Programa agroamblental mod 1 Medldaa Horizontal»» 96. 9178 94 4879 17. 12. 96 97. 0136 18. 2. 1997 27. 09 94 94. 2589 11 101994 Modida» Horizontales mod 1 i. iftsg «gri»m 19. 1. 1995 B D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk E E - E - E E E ' E'"~ E '~E. ^. E F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F Cadre général Cadre général mod 2 «no PH mon « Cadre général mod 3 Cadre général mod 4 Cadre général mod 5 Cadre général mod 6 Cadre général mod 7 P H - P r i m eà l'herbe P H m o dl PH mod 2 (see Cadre Gen. mod 2) Alsace Alsace mod 1 A q u i t a i ne Aquitaine mod 1 Aquitaine mod 2 Aquitaine mod 3 Auvergne Auvergne mod 1 Auvergne mod 2 Baaee Normandie Basse Normandie mod 1 Basse Normandie mod 2 Bourgogne Bourgogne mod 1 Bourgogne mod 2 Bretagne Bretagne mod 1 Centre Centre mod 1 Centre mod 2 T W- 94. 3799 94. 7651 94. 8082 96. 6206 96. 6151 96. 8977 divors 93. 6844 94. 3829 - STAR Beslut nr Beslutsdatum 23. 02. 94 94. 0545 29. 4. 1994 27. 08. 94 23. 11. 94 94. 2593 13. 10. 1994 94. 2943 6. 12. 1994 24. 07. 96 96. 2603 3. 10. 1996 24. 07. 96 96. 3863 30. 12. 1996 17. 12. 96 97. 0129 10. 2. 1997 28. 01. 97 97. 1240 28. 5. 1997 22. 07. 93 93. 2464 16. 9. 1993 25. 04. 94 94. 0544 29. 4. 1994 - - 13. 10. 1994 94. 3839 24. 03. 94 94. 1274 21. 6. 1994 95. 6232 20. 07. 95 95. 1398 17. 8. 1995 94. 4882 27. 09. 94 94. 2496 6. 10. 1994 94. 8340 96. 6181 13. 12. 94 95. 0016 16. 1. 1995 27. 09. 95 95. 2058 24. 101995 97. 3850 21. 03. 97 97. 0707 167. 1997" 94. 7201 27. 09. 94 94. 2591 13. 10. 1994 96. 3849 31. 05. 95 95. 1315 7. 7. 1995 97. 3818 21. 03. 97 97. 0722 16. 4. 1997 94. 3900 27. 04. 94 94. 1277 21. 6. 1994 95. 6111 96. 8993 20. 07. 95 95. 1671 17. 8. 1995 17. 12. 96 97. 0081 20. 1. 1997 94. 4752 27. 04. 94 94. 1278 21. 6. 1994 95. 3851 31. 05. 95 96. 1316 7. 7. 1995 96. 8705 27. 11. 96 97. 0126 10. 2. 1997 94. 4880 27. 09. 94 94. 2495 7. 10. 1994 95. 3853 31. 05. 95 95. 1317 7. 7. 1996 94. 7655 26. 10. 94 94. 2605 8. 11. 1994 95. 8992 13. 12. 95 95. 3445 20. 12. 1995 96. 8300 27. 11. 96 97. 0124 10. 2. 1997 Champagne A r d e n no 94. 7203 27. 09. 94 94. 2592 13. 10. 1994 Champagne Ardenne mod 1 95. 3855 31. 05. 95 95. 1318 7. 7. 1995 Corse Corse mod 1 Franche Comté Franche Comté mod 1 Franche Comté mod 2 94. 8076 23. 11. 94 94. 2940 6. 12. 1994 96. 3823 26. 03. 96 96. 0729 10,4,1996 94. 3841 24. 03. 94 94. 0819 27. 5. 1994 94. 8095 23. 11. 94 94 2946 6. 12. 1994 95. 6109 20. 07. 95 95. 1672 17. 8. 1995 Franche Comté mod 3 (»m. HN. J. um. j) 95. 6243 27. 09. 95 95. 2061 6. 11. 1995 Franche Comté mod 4 96. 8266 29. 10. 96 96. 3853 13. 1. 1997 Guadeloupe Guadeloupe mod 1 Haute Normandie 94. 8078 23. 11. 94 94. 2941 6. 12/1994 95. 8994 13. 12. 95 96. 3446 20. 121996 94. 3898 27. 04. 94 94 1276 21. 6. 1994 Haute Normandie mod 1 95. 6236 20. 07. 95 95 1673 17. 8. 1996 Haute Normandie mod 2 (•• FC mod ri Ile de France Ile de France mod 1 Ile de France mod 2 - - 6. 11. 1995 94. 4884 25. 06. 94 94. 2497 6. 10. 1994 95. 6185 27. 09. 95 95. 2059 24. 10. 1995 96. 8991 17. 12. 96 97. 0128 10. 2. 1997 Languedoc Rouaslilon 94. 4899 27. 09. 94 94. 2590 13. 10. 1994 Languedoc RoussiDon mod 1 95. 6294 23. 11. 95 953107 19. 12. 1995 Limousin Limousin mod 1 Limousin mod 2 (» FC mod ai Lorraine Lorraine modi Midi Pyrénées Midi Pyrénées mod 1 Midi Pyrénées mod 2 Nord Pas de Calais Nord Pas de Calais mod 1 Nord Pas de Calais mod 2 Nord Pas de Calais mod 3 Pays de la Loire Pays de la Loire mod 1 Pays de la Loire mod 2 Pays de la Loire mod 3 Picardie Picardie mod 1 Picardie mod 2 Picardie mod 3 Poitou Charentes 94. 7659 95. 6155 26. 10. 94 20. 07. 95 - - 94. 3843 24. 03. 94 94. 2607 8. 11. 1994 95. 1674 17. 8. 1995 - 94. 0820 6. 11. 1995 27. 5. 1994 95. 3857 31. 05. 95 95. 1319 7. 7. 1995 94. 4754 23. 06. 94 94. 1878 3. 8. 1994 94. 8342 13. 12. 94 95. 0017 16. 1. 1995 95. 6106 20. 07. 95 95. 1675 17. 8. 1995 94. 3896 27. 04. 94 94. 1275 21. 6. 1994 94. 8091 23. 11. 94 94. 2944 6. 12. 1994 95. 3859 31. 05. 95 95. 1320 7. 7. 1995 96. 8268 29. 10. 96 96. 3854 13. 1. 1997 94. 4825 23. 06. 94 94. 1879 3. 8. 1994 95. 6104 20. 07. 95 95. 1397 17. 8. 1996 95. 8996 13. 12. 95 95. 3447 20. 12. 1996 96. 8672 94. 3846 27. 11. 96 97. 0125 10. 2. 1997 24. 03. 94 ~94"Ô821 27. 5 Ï994" 95. 3861 ""*31. 05. 90"" ' 951321 '7. 7. 1995" 95. 8998 1371795T" 95. 3448 '20. 12. 1995 96. 8270 " 29^10. 96 96 3856" 94. 7657 95. 6187 " 9478074 95. 6189 96. 8995 94. 8081 94. 3847 - 94. 8093 95. 6191 96. 8995 26. 10. 94 27. 09. 95 23711. 94 23. 11. 95 94. 2606 95 2060 94 2939 95. 3108 17. 12. 96 " 9 6. 3 8 57 " 23. 11. 94 94. 2942 27. 04. 94 94 0822 23. 06. 94 94. 1880 13 1. 1997 8 1 l " l 9 94 24. 10. 1995 6. 12. 1994 1972. 1995 13. 1. 1997 6. 12. 1994 27. 51994 ~3"8. 1994 23. 11. 94 23. 11. 95 17. 12. 96 94. 2945 612. 1994 95. 3109 19. 12. 1995 97. 0080 20. 1. 1197 Castllle-Leon "9376874" 2 2 Ï 7. 93 93. 2463" 16 9 Î993 F" Poitou Charentes mod 1 Castllle-Leon mod 1 (nCaiMtliMincMmod 1) CsStHe-LeOn mod 2|ia Ptoatama AnroamWatiul) Castille-La Mancha Castile-La Mancha mod 1 (Mncuoineonm Castite-La Mancha mod 2 (<• pn* agnamMni Paia Vaaco Agriculture biologique E l" El El" El Long term set aside Races menacées Thssealle - - - 2 53 1994 19. 1. 1995 92. 6734 27. 02. 93 93. 0686 29. 3. 1993 none 24. 03. 94 94. 0548 - - - 95. 8831 22. 02. 95 95. 0123 25. 5. 1994 19. 1. 1995 2. 3. 1995 95. 6114 29. 06. 95 95. 1391 26. 7. 1995 96. 3785 91. 3823 95. 6116 29. 05. 96 96. 1144 19. 7. 1996 21. 03. 97 97. 0551 28. 4. 1997 29. 06. 95 95. 1392 26. 7. 1995 F F F F F F F F Provence Alpes Côte d'Azur Provence Alpes Cote d'Azur mod 1 Provence Alpes Côte d'Azur mod 2 Réunion Rhône Alpes Rhône Alpes mod 1 Rhône Alpes mod 2 Rhône Alpes mod 3 Rhône Alpes mod 4 3£ Godkända program och ändringsbeslut Annex MS P P P P P Fin Fin S S S UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK Program (moo- - ineung mom) Acores C o n t i n e nt Continent m o di Continent mod2 Madeira A l a nd Finland Miljöprogrammet Miföprogrammetmod 1 Flerårig vallodling England-Cty. Steward England-Cty. Steward mod 1 England-Cty. Steward mod 2 England-Cty. Steward mod 3 England-ESA A c c e ss England-ESA Access mod 1 («ES*, conic*) England-ESA 1 • sW Arb. dok. nr 94. 3683 94. 3801 95. 6159 96. 8257 94. 4819 96. 8967 95. 6139 STAR Beslut nr Beslutsdatum 27. 04. 94 23. 02. 94 20. 07. 95 17. 12. 96 94. 0824 94. 0546 3. 6. 1994 29. 4. 1994 95. 1676 17. 8. 1995 97. 0137 18. 2. 1997 23. 06. 94 94. 1881 11. 8. 1994 13. 12. 95 96. 0005 5. 2. 1996 27. 09. 95 95. 2056 10. 10. 1995 95. 3894 20. 07. 95 95. 1393 17. 8. 1996 96. 8711 27. 11. 96 96. 4210 30. 12. 1996 97. 5243 24. 06. 97 97. 1258 17. 7. 1997 94. 4864 25. 07. 94 94. 1883 28. 9. 1994 96. 3808 03. 05. 96 96. 0738 3. 5. 1996 96. 8981 17. 12. 96 97. 0084 23. 1. 1997 97. 3784 28. 01. 97 97. 0699 2. 4. 1997 93. 9948 26. 01. 94 94 0551 6. 5. 1994 - - - 16. 04. 1997 93. 6879 29. 03. 93 93. 2836 18. 10. 1993 England-ESA 1 mod 1 (avwii. scodandi. imod) none 24. 03. 94 94. 0552 18. 5. 1994 England-ESA I mod 2 England-ESA I mod 3 94. 8102 96. 3806 23. 11. 94 94. 2952 9. 12. 1994 26. 03. 96 96. 0737 3. 5. 1996 England-ESA 1 mod 4 (kan • mod 3. • mod3) 96. 8979 17. 12. 96 97. 0083 23. 1. 1997 England-ESA 1 mod 5 oaE-ESMcomu) England-ESA 1 England-ESA II mod 1 (uimod u - 93. 7440 - 29. 09. 93 - 16. 04. 1997 93. 2634 18. 10. 1993 - - - 18. 5. 1994 England-ESA II mod 2 (MO ». moo 1 > 95. 6205 27. 09. 95 95. 2054 4. 12. 1996 England-ESA II mod 31» i. mod <) England-ESA II mod 4 <•. E ESAI coniotd I - - - - - - 23. 1. 1997 16. 4. 1997 England-ESA M 93. 6819 29. 09. 93 93. 2827 15. 10. 1993 England-ESA III mod 1 «a i mod j> England-ESA III mod 2 (u i mod 4) England-ESA III mod 3 (taE-ESAtconton) England-ESA IV England-ESA IV m o di England-ESA IV mod 2 (sa E-ESA> canto* ) - - - 94. 3804 - - - 23. 02. 94 - - - 4. 12. 1995 23. 1. 1997 L 16. 4. 1997 94. 0553 6. 5. 1994 96. 6145 26. 06. 96 96. 1145 19. 7. 1996 - - - 16. 4. 1997 England-ESA» consolidated (avwESAEn 97. 3828 21. 03. 97 97. 0704 16. 4. 1997 England-Habitat England-Habitat m o di England-Habitat mod 2 England-NSAI Engtartd-NSA 1 mod 1 ( *» • mod) England-NSAK England-NSA II mod 1 i». inxa i> N. lreland-Accaes N. lreland-ESA N. lreland-Habitat 94. 4766 27. 04. 94 94. 1874 15. 7. 1994 96. 3806 26. 03. 96 96. 0736 3. 5. 1996 96. 8983 17. 12. 96 97. 0085 23. 1. 1997 94. 3885 96. 3825 95. 3867 - 95. 6145 23. 06. 94 94. 1877 20. 7. 1994 26. 03. 96 96. 0735 3. 5. 1996 31. 05 95 95. 0623 22. 6. 1995 - 20. 07. 95 - 95. 1678 3. 5. 1996 17. 8. 1995 94. 3810 24. 03. 94 94. 1271 9. 6. 1994 94. 0000 17. 04. 13 942486 28. 9 1994 Scotland-CPS lavwi Sc Hab mod I Moorland mod 3, 96. 7486 29. 10. 96 97. 0089 23. 1. 1997 Scotland-ESA Accese 94. 4859 26. 07. 94 94. 2484 28. 9. 1994 Scotland-ESAI 93. 6861 29. 09. 93 93. 2835 18. 10. 1993 Scotland-ESA 1 mod 1 ( it Eng. ESA I mod 1) Scotland-ESA I mod 2 Scotland-ESA 1 - - 95. 6208 27. 09. 95 95. 2055 18. 05. 1994 4. 12. 1995 93. 7438 29. 09. 93 93. 2842 19. 10. 1993 Scotland-ESA II mod 1 (Mni. mod i) 96. 6145 26. 06. 96 96. 1149 31. 7. 1996 Scotland-ESA II mod 2 (taE«Aimod n Scotland-ESA HI Scotland-ESA 111 mod 1 (. mod n Scotland-Habitat Scotland-Habitat mod 1 (« SCM-CPSI UK-Aceese, E,S,W UK-Access, E. S. W mod 1 œ SC«,CPS) UK-Moorland UK-Moorland mod 1 UK-Moorland mod 2 tu sconand-cpsi UK-Organic Farming Walea-ESAI Wales-ESA I mod 1 («w-ts*. connu > W a l e s - E S AI Wales-ESA II mod 1 (. W-ESA. comd i Wales-ESAs c o n s o l. ( M » « i. i m o d i) Wales-Habitat Wales-Tir Cymen Wales-Tir Cymen mod 1 - 94. 3806 - 94. 4652 - 94. 4862 - 94. 8062 - 23. 02. 94 - 26. 07. 94 - 26. 07. 94 - 23. 11. 94 - 94. 0554 - 94. 2485 - 94. 2483 - 94. 2951 23. 1. 1997 6. 5. 1994 31. 7. 1996 28. 9. 1994 23. 1. 1997 28. 9. 1994 23. 1. 1997 912. 1994 96. 6180 25. 09. 96 96 2601 27. 9. 1996 - 94. 4764 - 26. 05. 94 - 94. 1875 94. 3808 26. 05. 94 94 1876 23. 1. 1997 19. 7. 1994 197. 1994 02 04 1997 - 94. 7675 - 97. 3780 94. 4854 94. 4860 97. 3829 27. 10. 94 94 2608 8~ 11. 1994 - 28. 01. 97 "0704. 1997" " ~ 9 7 l i 5 7 o" ~ 02. 04. 1997 26. 07. 94 94. 2487 28. 9. 1994 ~ 27. 09. 94 947489 7. 10. 1994 21. 03. 97 97. 0723 16. 4. 1997 Frlui-Venezia Giiia mod 1 97. 3810 25. 02. 97 97. 0729 20. 5. 1997 MS Program (mocf • IncMng baakt) REPS Reps mod 1 Reps mod 2 Reps mod 3 FltoMniUri Formazione Fomnazione mod 1 Abruzzo Abruzzo mod 1 Basllicata Basilcata mod 1 Bolzano Bolzano Calabria Campania Emilia-Romagna Emlla-Romagna mod 1 Emila-Romagna mod 2 Friuli-Venezia Giulia Irl Irt Irl Irl 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Lazlo Lazlomodl Llguria Llgurla mod 1 Lombardla LombarrJa mod 1 March* Marche mod 1 Moll»» Motse mod 1 Piemonte Plemonte mod 1 P u g l l. Sardegna Sardegna mod 1 Sardegna mod 2 Slcllla Slcllamodl Siclla mod 2 Toscane Toscane mod 1 Toscane mod 2 Trento Trento mod 1 Umbrl» Umbrlamodl Umbriamod2 Valle d'Aosta Vale d'Aosta mod 1 Vale d'Aosta mod 2 Veneto Veneto mod 1 1 7 i i i 7. i i i i i i i i i i ~i i i " 7 i i i i i " i i i "7 Ï i L STAR' Arto. dok. nr 93. 9906 95. 6174 96. 6156 STAR Beslut nr BeskJtsdatum 27. 01. 94 94. 0549 29. 4. 1994 27. 09. 9S 95. 2057 19. 10. 1995 26. 06. 96 96. 1146 19. 7. 1996 97. 3861 27. 05. 97 97. 1244 4. 6. 1997 96. 8690 27. 11. 96 96. 3864 30. 12. 1996 95. 3781 96. 8279 94. 7669 22. 02. 95 95. 0125 15. 3. 1995 29. 10. 97 96. 2878 25,11,1996 26. 10. 94 95. 3039 10. 1. 1995 97. 3814 25. 02. 97 97. 0564 17. 3. 1997 94. 4776 23. 06. 97 94. 2491 6. 10. 1994 97. 3788 93. 6895 94. 3830 95. 3844 28. 01. 97 97. 0133 11. 2. 1997 29. 9. 1993 93. 3014 4. 11. 1993 26. 05. 94 94. 0830 15. 6. 1994 31. 05. 95 95. 1314 19. 7. 1995 96. 8686 28. 01. 97 97. 0141 5. 3. 1997 94. 4834 96. 8961 27. 09. 94 94. 2492 6. 10. 1994 17. 12. 96 97. 0093 29. 1. 1997 97. 5182 23. 04. 97 97. 1783 7. 7. 1997 93. 1. 475 27. 04. 94 94. 0825 3. 6. 1994 94. 7661 96. 8965 94. 3869 96. 8959 94. 3854 26. 10. 94 94. 2949 9. 12. 1994 17. 12. 96 97. 0095 29. 1. 1997 25. 07. 94 942488 5. 10. 1994 17. 12. 96 97. 0092 29. 1. 1997 26. 05. 94 94. 0826 8. 6. 1994 97. 3768 28. 01. 97 97. 0131 11. 2. 1997 94. 4848 27. 09. 94 94. 2604 13. 10. 1994 96. 6204 24. 07. 96 96. 2133 26. 8. 1996 94. 7673 26. 10. 94 95. 3040 10. 1. 1995 97. 3816 25. 02. 97 97. 0553 17. 3. 1997 94. 8069 23. 11. 94 94. 2950 13. 12. 1994' 97. 3770 28. 01. 97 97. 0132 12. 2. 1997 95. 6209 27. 09. 95 95. 2216 14. 11. 1995 94. 7671 23. 11. 94 95. 0024 15. 2. 1995 95. 3820 30. 03. 95 95. 0619 6. 7. 1995 96. 8963 17. 12. 96 97. 0094 29. 1. 1997 94. 7228 27. 09,94 94. 2494 10. 10. 1994 95. 6253 13. 12. 95 96. 0008 30. 1. 1996 96. 8969 17. 12. 96 97. 0097 29. 1. 1997 94. 4892 27. 09. 94 94. 2600 10. 10. 1994 94. 7693 26. 10. 94 95. 0020 25. 1. 1995 96. 8971 17. 12. 96 97. 0098 29. 1. 1997 94. 7226 27. 09. 94 94. 2594 11. 10. 1994 96. 8955 17. 12. 96 97. 0090 29. 1. 1997 93. 9850 27. 01. 94 94. 1272 24. 6. 1994 96. 3762 26. 01. 96 96. 0605 22. 3. 1996 97. 8967 17. 12. 96 97. 0096 29. 1. 1007 93. 1471 25. 07. 94 94. 2493 10. 10. 1994 96. 8688 27. 11. 96 97. 0130 11. 2. 1997 97. 3767 28. 01. 97 97. 0552 17. 3. 1997 93. 1473 23. 02. 94 94. 0818 19. 5. 1994 96. 8957 17. 12. 96 97. 0091 29. 1. 1997 Agrl-environnement 95. 3807 27. 04. 95 95. 0616 15. 5. 1995 L L'entretde l'eep. natural 96. 6234 25. 09. 96 96. 2615 11,10,1996 Nl7~ NL NL NL NL MA : Mgemt. agremta. (förv. avt. ) 93. 6825 26. 05. 93 93. 2826 15. 10. 1993 MA modi MA mod 2 none 08. 03. 94 94. 0547 29. 4. 1994 94. 8337 22. 02. 95 95. 0124 8. 3. 1995 MAmOd2(alio pi md3. pl mdl. pamdl) 96. 8713 27. 11. 96 96. 3857 20. 12. 1996 Part 1 (EkokiaiM Jordbruk, oénotog». Kbèiwig) 94. 3830 24. 03. 94 94. 0543 29. 4. 1994 ~ NL „ „. _ Part I mod 1 Part I mod 2 Parti mod 3 d. MA mod j) Part 1 (demonstration) PartIImodi iummod3) NL 7a. " " NL"" NL Part II (EttanUamg. nurupprodrangl NL Part III mod 1 iui»m>iii OS Nlederösterrelch OS os ÖS Nlederösterrelch mod 1 ÔPUL ÔPUL mod 1 " ÖS Stelermark 96. 6149 25. 07. 94 96. 2127 14. 8. 1996 96. 7492 29. 10. 96 96. 2875 22. 11. 1996 - - - 94. 4843 25. 07. 94 94. 1882 - 20. 12. 1996 17. 81994 20. 12. 1996 96. 3852 24. 04. 96 96. 0740 8. 51996 - 20. 127996 95. 6176 23. 11. 95 96. 3102 11. 12. 1995 96. 8707 27. 11. 96 96. 3860 30. 12. 1996 95. 3840 27. 04. 95 95. 0620 7. 6. 1995 96. 6236 25. 09. 96 96. 2604 7. 10. 1996 95. 8677 13. 12. 95 96. 0011 5. 2:1996 2>Ç ISSN 1024-4506 KOM(97) 620 slutlig DOKUMENT SV 03 14 15 17 Katalognummer : CB-CO-97-640-SV-C ISBN 92-78-28032-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 20-