title: 98/25/CE: Decisione della Commissione del 15 dicembre 1997 concernente la partecipazione finanziaria della Comunità all'eradicazione della peste suina classica nei Paesi Bassi (Il testo in lingua olandese è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
EU aid
Netherlands
animal plague
health legislation
report
swine

text: L 8/28 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 1. 98 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 15 dicembre 1997 concernente la partecipazione finanziaria della Comunità all’eradicazione della peste suina classica nei Paesi Bassi (Il testo in lingua olandese è il solo facente fede) (98/25/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la decisione 90/424/CEE del Consiglio, del 26 giugno 1990, relativa a talune spese nel settore veterina- rio (1), modificata da ultimo dalla decisione 94/370/CE della Commissione (2), in particolare l’articolo 3, para- grafo 3, considerando che nel 1997 sono comparsi focolai di peste suina classica nei Paesi Bassi; che l’insorgenza di questa malattia costituisce un grave pericolo per il patrimonio zootecnico della Comunità; che, per favorire l’eradicazione quanto più rapida possibile della malattia, la Comunità ha facoltà di compensare le perdite subite; considerando che, non appena la peste suina classica è stata ufficialmente confermata, le autorità dei Paesi Bassi hanno noficato l’adozione degli opportuni provvedimenti, comprese le misure di cui all’articolo 3, paragrafo 2 della decisione 90/424/CEE; considerando che i Paesi Bassi hanno presentato alla Commissione vari documenti tecnici e finanziari e una domanda di rimborso per i primi 217 focolai comparsi sul proprio territorio; considerando che la Commissione ha verificato se erano state rispettate tutte le norme comunitarie nel settore veterinario e se erano soddisfatte le condizioni per la concessione del contributo finanziario della Comunità; considerando che, tenuto conto dei fatti rilevati e comuni- cati dalla Commissione alle autorità dei Paesi Bassi, viene deciso il versamento di un primo anticipo, con riserva della decisione difinitiva quanto all’importo globale della partecipazione finanziaria e delle eventuali riduzioni; considerando inoltre che a seguito dell’entità dei fondi disponibili il contributo finanziario può essere per ora concesso soltanto per i primi 195 focolai; (1) GU L 224 del 18. 8. 1990, pag. 19. (2) GU L 168 del 2. 7. 1994, pag. 31. considerando che per i focolai manifestatisi successiva- mente potrà essere concesso un ulteriore contributo finan- ziario una volta effettuata la verifica di cui sopra; considerando che le misure previste dalla presente deci- sione sono conformi al parere del comitato veterinario permanente, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 I Paesi Bassi possono ottenere una partecipazione finan- ziaria pari al massimo a 31,3 milioni di ECU quale contri- buto finanziario della Comunità per l’indennizzo dei proprietari delle aziende infette e delle aziende che hanno avuto contatti con queste ultime per i primi 195 focolai di peste suina classica comparsi sul proprio territorio nel 1997. Articolo 2 1. La partecipazione finanziaria della Comunità viene concessa previa presentazione dei documenti giustificativi. 2. I documenti di cui al paragrafo 1 comprendono: a) una relazione epidemiologica riguardante ogni azienda in cui si è proceduto all’abbattimento di suini. Nella relazione devono figurare informazioni sui seguenti aspetti: i) per le aziende infette: — ubicazione e indirizzo, — data del sospetto della malattia e data della conferma, — numero di suini abbattuti e distrutti e data dell’abbattimento e della distruzione, — metodo utilizzato per l’abbattimento e la distru- zione, — tipo e numero di campioni prelevati ed esami- nati al momento del sospetto della malattia; risultati degli esami eseguiti, — tipo e numero di campioni prelevati ed esami- nati al momento dello svuotamento sanitario dell’allevamento infetto; risultati degli esami eseguiti, 14. 1. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 8/29 — presunta fonte dell’infezione, quale risulta dall’indagine epidemiologica eseguita; ii) per le aziende che hanno avuto contatti: Articolo 3 I Paesi Bassi trasmettono i documenti giustificativi di cui all’articolo 2 entro il 19 dicembre 1997. — dati di cui al punto i), primo, terzo, quarto e Articolo 4 sesto trattino, — azienda infetta (focolaio) con la quale si presume vi siano stati o sono stati confermati contatti; tipo di contatti; b) una relazione finanziaria che contenga l’elenco dei beneficiari e il loro indirizzo, il numero degli animali abbattuti, la data dell’abbattimento e l’importo corri- sposto al netto dell’IVA. I Paesi Bassi sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 15 dicembre 1997. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Acquis de Schengen - Décision du Comité exécutif du 15 décembre 1997 concernant l'harmonisation de la politique en matière de visas [SCH/Com-ex (97) 32]

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
public safety

formats: html print


title: Komisjoni otsus, 15. detsember 1997, millega muudetakse neljandat korda nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ (loomahaigustest teatamise kohta ühenduses) ning muudetakse ajutiselt veiste spongioossest entsefalopaatiast teatamise sagedustEMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
health legislation
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31998D0012 8. 1. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI OTSUS, 15. detsember 1997, 221 L 4/63 millega muudetakse neljandat korda nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ (loomahaigustest teatamise kohta ühenduses) ning muudetakse ajutiselt veiste spongioossest entsefalopaatiast teatamise sage- dust (EMPs kohaldatav tekst) (98/12/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, Artikkel 1 võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivi teatamise kohta ühenduses, (1) 82/894/EMÜ loomahaigustest viimati muudetud komisjoni otsusega 92/450/EMÜ, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2, ning arvestades, et: ühenduse territooriumil jätkuvad veiste spongioosse entsefalo- paatia puhangud; seepärast tuleks kõnealust haigust hoida nende haiguste loetelus, millest tuleb direktiivi 82/894/EMÜ alusel teatada; saadud kogemuste põhjal tuleks kõnealuse haiguse puhangutest teatamise nõuet pikendada; erandina tundub kuni 31. detsemb- iganädalasest haigusepuhangutest rini 2002 piisavat sellisest teiseste haiguspuhangute teatamisest, mis sisaldab tavaliselt puhul nõutavat teavet; varem vastuvõetud sätted, milles käsitletakse asjaomasest haigu- sest teatamist, tuleks kehtetuks tunnistada; käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega, Veiste spongioosne 82/894/EMÜ I lisasse. entsefalopaatia lisatakse direktiivi Artikkel 2 Erandina direktiivi 82/894/EMÜ artikli 3 lõikest 1 teatatakse kuni 31. detsembrini 2002 kõikidest veiste spongioosse entse- falopaatia puhangutest vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4. Otsus 92/450/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 3 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 4 Brüssel, 15. detsember 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 378, 31. 12. 1982, lk 58. (2) EÜT L 248, 28. 8. 1992, lk 77


title: Direttiva 97/75/CE del Consiglio del 15 dicembre 1997 che modifica ed estende la direttiva 96/34/CE concernente l'accordo quadro sul congedo parentale concluso dall'UNICE, dal CEEP e dalla CES al Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
United Kingdom
family policy
framework agreement
national implementing measure
parental leave

text: L 10/24 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 1. 98 DIRETTIVA 97/75/CE DEL CONSIGLIO del 15 dicembre 1997 che modifica ed estende la direttiva 96/34/CE concernente l’accordo quadro sul congedo parentale concluso dall’UNICE, dal CEEP e dalla CES al Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, e in particolare l’articolo 100, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), considerando che il Consiglio, agendo in base all’accordo sulla politica sociale allegato al protocollo 14 del trattato, in particolare in base all’articolo 4, paragrafo 2, il 3 giugno 1996 ha adottato la direttiva 96/34/CE (4); che, di conseguenza, detta direttiva non si applica al Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord; considerando che il Consiglio europeo tenutosi ad Amsterdam il 16 e 17 giugno 1997 ha preso atto con soddisfazione dell’accordo raggiunto in sede di Confe- trattato che renza intergovernativa sull’inserimento nel istituisce la Comunità europea dell’accordo sulla politica sociale, ed ha inoltre rilevato che occorre individuare uno strumento che permetta di dare effetti giuridici alla volontà del Regno Unito di Gran Bretagna di accettare le direttive che sono già state adottate sulla base di tale accordo prima della firma del trattato di Amsterdam; che la presente direttiva intende realizzare tale obiettivo esten- dendo la direttiva 96/34/CE al Regno Unito; considerando che la non applicabilità della direttiva 96/ 34/CE al Regno Unito ha conseguenze dirette conse- guenze sul funzionamento del mercato interno; che l’attuazione in tutti gli Stati membri dell’accordo quadro, in particolare del principio della conciliazione delle responsabilità professionali e familiari per i genitori che lavorano, migliorerà funzionamento del mercato interno; il considerando che l’attuazione dell’accordo quadro mira specificamente alla realizzazione della parità di tratta- mento tra gli uomini e le donne in materia di opportunità e di rapporti di lavoro, e alla conciliazione tra lavoro e vita familiare; considerando che con l’adozione della presente direttiva la direttiva 96/34/CE diviene applicabile al Regno Unito; che dalla data di entrata in vigore della presente direttiva l’espressione «Stati membri» nella direttiva 96/34/CE dovrebbe essere intesa come comprendente il Regno Unito, HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Articolo 1 Fatto salvo l’articolo 2, la direttiva 96/34/CE si applica al Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord. Articolo 2 All’articolo 2 della direttiva 96/34/CE è inserito il seguente paragrafo: «1 bis. Per il Regno Unito di Gran Bretagna e Irlanda del Nord la scadenza del 3 giugno 1998 di cui al paragrafo 1 è sostituita dal 15 dicembre 1999». Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Fatto a Bruxelles, addì 15 dicembre 1997. Per il Consiglio Il presidente J. -C. JUNCKER (1) GU C 335 del 6. 11. 1997. (2) GU C 371 dell’8. 12. 1997. (3) GU C 355 del 21. 11. 1997. (4) GU L 145 del 19. 6. 1996, pag. 4


title: WRITTEN QUESTION No. 4051/97 by Monica BALDI to the Commission. The insurance company Fondiaria Assicurazioni

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Italy
collective dismissal
competence of the Member States
industrial restructuring
insurance company
insurance occupation
labour law
termination of a contract


title: Verordening (EG) Nr. 2572/97 van de Commissie van 15 december 1997 tot vaststelling voor het visseizoen 1998 van de ophoudprijzen en verkoopprijzen voor de in bijlage I, onder A, D en E, van Verordening (EEG) nr. 3759/92 van de Raad genoemde visserijproducten (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
fishery product
guide price
product quality
selling price
withdrawal price

formats: html pdfa1b print


title: QUESTION ECRITE no 3993/97 de Olivier DUPUIS au Conseil. Tunisie: cas de M. Khémaïs Csila

eurovoc_concepts:
Tunisia
association agreement (EU)
civil disobedience
democratisation
fundamental rights
human rights
reintegration into working life
right to justice


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 101/97 av den 15 december 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
derogation from EU law
flavoured wine
fruit product
labelling

text: 9. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 193/61 GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)NS BESLUT nr 101/97 av den 15 december 1997 om (cid:132)ndring av bilaga II (Tekniska f(cid:148)reskrifter, standarder, provning och certifie- ring) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)N HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, nedan kallat avtalet, s(cid:132)rskilt artikel 98 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Bilaga II till avtalet (cid:132)ndrades genom Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns beslut nr 48/97 (1). Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2215/96 av den 20 november 1996 om fastst(cid:132)llande av undantags(cid:134)tg(cid:132)rder r(cid:148)rande ”Gl(cid:129)hwein” (2) b(cid:148)r inf(cid:148)rlivas i avtalet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)ljande nya punkt skall 2009/92) i kapitel XXVII i bilaga II till avtalet: inf(cid:148)ras efter punkt 6 (kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr ”7. 396 R 2215: Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2215/96 av den 20 november (EGT L 296, ”Gl(cid:129)hwein” 1996 om fastst(cid:132)llande av undantags(cid:134)tg(cid:132)rder 21. 11. 1996, s. 30). ” f(cid:148)r Texterna till f(cid:148)rordning (EG) nr 2215/96 p(cid:134) isl(cid:132)ndska och norska, som bifogas respektive spr(cid:134)kversion av detta beslut, (cid:132)r giltiga. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den 16 december 1997 under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att alla anm(cid:132)lningar enligt artikel 103. 1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommitt(cid:130)n. Detta beslut skall offentlig(cid:148)ras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 15 december 1997. P(cid:134) Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns v(cid:132)gnar E. BULL Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 290, 23. 10. 1997, s. 34. (2) EGT L 296, 21. 11. 1996, s. 30


title: Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv tal-15 ta' Diċembru 1997 li temenda r-Regolament Finanzjarju dwar is-C.SIS (SCH/Com-ex (97) 35)

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
financial legislation
information system

text: 402 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 2 41997D0035 22. 9. 2000 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 239/444 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT EŻEKUTTIV tal-15 ta’ Diċembru 1997 li temenda r-Regolament Finanzjarju dwar is-C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35) IL-KUMITAT EŻEKUTTIV, Wara li kkunsidra l-Artikolu 132 tal-Konvenzjoni li timplimenta l-Ftehim ta’ Schengen, Wara li kkunsidra l-Artikoli 92 u 119 ta’ l-imsemmija Konvenzjoni, Wara li kkunsidra l-Artikoli 2 u 3 tal-Ftehim ta’ Koperazzjoni bejn il-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim ta’ Schengen u l-Konvenzjoni ta’ Schengen minn parti waħda u r-Repubblika ta’ l-Islanda u r-Renju tan-Norveġja mill-parti l-oħra, IDDEĊIEDA KIF ĠEJ: Il-verżjoni (SCH/Com-ex (93) 16 rev. ), iddatata l-20 ta’ Diċembru 1996, hija emendata kif ġej. tar-Regolament Finanzjarju dwar l-ispejjeż ta’ l-istallazzjoni u t-tħaddim ta’ Schengen C. SIS Vjenna, il-15 ta’ Diċembru 1997. Il-President K. SCHLÖGL 19/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 403 SCH/Com-ex (93)16 Rev. 2 IL-KUMITAT EŻEKUTTIV, Wara li kkunsidra l-Artikolu 132 tal-Konvenzjoni li timplimenta l-Ftehim ta’ Schengen, Wara li kkunsidra l-Artikoli 92 u 119 ta’ l-imsemmija Konvenzjoni, Wara li kkunsidra l-Artikoli 2 u 3 tal-Ftehim ta’ Koperazzjoni bejn il-Partijiet Kontraenti tal-Ftehim ta’ Schengen minn parti waħda u r-Repubblika ta’ l-Islanda u r-Renju tan-Norveġja mill-parti l-oħra, IDDEĊIEDA KIF ĠEJ: Ir-Regolament Finanzjarju għall-ispejjeż dwar l-ispejjeż ta’ l-istallazzjoni u t-tħaddim tal-funzjoni ta’ l-appoġġ tekniku għas-Sistema ta’ Informazzjoni Schengen (C. SIS), mehmuż hawnhekk, huwa adottat. REGOLAMENT FINANZJARJU GĦALL-ISTALLAZZJONI U T-TĦADDIM TAS-C. SIS SCHENGEN TITOLU I DISPOSIZZJONIJIET ĠENERALI Il-budget għall-iffunzjonar ta’ l-appoġġ tekniku għas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen fi Strasburg, li hemm maħsub għalih fl-Artikoli 92 u 119 tal-Ftehim ta’ Schengen ta’ l-14 ta’ Ġunju 1985, minn issa ‘l quddiem irreferit bħala s-“C. SIS”, għandu jkun magħmul minn: — il-budget għall-istallazzjoni tas-sistema ta’ informazzjoni ċentrali, li l-ispiża għaliha għandha tiġi approvata mill-Kumitat Eżekuttiv, wara li jirċievi l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali, — il-budget għat-tħaddim, li għalih l-ammont annwali ta’ l-ispiża għandu jiġi approvat mill-Kumitat Eżekuttiv, wara li jirċievi l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali. Il-budgets għall-istallazzjoni u t-tħaddim tas-C. SIS, għandu kemm jista’ jkun possibbli, jikkunsidra t-tabella multiannwali għall-budgets ta’ l-istallazzjoni u t-tħaddim tas-C. SIS. It-tabella multiannwali tal-budgets għall-istallazzjoni u għat-tħaddim tas-SIS, li tkopri ta’ lanqas tliet snin, għandha jkollha stima ta’ l-ispiża prevista. It-tabella multiannwali tal-budgets għall-istallazzjoni u għat-tħaddim tas-SIS, għandhom jiġu aġġornati kull sena mill-Kumitat tat-Tmexxija tas-SIS u għandhom jiġu approvati mill-Grupp Ċentrali matul l-ewwel kwart tas-sena kalendarja. 1. Ir-riżorsi tas-C. SIS innifisha Ir-riżorsi tas-C. SIS innifisha kemm għall-budgets ta’ l-istallazzjoni u t-tħaddim, għandhom ikunu magħmula mill-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati tal-Ftehim ta’ Koperazzjoni, minn issa ’l quddiem magħrufa bħala “l-Istati li jikkoperaw”. Il-kontribuzzjonijiet ta’ l-Istati li jikkoperaw għandhom jiġu ddeterminati a bażi ta’ l-ishma tagħhom fil-PGD aggregat tal-Partijiet Kontraenti ta’ l-Istati li jikkoperaw. Il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti, għandhom jiġu ddeterminati a bażi tas-sehem ta’ kull Parti Kontraenti fuq il-bażi ta’ stima uniformi tal-VAT, skond it-tifsira ta’ l-Artikolu 2(1)(ċ) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill ta’ l-24 ta’ Ġunju 1988 dwar is-sistema tar-riżorsi tal-Komunitajiet infushom. 404 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 2 It-tqassim tal-kontribuzzjonijiet fost il-Partijiet Kontraenti tal-parti waħda u l-Istati li jikkoperaw mill-oħra, għandhom jiġu ddeterminati a bażi tas-sehem ta’ kull Parti Kontraenti u Stat li jikkopera fil-PGD aggregat tal-Partijiet Kontraenti kollha u l-Istati li jikkoperaw tas-sena preċedenti. It-tqassim tal-kontribuzzjonijiet fost il-Partjiet Kontraenti għandu jiġi ddeterminat kull sena, tenut kont tal-kontribuzzjonijiet ta’ l-Istati li jikkoperaw, a bażi tas-sehem ta’ kull Parti Kontraenti tar-riżorsi tagħha stess, fir-riżorsi tal-VAT tal-Komunitajiet Ewropej, kif stabbilit bl-aħħar emenda għall-budget tal-Komunità tas-sena finanzjarja preċedenti. Il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw għal kull budget, għandhom jiġu kkkalkolati u mniżżla fi franki Franċiżi mill-Parti Kontraenti Franċiża. 2. Ħlas ta’ kontribuzzjonijiet Kull Parti Kontraenti u Stat li jikkopera għandu jittrasferixxi l-kontribuzzjonijiet tiegħu fil-kont segwenti: Compte Trésor Public Banque de France Nru 9000-3 (agence centrale comptable du trésor) Kull pagament għandu jiddaħħal f’fond ta’ appoġġ miftuħ taħt il-budget tar-Repubblika Franċiża (fonds de concours No 09. 1. 4. 782) bil-Ministru ta’ l-Intern bħala benefiċjarju. 3. Adeżjoni ta’ Stati ġodda Jekk taderixxi Parti Kontraenti ġdida, is-segwenti għandu japplika, sa mid-data ta’ l-adeżjoni: — il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u ta’ l-Istati li jikkoperaw, għandhom jiġu aġġustati skond it-Titolu I. 1 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju; — il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw, għandhom jiġu aġġustati bil-għan li jiffissaw il-kontribuzzjoni tal-Parti Kontraenti l-ġdida għall-ispejjeż ta’ t-tħaddim tas-C. SIS, sa mis-sena ta’ adeżjoni; — il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw, għandhom jiġu aġġustati bil-għan li jallokaw lill-Parti Kontraenti l-ġdida, proporzjon ta’ l-ispejjeż li jkunu tħallsu qabel, għall-istallazzjoni tas-C. SIS. Dan l-ammont għandu jiġi kkalkolat skond is-sehem tar-riżorsi tal-VAT tal-Parti Kontraenti l-ġdida, fir-riżorsi tal-VAT tal-Komunitajiet Ewropej, għas-snin li fihom ikunu saru l-ispejjeż għall-istallazzjoni tas-C. SIS, qabel l-adeżjoni tal-Parti Kontraenti l-ġdida. Dan l-ammont għandu jitħallas lura lill-Istati l-oħra fi proporzjon tal-kontribuzzjoni tagħhom, ikkalkolat skond ir-Titolu I. 1 ta’ dan ir-Regolament. TITOLU II BUDGET TA’ INSTALLAZZJONI Ir-Repubblika Franċiża għandha tkopri l-ispejjeż kollha bl-avvanz ta’ l-istallazzjoni tas-C. SIS, skond ir-regoli tal-liġi li jirregolaw il-finanzi pubbliċi Franċiżi. L-ammonti ffissati bħala kontribuzzjoni ta’ kull Stat Membru u Stat li jikkopera, għandhom jiġu kkalkolati u mniżżla fi franki Franċiżi, mill-Parti Kontraenti Franċiża, skond it-Titolu I. 1 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju. 19/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 405 1. Nefqa prevista Matul is-sena qabel il-budget ikun ser jiġi implimentat, il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tagħmel abbozz ta’ budget għall-ispiża ta’ istallazzjoni tas-C. SIS, u kemm jista’ jkun possibbli tieħu in konsiderazzjoni t-tabella provviżorja multiannwali għall-istallazzjoni u t-tħaddim tas-SIS. Dan l-abbozz ta’ budget għandu jiġi sottomess lill-Grupp Ċentrali għall-opinjoni tiegħu u l-Kumitat Eżekuttiv għall-adozzjoni ta’ lanqas sitt xhur qabel il-bidu tas-sena finanzjarja. Jekk l-abbozz tal-budget ma jintlaqax, il-Parti Kontraenti Franċiża, għandha tipprepara abbozz ġdid fi żmien xahar li, jsegwi l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali, għandu jiġi sottomess immedjatament lill-Kumitat Eżekuttiv għall-adozzjoni. Mat-tmiem ta’ kull kwart tas-sena finanzjarja, il-Grupp Ċentrali għandu, wara li jirċievi l-opinjoni tal-Kumitat ta’ Tmexxija SIS, jawtorizza l-ispiża għall-istallazzjoni tas-C. SIS, kif ukoll kwalunkwe spiża li ma tkunx ġiet prevista, li għandha tkun iġġustifikata b’dokumentazzjoni in sostenn. Fis-sitt xhur ta’ wara l-għeluq tas-sena finanzjarja, il-Parti Kontraenti Franċiża, għandha tagħmel tabella multiannwali għall-ispiża ta’ l-istallazzjoni tas-C. SIS, li hija awtorizzata mill-Grupp Ċentrali sa tmiem is-sena finanzjarja. Din it-tabella għandha tiġi sottomessa lill-Kumitat Eżekuttiv għall-approvazzjoni fl-istess ħin ta’ l-abbozz tal-budget annwali għall-ispiża ta’ l-istallazzjoni tas-C. SIS. Il-kontribuzzjonijiet ta’ l-Istati rispettivi, għandhom isiru dovuti għall-ħlas meta l-Kumitat Eżekuttiv japprova l-ispiża u jridu jitħallsu skond il-proċedura preskritta fit-Titolu II. 2. Il-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw, jobbligaw ruħhom li jkopru l-ispejjeż kollha ta’ l-istallazzjoni sa l-ammont approvat mill-Kumitat Eżekuttiv. Il-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw jistgħu jagħżlu li jħallsu l-kontribuzzjonijiet tagħhom għall-istallazzjoni tas-C. SIS, fil-forma ta’ pagament bil-quddiem li jkopri parti jew il-kontribuzzjoni kollha prevista. 2. Metodu ta’ ħlas Bħala regola, il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw għandhom ikunu dovuti fil-data li fiha l-Parti Kontraenti Franċiża tagħmel il-ħlasijiet. Madanakollu, u sabiex jiġi ristrett in-numru ta’ talbiet għall-ħlas, il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tibgħat is-sejħiet għall-ħlas lill-Istati darbtejn fis-sena, fit-30 ta’ April u fil-31 ta’ Ottubru, biex tieħu in konsiderazzjoni l-iskadenzi ta’ l-Istati biex joperaw l-impenji ta’ l-infiq. Il-Parti Kontraenti Franċiża, għandha tibgħat ittra li jkun fiha sejħa għall-ħlas lill-Istati permezz ta’ l-awtoritajiet amministrattivi nnominati, li d-dettalji tagħha jkunu ngħatawlha. L-ittra għandha tgħid: — il-bażijiet legali għas-sejħa tal-ħlas, — l-ammont tal-budget approvat għall-istallazzjoni tas-C. SIS, 406 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 2 — l-ammont li jrid jitħallas għall-perjodu in kwistjoni, — l-informazzjoni neċessarja għall-ħlas tal-kontribuzzjoni, kif stipulat taħt it-Titolu I. 2 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju. Is-segwenti dokumenti għandhom jiġu annessi ma’ din l-ittra: — tabella li turi l-ishma ta’ l-Istati li jikkoperaw, ikkalkolati a bażi tal-PGD, u tabella li turi s-sehem ta’ kull wieħed mill-Istati għall-budget ta’ t-tħaddim tas-C. SIS matul il-perjodu rispettiv, ikkalkolat a bażi tas-sehem tiegħu ta’ VAT fis-SIS; — kopji tad-dokumenti li jiggarantixxu l-ammont li jrid jiġi ttrasferit. Li tassigura b’faċilità t-trasferiment ta’ ħlasijiet, kull Stat għandu jannetti mat-trasferiment tiegħu nota li jkun fiha s-segwenti informazzjoni: OBJET: versement de la quote-part 199… de l’Etat… au budget d’installation du système informatique Schengen MONTANT: … francs BENEFICIAIRE: Ministère de l’Intérieur, Direction des transmissions et de l’informatique (SUĠĠETT: pagament ta’ l-199… kontribuzzjoni minn … (Stat) għall-budget għall-istallazzjoni tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen AMMONT: … franki BENEFIĊJARJU: Ministeru ta’ l-Intern, Dipartiment tat-trasmissjoni ta’ data u informatika) 3. Iffinanzjar minn Stat minbarra r-Repubblika Franċiża Jekk, bi ftehim mal-Partijiet Kontraenti l-oħrajn u l-Istati li jikkoperaw, Parti Kontraenti jew Stat li jikkopera, ikopri direttament parti mill-ispejjeż ta’ l-istallazzjoni tas-C. SIS, din l-ispiża għandha tiġi mqassma lill-Istati Kontraenti, skond l-iskeda ta’ distribuzzjoni ddeterminata mill-Parti Kontraenti Franċiża għas-sena finanzjarja li fiha ssir l-ispiża. Il-Parti Kontraenti jew Stat li jikkopera, li jkun direttament ħareġ din l-ispiża, għandu jinforma lill-Parti Kontraenti Franċiża, li għandha ssejjaħ lill-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw biex joħorġu l-kontribuzzjonijiet tagħhom, ikkalkolata skond dan ir-Regolament Finanzjarju. Il-Parti Kontraenti Franċiża, għandha tirrifondi l-pagament magħmul malli l-kontribuzzjonijiet dovuti jkunu riċevuti mill-Partijiet Kontraenti l-oħrajn u l-Istati li jikkooperaw. TITOLU III BUDGET TA’ TĦADDIM Ir-Repubblika Franċiża għandha tkopri l-ispejjeż ta’ t-tħaddim tas-C. SIS li jkunu tħallsu bil-quddiem skond ir-regoli tal-liġi li tmexxi l-finanzi pubbliċi Franċiżi. L-ammonti ffissati bħala l-kontribuzzjoni ta’ kull Parti Kontraenti u Stat li jikkopera, għandhom jiġu kkalkolati u mniżżla fi franki Franċiżi mill-Parti Kontraenti Franċiża skond it-Titolu I. 1 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju. 1. Abbozz ta’ budget għat-tħaddim Matul is-sena qabel ma jiġi implimentat il-budget, il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tipprepara abbozz ta’ budget għall-ispiża ta’ t-tħaddim tas-C. SIS. L-abbozz tal-budget għandu jiġi sottomess lill-Grupp Ċentrali għall-opinjoni tiegħu u lill-Kumitat Eżekuttiv għall-adozzjoni, ta’ lanqas sitt xhur qabel il-bidu tas-sena finanzjarja. 19/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 407 Dan l-abbozz tal-budget għandu jikkonsidra kemm jista’ jkun possibbli t-tabella multiannwali dwar l-istallazzjoni u t-tħaddim tas-SIS. Għandhom jiġu annessi ma’ l-abbozz tal-budget id-dokumenti dwar l-ispiża prevista. Il-budget għandu jiġi adottat unanimament mill-Partijiet Kontraenti. Jekk l-abbozz tal-budget jiġi riġettat, il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tipprepara abbozz ġdid fi żmien xahar li, wara l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali, għandu jiġi immedjatament sottomess lill-Kumitat Eżekuttiv għall-adozzjoni. Matul il-perjodu bejn iż-żewġ konsultazzjonijiet jew fin-nuqqas ta’ l-adozzjoni ta’ l-abbozz tal-budget, il-Parti Kontraenti Franċiża tista’ ssejjaħ lill-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw biex jagħtu l-kontribuzzjonijiet u tibda l-implimentazzjoni tal-budget bi tnaxijiet provviżorji sa dak iż-żmien li l-budget għas-sena finanzjarja korrenti jiġi adottat. Il-Parti Kontraenti Franċiża tista’ tissottometti abbozz tal-budget emendat lill-Kumitat Eżekuttiv. Dan għandu jiġi sottomess lil dan ta’ l-aħħar għall-adozzjoni wara l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali. Kwalunkwe defiċit jew surplus matul is-sena finanzjarja, għandu jiġi ċċarat is-sena ta’ wara fil-kors ta’ l-implimentazzjoni tal-budget. 2. Metodu ta’ ħlas Id-deċiżjoni tal-Kumitat Eżekuttiv li tadotta l-budget għandha tiġi debitament innotifikata lill-Partijiet Kontraenti kollha u l-Istati li jikkoperaw mill-President tal-ġurnata; il-kontribuzzjonijiet tal-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw għandhom isiru dovuti immedjatament wara. Għal dan il-għan, il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tibgħat lill-kull Parti Kontraenti u Stat li jikkopera, sejħa għall-ħlas ta’ kontribuzzjonijiet dovuti u għandha tgħaddi kopja ta’ din lill-President. Il-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw għandhom iħallsu l-kontribuzzjonijiet kollha sat-30 ta’April tas-sena finanzjarja korrenti. Jekk Parti Kontraenti ma tonorax l-obbligi finanzjarji tagħha sa dik id-data, ir-regolamenti tal-Komunità li jkunu fis-seħħ li jirregolaw l-imgħax dovut fin-nuqqas ta’ adempjenza tal-ħlas ta’ kontribuzzjonijiet tal-budget tal-Komunità għandhom japplikaw Dawn ir-regolamenti japplikaw mutatis mutandis fil-każijiet li Stat li jikkopera ma jonorax l-obbligi finanzjarji tiegħu fil-ħin. Il-Parti Kontraenti Franċiża għandha tibgħat ittra li jkunu fiha seħja għall-ħlas lill-Istati permezz ta’ l-awtoritajiet amministrattivi nnominati, li d-dettalji tagħhom ikunu ngħatawlha, mill-bidu tas-sena finanzjarja li fiha l-budget għat-tħaddim ikun ser jiġi implimentat. L-ittra għandha tgħid: — il-bażijiet legali għas-sejħa għall-ħlas, — l-ammont tal-budget għat-tħaddim adottat mill-Kumitat Eżekuttiv għas-sena in kwistjoni. 408 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 2 Tabella li turi l-kontribuzzjonijiet ta’ l-Istati li jikkoperaw, ikkalkolata a bażi tal-PGD, u tabella li turi l-kontribuzzjoni ta’ kull Parti Kontraenti għall-budget għat-tħaddim tas-C. SIS, ikkalkolat a bażi tas-sehem tiegħu ta’ VAT fis-SIS, għandu jiġi anness ma’ din l-ittra. Tabella li turi l-kalkolu tas-sehem tal-PGD u s-sehem tal-VAT fis-SIS, għas-sena li fiha tkun se ssir l-ispiża, għandha wkoll tiġi annessa. Biex jassigura t-trasferiment bla xkiel ta’ pagamenti, kull Stat għandu jannetti mat-traferiment tiegħu nota li jkun fiha s-segwenti informazzjoni: OBJET: versement de la quote-part 199… de l’Etat… au budget de fonctionnement du système informatique Schengen MONTANT: … francs BENEFICIAIRE: Ministère de l’Intérieur, Direction des transmissions et de l’informatique (SUĠĠETT: pagament ta’ l-199… kontribuzzjoni minn… (Stat) għall-budget għalt-tħaddim tas-Sistema ta’ Informazzjoni ta’ Schengen AMMONT: … franki BENEFIĊJARJU: Ministeru ta’ l-Intern, Dipartiment tat-trasmissjoni ta’ data u informatika) Il-Partijiet Kontraenti u l-Istati li jikkoperaw jistgħu jagħżlu li javvanzaw ammont biex ikopru l-kontribuzzjonijiet previsti tagħhom għal numru ta’ snin finanzjarji. TITOLU IV APPROVAZZJONI TA’ KONTIJIET Mal-bidu ta’ kull sena finanzjarja, il-Parti Kontraenti Franċiża, għandha tibgħat lill-Istati dokument, imfassal a bażi tad-disposizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju, meħtieġ mill-Kumitat Eżekuttiv biex jagħti l-iskarigu finali għas-sena finanzjarja preċedenti, wara l-opinjoni tal-Grupp Ċentrali. Dan id-dokument għandu jkollu fih: 1. Għall-budget ta’ installazzjoni — prospett ta’ spiża magħmula mill-Parti Kontraenti Franċiża u, fejn xieraq, mill-Partijiet Kontraenti l-oħrajn, jew l-Istati li jikkoperaw, skond id-disposizzjonijiet tat-Titolu II. 3 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju; — l-ammont u tqassim tal-kontribuzzjonijiet imħallsa fil-fond ta’ appoġġ (fonds de concours) minn kull Stat u, fejn xieraq, kwalunke ammonti li għadhom ma tħallsux jridu jiġu rkuprati. 2. Għall-budget għat-tħaddim — prospett ta’ l-ispiża magħmula matul is-sena finanzjarja preċedenti. Din it-tabella għandha tindika d-defiċit jew surplus kif ipparagunat mal-budget adottat skond it-Titolu III. 1 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju, sabiex l-Istati jkunu jistgħu jintalbu l-ħlas jew l-ammonti xierqa; — l-ammont u tqassim tal-kontribuzzjonijiet imħallsa fil-fond ta’ appoġġ u, fejn xieraq, kwalunkwe ammonti dovuti mill-Istati. Id-dokument għandu jiġi ċċertifikat minn kontrollur finanzjarju tal-Ministeru ta’ l-Intern Franċiż u mibgħut lill-Partijiet Kontraenti kollha mill-President tal-ġurnata. 19/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 409 L-approvazzjoni tal-Kumitat Eżekuttiv ta’ l-imsemmi dokument għandha tikkostitwixxi l-iskarigu finali ippreżentati mir-Repubblika Franċiżaa għas-sena finanzjarja in kwistjoni. L-approvazzjoni għandha tingħata matul l-ewwel kwart tas-sena, wara s-sena tal-budget in kwistjoni. tal-kontijiet Tabella li turi l-kontribuzzjonijiet ta’ kull Stat għas-sena finanzjarja ta’ wara, kkalkolata skond it-Titolu I. 1 ta’ dan ir-Regolament Finanzjarju, għandha tiġi annessa mad-dokument. jħallas il-kontribuzzjonijiet tiegħu parzjalment jew kollha fil-forma ta’ Jekk Stat jiddeċiedi pagament bil-quddiem, id-dokument għandu jindika l-bilanċ li jkun jonqos wara t-tnaqqis ta’ l-ammonti dovuti għas-sena tal-budget in kwistjoni. li Din id-deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ wara li l-Partijiet Kontraenti kollha għall-Konvenzjoni ta’ Schengen ikunu taw notifika li l-proċeduri kollha meħtieġa mis-sistemi legali tagħhom sabiex dawn id-deċiżjonijiet ikunu jorbtu fit-territorju tagħhom ikunu kompluti


title: Rahvusvaheliste humaanse püünisjahi standardite leping Euroopa Ühenduse, Kanada ja Venemaa Föderatsiooni vahel

eurovoc_concepts:
Canada
USSR
animal welfare
hunting
hunting regulations
international standard
multilateral agreement
protection of animals
wildlife

text: 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 251 21998A0214(02) L 42/43 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 14. 2. 1998 Rahvusvaheliste humaanse püünisjahi standardite LEPING Euroopa Ühenduse, Kanada ja Venemaa Föderatsiooni vahel EUROOPA ÜHENDUS, KANADA VALITSUS ja VENEMAA FÖDERATSIOONI VALITSUS, käesoleva lepingu pooled (edaspidi “pooled”), MEENUTADES oma kohustust töötada välja nii teadusuuringutel kui ka empiirilistel ja praktilistel tõenditel põhinevad rahvusvahelised humaanse püünisjahi standardid; KINNITADES veel kord, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on igal poolel suveräänne õigus kasutada oma ressursse vastavalt oma keskkonna- ja arengupoliitikale ja iga pool vastutab oma territooriumi bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eest; TUNNUSTADES, et metsloomade säästev kasutamine inimeste heaks vastab maailma looduskaitse strateegia, Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni ja ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi põhimõtetele; SEDASTADES Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu (IUCN) liikmesriikide ühingu 18. peaassambleel otsusega 18. 25 võetud kohustust lõpetada niipea kui võimalik ebahumaansete püüniste kasutamine; TÕDEDES, et Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO 1987. aastal algatatud imetajate püünisjahi rahvusvaheliste humaansete standardite väljatöötamine ei ole veel lõpetatud; TUNNUSTADES, et kõikide rahvusvaheliste tehniliste standardite põhieesmärk on muu hulgas parandada teabevahetust ja hõlbustada kaubandust; TUNNUSTADES märkimisväärset uurimistööd, mida on humaansemate ja praktiliste püügimeetodite arendamiseks tehtud eriti Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Venemaa Föderatsioonis ja Euroopa Ühenduses; RÕHUTADES märkimisväärset tööd, mida on rahvusvaheliste humaanse püünisjahi standardite väljatöötamiseks teinud Kanada, Ameerika Ühendriikide, Venemaa Föderatsiooni ja Euroopa Ühenduse ekspertidest koosnev töögrupp; HINNATES seda, et hoolimata rahvusvaheliste humaanse püünisjahi standardite puudumisest on mitmed võimkonnad otsinud eri lahendusi ja kehtestanud õigusakte püügimeetodite ja metsloomade heaolu parandamiseks; ja TUNNUSTADES, et iga poole riigiõiguslike ja ühiskondlike normide kohaselt määratakse asutus, kes esmaselt vastutab humaanse püünisjahi standardite rakendamise eest oma haldusalas, LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES: Artikkel 1 Mõisted (edaspidi “standardid” – need on nimetatud käesoleva lepingu I lisas) ja mida kasutatakse tootja täpsustatud kasutustingimuste kohaselt. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid. Püünised – vastavalt olukorrale nii surmamiseks kui ka tabamiseks mõeldud mehaanilised püügivahendid. Artikkel 2 Eesmärgid Püügimeetodid – püünised ja nende kasutamistingimused (näiteks sihtliigid, paigutus, peibutis, sööt ja looduslikud tingimused). Käesoleva lepingu eesmärgid on: Humaanse püünisjahi meetodid – pädevate asutuste kinnitatud püünised, mis vastavad humaanse püünisjahi standarditele a) kehtestada humaanse püünisjahi meetodite standardid; 252 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd b) edendada pooltevahelist teabevahetust ja koostööd nende a) kehtestavad vastavalt standarditele püüniste sertifitseerimise standardite rakendamiseks ja väljatöötamiseks; ning korra; c) hõlbustada pooltevahelist kaubandust. Artikkel 3 Reguleerimisala Käesolevat lepingut kohaldatakse I lisas loetletud maismaa- või poolveelise eluviisiga imetajate püüdmiseks ettenähtud püügimee- todite ja püüniste sertifitseerimise suhtes järgmistel eesmärkidel: a) metsloomapopulatsiooni reguleerimine, sealhulgas kahjurite tõrje; b) karusnaha, naha või liha saamine; ning c) imetajate püüdmine nende kaitsmiseks. b) tagavad, et nende territooriumil rakendatavad püüdmismeeto- did vastavad standarditele; c) keelavad selliste püüniste kasutamise, mis ei ole vastavalt stan- darditele sertifitseeritud; (1) ja d) nõuavad, et tootjad märgistaksid sertifitseeritud püünised ja esitaksid juhendid nende asjakohaseks paigaldamiseks, turva- liseks toimimiseks ja hooldamiseks. Artikkel 8 Standardite rakendamine Artikkel 4 Standardeid rakendades peaksid poolte pädevad ametiasutused tegema kõik endast oleneva tagamaks, et: Muudest rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevad kohustused a) kehtib asjakohane kord: 1. Käesolev leping ei piira mingil viisil Maailma Kaubandusorga- nisatsiooni (WTO) kuuluvate poolte Maailma Kaubandusorgani- lepingust) tulenevaid satsiooni asutamislepingust (Marrakeshi õigusi ja kohustusi. i) püüniste kasutusloa andmiseks ja kehtetuks tunnistami- seks, ii) humaanse püünisjahi meetodeid käsitlevate õigusaktide jõustamiseks; 2. Nende poolte puhul, kes WTOsse ei kuulu, ei piira käesolev leping mingil viisil II lisas loetletud kõnealuste poolte vahelistest kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid õigusi ja kohustusi. b) püüdjaid koolitatakse püügimeetodeid, sealhulgas uusi meeto- deid vastavalt nende väljatöötamisele, humaanselt, ohutult ja tõhusalt kasutama; ning Artikkel 5 Olemasolevad meetmed c) siseriikliku sertifitseerimiskorra väljatöötamisel võetakse arvesse I lisas esitatud suuniseid püüniste katsetamiseks. Pool võib oma territooriumil jätkuvalt keelata püünised, mille kasutamine on seal keelatud käesoleva lepingu jõustumispäeval. Artikkel 9 Standardite jätkuv väljatöötamine Artikkel 6 Rahvusvaheline koostöö Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, lepivad pooled kokku järgmises: a) teha üksteisega otse või pädevate rahvusvaheliste organisat- sioonide kaudu koostööd käesoleva lepinguga seotud vastas- tikust huvi pakkuvates küsimustes; ja b) arendada ja tõhustada mitmepoolset koostööd humaanse püü- nisjahi meetodite valdkonnas vastastikuse kasu ja kaubanduse hõlbustamise eesmärgil. Pooled: a) soodustavad ja toetavad standardite jätkuvaks väljatöötami- seks tehtavaid uuringuid; ning b) hindavad uuesti ja ajakohastavad I lisa esimest korda kolme aasta pärast alates käesoleva lepingu jõustumisest, kasutades eelkõige punktis a nimetatud uuringute tulemusi. Artikkel 10 Erandid Artikkel 7 Poolte kohustused 1. Pädev asutus võib järgmistel juhtudel artiklis 7 nimetatud kohustustest igal üksikjuhtumil eraldi erandeid teha, kui nende kohaldamine ei kahjusta käesoleva lepingu eesmärke: Pooled võtavad vastavalt I lisas esitatud ajakavale vajalikke meet- meid tagamaks, et nende pädevad ametiasutused: (1) Pooled lepivad kokku, et artikkel 7 ei takista üksikisikutel püüniseid kasutada, tingimusel et püünised vastavad asjaomase pädeva ameti- asutuse heakskiidetud kavandile. 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 253 a) rahva tervise ja turvalisuse huvides; b) mis sisaldab viidet pädeva asutuse väljaantud päritoludoku- b) riigi- ja eravara kaitseks; c) loomastiku ja taimestiku uurimiseks, õpetamiseks, taasasusta- miseks, reintroduktsiooniks, aretamiseks või kaitseks; ning d) kasutades traditsioonilisi puitpüüniseid, mis on oluline päris- maiste kogukondade kultuuripärandi säilitamiseks. 2. Lõike 1 alusel tehtavad erandid tuleb kirjalikult põhjendada ja lisada nende tingimused. 3. Pooled teatavad ühisele korralduskomiteele kirjalikult lõike 1 kohaselt tehtavatest eranditest ja lõikes 2 nimetatud kirjalikest põhjendustest ja tingimustest. Artikkel 11 Teatamine ja teabevahetus mentidele. Artikkel 14 Ühine korralduskomitee 1. Pooled moodustavad poolte esindajatest koosneva ühise kor- ralduskomitee (edaspidi “komitee”). Komitee võib arutada kõiki käesoleva lepinguga seotud küsimusi. 2. Komitee tuleb kokku 12 kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Pärast seda tuleb komitee kokku korrapäraselt või mõne poole taotluse korral. Istungite vahel võib komitee käsitleda küsimusi kirjavahetuse teel. Esimesel istungil võtab komitee vastu oma kodukorra. 1. Pooled vahetavad korrapäraselt teavet käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimuste kohta. Nad teatavad üksteisele püüniste hindamisel I lisas esitatud ajakava kohaselt tehtud tööst, seotud uuringutest ja sertifitseeritud püünistest. 4. Aeg-ajalt võib komisjon moodustada ajutisi teaduslikke ja teh- nilisi eksperttöörühmi, kes annavad komiteele soovitusi: 3. Komitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. 2. Pooled teatavad üksteisele käesoleva lepingu rakendamise eest vastutavad pädevad asutused. a) teaduslikes ja tehnilistes küsimustes; b) poolte esitatud tõlgendusküsimustes; ning Artikkel 12 c) lahkarvamuste lahendamiseks. Vastastikune tunnustamine 1. Pool võib lubada teise poole sertifitseeritud püüniste kasuta- mist oma territooriumil. Keeldumine tuleb põhjendada kirjalikult. 2. Pooled tunnustavad teiste poolte püügimeetodid samaväärse- teks, kui need vastavad standarditele. Artikkel 13 Pooltevaheline karusnaha- ja karusnahatoodete kaubandus 1. Pooled ei või kehtestada kaubanduspiiranguid teise poole ter- ritooriumilt pärinevate karusnahkadele ja karusnahatoodetele, ilma et see piiraks artikli 15 ja käesoleva artikli lõike 2 ning 3. märtsil 1973. aastal Washingtonis allakirjutatud ohustatud loo- duslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise kon- ventsiooni (CITES) asjakohaste sätete kohaldamist. 2. Oma tolliterritooriumile importimise kohas võib pool nõuda päritolusertifikaati: 5. Komitee võib pooltele esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks, võttes vajaduse korral arvesse eksperttöörühmade asjakohaseid soovitusi. Artikkel 15 Vaidluste lahendamine 1. Pooled püüavad läbirääkimiste teel jõuda vastastikku rahul- dava lahenduseni kõikides käesoleva lepingu rakendamist mõju- tada võivates küsimustes. Kui asjaomased pooled ei suuda oma erimeelsusi lahendada, tuleb ühe poole taotlusel küsimuse aruta- miseks ja lahendamiseks kokku komitee. Käsitledes talle arutada antud küsimusi võib komitee vajaduse korral moodustada ajutise teadusliku ja/või tehnilise töörühma vastavalt käesoleva lepingu artikli 14 lõikele 4. 2. Kui komiteel ei õnnestu vaidlust 90 päeva jooksul lahendada, moodustatakse kaebuse esitanud poole taotlusel vastavalt III lisale vahekohus. a) mis tõendab, et imporditavad karusnahad või karusnahatoo- ted on saadud mõne teise poole territooriumil püütud või kasvatatud loomadest; ning 3. Vahekohus võib teha otsuseid kõikide vaidluste kohta, mis käsitlevad, kuidas isik, kelle vastu kaebus on esitatud, käesolevat lepingut tõlgendab ja kohaldab. 254 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd 4. Vahekohus ei ületa talle poolte nõusolekul antud pädevust ja teeb otsuseid ainult käesoleva artikliga kindlaksmääratud raami- des. 3. Käesolev leping ei ole vahetult kohaldatav. Pooled rakendavad käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi vastavalt oma siseriik- likule menetlusele. 5. Kui kaebuse esitajaid või vastustajaid on rohkem kui üks, kohaldatakse käesolevat artiklit mutatis mutandis. Artikkel 16 Ühinemine Käesoleva lepinguga võivad ühineda kõik riigid vastavalt ühineva riigi ja poolte vahel kokkulepitavatele tingimustele. Artikkel 17 Lõppsätted 4. Komitee või pooled võivad igal ajal esitada ettepanekuid käes- oleva lepingu muutmiseks. Poolte heakskiidetud muudatused ratifitseerimis-, jõustuvad järgmisel päeval pärast viimase kinnitamis- või vastuvõtmisdokumendi hoiuleandmist vastavalt lepingupoolte kehtivatele eeskirjadele. 5. Pooled võivad käesolevast lepingust taganeda, teatades sellest kirjalikult vähemalt kuus kuud ette. Sellisel juhul lõpevad lepin- gust taganeva poole käesolevast lepingust lähtuvad kohustused etteteatamistähtaja lõppedes. 1. Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa. 2. Käesolev leping jõustub 60 päeva jooksul pärast viimase ratifitseerimis-, kinnitamis- või vastuvõtmisdokumendi hoiu- leandmist vastavalt lepingupoolte kehtivatele eeskirjadele. 6. Käesolev leping on koostatud hispaania, hollandi, inglise, itaa- lia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja vene keeles, kusjuures kõikidel tekstidel on võrdne juriidiline jõud. Käe- solev leping antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri arhiivi, kes edastab kõikidele pooltele selle tõestatud koopia. 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 RAHVUSVAHELISTE HUMAANSE PÜÜNISJAHI STANDARDITE LEPINGU LISAD I LISA I OSA: STANDARDID 1. STANDARDITE EESMÄRGID, PÕHIMÕTTED JA ÜLDKAALUTLUSED 1. 1. Eesmärgid Standardite eesmärk on tagada püütud loomade piisav heaolu ja seda jätkuvalt parandada. 1. 2. Põhimõtted 1. 2. 1. Hinnates püügimeetodi humaansust või ebahumaansust, tuleb hinnata püütud looma heaolu. 1. 2. 2. Otsustades püügimeetodi humaansuse üle, on põhimõtteks meetodi vastavus 2. ja 3. jaos esitatud künnisnõuetele. 1. 2. 3. Standardite kehtestamisel on põhimõtteks, et püünised oleksid valivad, tõhusad ja vastaksid nendele asjakohastele nõuetele, mida pooled esitavad inimeste turvalisusele. 1. 3. Üldkaalutlused 1. 3. 1. Loomade heaolu tehakse kindlaks, mõõtes, kui kergelt või raskelt nad väliskeskkonnas toime tulevad ja mil määral see ebaõnnestub. Võttes arvesse, et loomad kasutavad väliskeskkonnas toimetulekuks erinevaid viise, tuleks nende heaolu hindamiseks kasutada erinevaid meetodeid. Püütud loomade heaolu iseloomustavate näitajate hulka kuuluvad füsioloogilised faktorid ning vigastusi ja käitumist iseloomustavad näitajad. Võttes arvesse, et mõnda neid näitajatest ei ole eri liikide osas uuritud, on vaja edasisi asjakohaseid teadusuuringuid, et kehtestada standarditele vastavad künnised. Kuigi heaolu tase võib suuresti erineda, kasutatakse mõistet “humaanne” ainult selliste püügimeetodite puhul, kus asjaomaste loomade heaolu säilitatakse piisavalt, kuigi tunnistatakse, et tapvate püünistega püüdes võib loomade heaolu teatavates olukordades lühikest aega ebapiisav olla. 1. 3. 2. Püüniste sertifitseerimise standardites kehtestatud künniste hulka kuuluvad: a) b) eluspüügipüüniste puhul: näitajate tase, millest allapoole loetakse püütud loomade heaolu ebapiisavaks; ning tapvate püüniste puhul: teadvuse ja tundlikkuse kadumiseks kulunud aeg ja selle seisundi säilitamine kuni looma surmani. 1. 3. 3. Hoolimata sellest, et püügimeetodid peavad vastama punktides 2. 4 ja 3. 4 esitatud nõuetele, tuleks jätkata püüniste kavandite ja paigaldamise täiustamist, eelkõige selleks, et: a) parandada eluspüügipüünistega püütud loomade heaolu kinnipidamise ajal; b) saavutada tapvate püünistega püütud loomade puhul kiiresti teadvusetus ja tundlikkusetus; ning c) vähendada niipalju kui võimalik mittesihtloomade püüdmist. 2. NÕUDED ELUSPÜÜGIMEETODITELE 2. 1. Määratlus Eluspüügimeetod – püünised, mille kavandamise ja paigaldamise eesmärk ei ole püütud loom tappa, vaid piirata tema liikumist piisavalt selleks, et inimene saaks ta kätte. 256 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd 2. 2. Parameetrid 2. 2. 1. Hinnates seda, kas elupüügimeetod vastab standarditele või mitte, tuleb hinnata püütud looma heaolu. 2. 2. 2. Parameetrid peavad sisaldama punktides 2. 3. 1 ja 2. 3. 2 loetletud käitumist ja vigastusi iseloomustavaid näitajaid. 2. 2. 3. Tuleb hinnata vastavust kõikidele nendele parameetritele. 2. 3. Näitajad 2. 3. 1. Käitumuslikud näitajad, mida loetakse püünisesse püütud metsloomade ebapiisava heaolu tunnuseks: a) loom hammustab iseennast, mille tagajärjeks on rasked vigastused (enesevigastamine); b) loom ei liigu ega reageeri. 2. 3. 2. Vigastused, mida loetakse püünisesse püütud metsloomade ebapiisava heaolu tunnuseks: a) luumurd; b) randme- või kannaliigese nihestus; c) kõõluste või sidemete rebestamine; d) luuümbrise raske vigastus; e) raske verejooks või sisemine verejooks; f) üldine skeletilihaste degeneratsioon; g) jäsemeisheemia; h) jäävhamba murdumine hambaüdi õõne paljastumisega; i) j) silmavigastus sarvkesta haavandumisega; seljaaju vigastus; k) raske siseelundite kahjustus; l) südamelihase degeneratsioon; m) amputatsioon; n) surm. 2. 4. Künnised Eluspüügimeetod vastab standarditele, kui: a) andmed on kogutud vähemalt 20 samasse sihtliiki kuuluva isendi põhjal; ning b) vähemalt 80 protsendil loomadest ei ilmne punktides 2. 3. 1 ja 2. 3. 2 loetletud tunnuseid. 3. NÕUDED TAPVATELE PÜÜGIMEETODITELE 3. 1. Määratlus Tapvad püügimeetodid – püünised, mille kavandamise ja paigaldamise eesmärk on sihtliiki kuuluv püütud loom tappa. 3. 2. Parameetrid 3. 2. 1. Tuleb määrata tapmisviisi põhjustatud teadvusetuse ja tundetuse tekkeaeg ja kontrollida, et see seisund kestaks kuni surmani (st. kuni süda on lakanud töötamast). 3. 2. 2. Teadvusetust ja tundlikkusetust tuleb jälgida, kontrollides sarvkesta- ja silmalaureflekse või muid teaduslikult tõestatud sobivaid alternatiivseid parameetreid. (1) (1) Juhul kui on vaja teha edasisi katseid, et otsustada, kas püügimeetod vastab standarditele, võib teha täiendava elektroentsefalogrammi (EEG) ning mõõta nägemis- (VER) ja kuulmisreaktsiooni (SER). 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 3. 3. Näitajad ja aeg Sarvkesta- ja silmalaureflekside kadumise aeg Liigid 45 sekundit 120 sekundit Mustela erminea Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 sekundit (1) Kõik muud jaos 4. 1 nimetatud liigid (1) Komitee hindab aega artikli 9 punktis b nimetatud kolme aasta ülevaates, kui andmed seda võimaldavad, et kohandada ajanõuet liikide kaupa selleks, et lühendada 300 sekundilist ajavahemikku 180 sekundile ja määrata rakendamiseks mõist- lik ajakava. 3. 4. Künnised Tappev püügimeetod vastab standarditele, kui: a) andmed on kogutud vähemalt 12 samasse sihtliiki kuuluva isendi põhjal; ja b) vähemalt 80 protsenti loomadest on määratud ajaks teadvusetud ja tundlikkuseta ning see seisund kestab kuni surmani. II OSA: LIIKIDE LOETELU JA RAKENDAMISE AJAKAVA 4. LEPINGU ARTIKLIS 3 NIMETATUD LIIKIDE LOETELU JA RAKENDAMISE AJAKAVA 4. 1. Liikide loetelu Standardeid kohaldatakse järgmiste liikide suhtes: Üldnimi: Koiott Hunt Kanada kobras Euroopa kobras Punailves Kanada saarmas Saarmas Kanada ilves Euraasia ilves Ameerika nugis Ilka Soobel Metsnugis Mäger Kärp Kährik Ondatra Pesukaru Vöötkähr Uued liigid lisatakse vajaduse korral hiljem. Liigid Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felis rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 258 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd 4. 2. Rakendamise ajakava 4. 2. 1. Nagu käesoleva lepingu artiklis 7 nimetatud, tuleb püügimeetodeid katsetada, et näidata nende vastavust standarditele, ja poolte pädevad asutused peavad need sertifitseerima: a) eluspüügimeetodite puhul kolme kuni viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, sõltuvalt katsetamise prioriteetidest ja katsevahendite kättesaadavusest; ning b) tapvate püügimeetodite puhul viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist. 4. 2. 2. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 7 peavad poolte pädevad asutused kolme aasta jooksul pärast punktis 4. 2. 1 nimetatud tähtaegade möödumist keelama standardite kohaselt sertifitseerimata püüniste kasutamise. 4. 2. 3. Kui pädev asutus otsustab, et püüniste katsetamise tulemused ei luba püüniste sertifitseerimist teatavate liikide püüdmiseks või teatavates keskkonnatingimustes, võib pädev asutus lubada püüniste ajutist kasutamist, kuni jätkatakse uuringuid asenduspüüniste leidmiseks. Pädev asutus teatab eelnevalt käesoleva lepingu teistele pooltele ajutiselt kasutada lubatud püünistest ja uuringute käigust. III OSA: SUUNISED 5. SUUNISED PÜÜNISTE KATSETAMISEKS JA PÜÜGIMIEETODITE ARENDAMIST KÄSITLEVATEKS UURINGUTEKS Et tagada täpsus ja usaldusväärsus ning näidata, et püügimeetodid vastavad standardites esitatud nõuetele, peavad püügimeetodite uuringud järgima heade katsetamistavade põhimõtteid. Kui katsetamise korra on kehtestanud Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) ja see on asjakohane, et hinnata püügimeetodite vastavust osadele või kõikidele standardite nõuetele, kasutatakse vajaduse korral ISO kehtestatud korda. 5. 1. Üldsuunised 5. 1. 1. Katseid tuleks teha igakülgsete uuringuprotokollide järgi. 5. 1. 2. Tuleks katsetada püünise mehhanismide toimimist. 5. 1. 3. Püüniseid tuleks kohapeal katsetada eelkõige selektiivsuse hindamiseks. Seda katset võib kasutada ka andmete kogumiseks püügi tõhususe ja kasutaja ohutuse kohta. 5. 1. 4. Eluspüügipüüniseid tuleks katsetada aedikus, eelkõige käitumise ja füsioloogiliste parameetrite hindamiseks. Tapvaid püüniseid tuleks katsetada aedikus, eelkõige teadvuseta oleku kindlakstegemiseks. 5. 1. 5. Kohapealsete katsete puhul tuleks püüniseid kontrollida iga päev. 5. 1. 6. Tapvate püüniste tõhusust saavutada sihtlooma teadvuseta olek ja loom tappa tuleks katsetada teadvusel olevate, liikuvate loomadega laboratooriumis või aedikus ning kohapeal toimuvate mõõtmistega. Tuleks hinnata püünise võimet tabada sihtlooma elutähtsaid organeid. 5. 1. 7. Katsete järjekorda võib muuta katse all olevate püüniste tulemuslikumaks hindamiseks. 5. 1. 8. Tavalistes kasutustingimustes ei tohiks püünised kasutajat ohustada. 5. 1. 9. Vajaduse korral tuleb püüniseid katsetades kontrollida mitmeid erinevaid tegureid. Kohapealse katsetamise hulka peaks kuuluma uuringud nii siht- kui ka mittesihtliikide püünistega püüdmise tagajärgede kohta. 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 5. 2. Katsesituatsioon 5. 2. 1. Püünis tuleks paigutada ja seda kasutada vastavalt tootja või teiste sellekohastele parimatele juhistele. 5. 2. 2. Aedikus tehtavate katsete puhul tuleks kasutada aedikut, kus sihtliigi loomadel oleks sobiv keskkond vabalt liikumiseks, peitumiseks ja tavapäraseks käitumiseks. Peaks olema võimalik püüniseid üles seada ja püütud loomi jälgida. Püünis tuleks paigaldada nii, et kogu püüdmisprotsessist oleks võimalik teha video- ja helisalvestus. 5. 2. 3. Kohapeal toimuvate katsete puhul tuleks valida kohad, mis sarnaneksid praktikas kasutatavatele kohtadele. Võttes arvesse, et kohapealsete katsete olulisteks põhjusteks on kontrollida püünise selektiivsust ja selle võimalikku kahjulikku mõju mittesihtliikidele, võib osutuda vajalikuks valida kohapealseteks katseteks erinevad looduslikud elukohad, kus võib tõenäoliselt leida mittesihtliike. Igast püünisest ja selle ümbrusest tuleks teha fotod. Püünise identifitseerimisnumber peaks olema fotodel nähtav nii enne kui ka pärast looma püünisesse langemist. 5. 3. Katsetes osalev personal 5. 3. 1. Katsetes osaleval personalil peaks olema asjakohane kvalifikatsioon ja koolitus. 5. 3. 2. Personali hulgas peaks olema vähemalt üks inimene, kellel on kogemusi püüniste kasutamisel ja kes on võimeline katses kasutatavaid loomi püünistesse püüdma, ning vähemalt üks inimene, kellel on kogemusi kõikide meetoditega, mida kasutatakse loomade heaolu hindamisel eluspüügipüüniste puhul ja teadvuseta oleku hindamisel tapvate püüniste puhul. Näiteks peaks püütud looma käitumisreaktsioone ja hirmu hindama koolitatud inimene, kes oskab selliseid andmeid tõlgendada. 5. 4. Püüniste katsetamisel kasutatavad loomad 5. 4. 1. Aedikukatsetes kasutatavad loomad peaksid olema hea tervisega ja sarnanema nendega, keda tõenäoliselt looduses püütakse. Kasutatavatel loomadel ei tohiks olla varasemaid kogemusi katsetusel oleva püünisega. 5. 4. 2. Enne püüniste katsetamist tuleks loomi pidada sobivates tingimustes ning anda neile piisavalt süüa ja juua. Loomi ei tohiks pidada tingimustes, mis võiksid iseenesest põhjustada nende ebapiisava heaolu. 5. 4. 3. Loomad peaksid katseaedikuga enne katsete algust harjuma. 5. 5. Tähelepanekud 5. 5. 1. Käitumine 5. 5. 1. 1. Käitumist puudutavaid tähelepanekuid peaks tegema koolitatud, eelkõige liikide etoloogiat tundev inimene. 5. 5. 1. 2. Hirmu võib hinnata nii, et loom püütakse püünisesse hõlpsalt äratuntavas olukorras, seejärel näidatakse loomale sarnases olukorras uuesti püünist ja hinnatakse tema käitumist. 5. 5. 1. 3. Tuleks hoolikalt vahet teha püünisele või olukorrale reageerimise ning muudele ärritustele reageerimise vahel. 5. 5. 2. Füsioloogia 5. 5. 2. 1. Mõned loomad tuleks enne katseid varustada telemeetriliste registraatoritega (nt pulsi ja hingamissageduse mõõtmiseks). Mõõdikud tuleks panna piisavalt kaua enne püüdmist, et loom saaks toibuda mõõdikute panemise põhjustatud häiritusest. 5. 5. 2. 2. Tuleks tarvitusele võtta kõik ettevaatusabinõud, et vähendada ebapiisavaid või erapoolikuid tähelepanekuid ja parameetreid, eriti neid, mille on põhjustanud inimeste sekkumine andmete saamise käiku. 5. 5. 2. 3. Bioloogiliste proovide võtmine (nt veri, uriin, sülg) peaks toimuma õigel ajal, arvestades püünisesse püüdmise ja hinnatava parameetriga seotud ajalist sõltuvust. Samuti tuleks koguda kontrollandmeid loomade kohta, keda on hoitud mujal heades tingimustes ja muu tegevuse jaoks, kogudes lähteandmeid enne loomade püünisesse püüdmist (nt katse adrenokortikotroopse hormooniga). võrdlusandmeid pärast loomade ülitugevat stimuleerimist ja 5. 5. 2. 4. Kõik bioloogilised proovid tuleks võtta ja neid hoida parima teaduse kohaselt, et tagada nende säilimine kuni analüüside tegemiseni. 260 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd 5. 5. 2. 5. Kasutatud analüüsimeetodid tuleks kinnitada. 5. 5. 2. 6. Kui tapvate püüniste puhul kasutatakse refleksidega seotud neuroloogilisi uuringuid (nt valu või silmad) koos EEG ja/või nägemisreaktsiooni (VER) või kuulmisreaktsiooni (SER) mõõtmistega, peaks seda tegema ekspert, et anda asjakohast teavet looma teadvuseta oleku või tapmisviisi tõhususe kohta. 5. 5. 2. 7. Kui loomad ei ole katseprotokollis kirjeldatud ajaks teadvusetud ja tundlikkuseta, tuleks nad tappa humaansel viisil. 5. 5. 3. Vigastused ja patoloogia 5. 5. 3. 1. Igat katselooma tuleks hoolikalt uurida, et hinnata tema võimalikke vigastusi. Võimalike luumurdude tuvastamiseks tuleks teha röntgenuuring. 5. 5. 3. 2. Surnud loomadele tuleks teha üksikasjalik patoloogiline uuring. Kogenud veterinaar peaks tegema post-mortem uuringu kooskõlas heakskiidetud veterinaaruuringute tavadega. 5. 5. 3. 3. Kahjustatud organeid või/ja kehaosi tuleks uurida makroskoopiliselt ja vajaduse korral histoloogiliselt. 5. 6. Aruanne 5. 6. 1. Uurimisaruanne peaks sisaldama kogu asjakohast teavet katse kontseptsiooni, materjalide ja meetodite ning tulemuste kohta, eelkõige järgmist: a) püünise kavandi tehniline kirjeldus, sealhulgas selle valmistusmaterjal; b) tootja kasutamisjuhend; c) katsesituatsiooni kirjeldus; d) ilmastikutingimused, eriti temperatuur ja lume sügavus; e) katsetes osalev personal; f) katsetatavate loomade ja püüniste arv; g) igast liigist püütud siht- ja mittesihtloomade koguarv ja nende suhteline arvukus piirkonnas: harvaesinev, tavaline või arvukas; h) selektiivsus; i) j) üksikasjalikud tõendid, et püünis avanes ja vigastas looma, ilma et see oleks püünisesse jäänud; käitumuslikud tähelepanekud; k) iga mõõdetud füsioloogilise parameetri väärtus ja kasutatud meetodid; l) vigastuste ja post-mortem uuringute kirjeldus; m) teadvuse ja tundlikkuse kadumiseks kulunud aeg; ja n) statistiline analüüs. 6. UURIMISPROGRAMMID STANDARDITE KOHALDAMISALA PARANDAMISEKS IV OSA: UURINGUD Püüniste katsetamisel tuleb hinnata asjakohaseid parameetreid, mis võimaldavad mõõta püütud loomade heaolu taset. Kui selliseid parameetreid, eriti täiendavaid käitumuslikke ja füsioloogilisi parameetreid, ei ole välja töötatud ega eri liikide suhtes rakendatud, tuleb nende standardites kasutamist vaatlusaluste liikide puhul kinnitada teadusuuringutega, mis tehakse põhitasemete, reaktsioonide ja muude asjakohaste tegurite määramiseks. 6. 1. Eesmärgid Nende uuringute eesmärk, mida pooled artikli 9 kohaselt edendavad ja toetavad, on eelkõige kindlaks teha täiendavatele parameetritele künniste kehtestamiseks vajalikud lähtejooned ja võrdlusandmed või hinnata muude heaolu taseme mõõtmisviiside asjakohasust, mida standardite punkti 2. 3 kohaldamisala praegu ei sisalda, sealhulgas käitumist puudutavad ja füsioloogilised näitajad. 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 6. 2. Liikide uurimisprogrammid Püütud loomade heaolu hindamiseks vajalike teaduslike teadmiste täiendamiseks edendavad kõik pooled uuringuid, mida tehakse järgmises tabelis loetletud liikide kohta ja mis tuleks lõpetada määratud tähtaja jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Liigid Vastutav pool Ondatra zibethicus Euroopa Ühendus Procyon lotor Martes zibellina Kanada Venemaa Tähtaeg 3 aastat 3 aastat 3 aastat 6. 3. Uuritavad parameetrid 6. 3. 1. Uuritavad parameetrid peavad eelkõige sisaldama järgmist: a) püüdmisele järgnevad käitumisreaktsioonid, sealhulgas häälitsused, kabuhirm, aeg, mis kulub normaalse käitumise taastumiseni pärast püünisest vabanemist, ja hirm püünise ees. Katsetades püünise ees tuntavat hirmu, tuleb hinnata, mil määral loom väldib olukorda, mis meenutab varem kogetut või sellele vastupanu osutab; ning b) füsioloogilised parameetrid, sealhulgas pulss ja arütmia, ning igale liigile vastavad biokeemilised parameetrid (vere, uriini või sealhulgas glükokortikoidide ja prolaktiinisisaldus, kreatiinkinaasi aktiivsus, laktodehüdrogenaas (võimaluse korral isoensüüm 5) ja beetaendorfiini tase (proovide olemasolu korral). sülje analüüs), 6. 3. 2. Füsioloogiliste parameetritega seatud reaktsioonide hulk viitab põhi- ja piirtasemetele ja ajalisele sõltuvusele. 6. 3. 3. Põhitase on füsioloogilise muutuja määr, sisaldus või tase loomal, keda keskkonnatingimused ei häiri. Füsioloogiliste muutujate puhul, mis muutuvad mõne sekundi või minuti jooksul, peaks põhitase viitama teatavale tegevusele, näiteks lamamine, seismine, kõndimine või jooksmine ja hüppamine. Piirtase on selliste loomade maksimaalsele või minimaalsele tasemele lähedal olev tase. Eespool nimetatud füsioloogilised reaktsioonid ilmnevad tõenäoliselt kõikidel imetajatel, aga täpsed põhi- ja piirtasemed ning nendevaheline muutumise seaduspära tuleb määrata iga katsealuse liigi puhul. 6. 3. 4. Füsioloogilised reaktsioonid näitavad ebapiisavat heaolu, kui nende mõõdetud tase erineb suuresti normaalsest tasemest ja kui muutunud tase säilib pikka aega. 6. 4. Uuringuprogrammide järelevalve Komitee jälgib ja kooskõlastab uuringuid, mida pooled artikli 9 kohaselt edendavad ja toetavad. 262 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd II LISA 1. 17. juulil 1995 Brüsselis sõlmitud ja 1. veebruaril 1996 jõustunud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel. 2. 24. juunil 1994 Corful sõlmitud Partnerlus- ja koostööleping ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel. 3. 29. detsembril 1992 jõustunud kaubandus- ja majandussuhete leping Venemaa Föderatsiooni ja Kanada vahel. 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 III LISA VAHEKOHUS Artikkel 1 Kaebuse esitanud pool teatab komiteele, et soovib edastada vaidluse vahekohtule vastavalt lepingu artiklile 15. Teates tuleb esitada vaidluse sisu ja eelkõige lepingu need sätted, mille tõlgendamises või kohaldamises on küsimus. 1. Vahekohus koosneb kolmest liikmest. Artikkel 2 2. Kahe poole vahelistes vaidlustes nimetab kumbki pool vahekohtuniku. Rohkem kui kahe poole vahelistes vaidlustes nimetavad ühiste huvidega pooled kokkuleppel ühiselt ühe vahekohtuniku. Mõlemal juhul nimetavad sel viisil nimetatud kaks vahekohtunikku ühisel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku vahekohtu esimeheks. 3. Vahekohtu esimees ei või olla: a) ühegi vaidleva poole riigi kodanik; b) c) seotud vaidlevate pooltega; või tegelnud selle vaidlusega seotud muude ülesannetega. 4. Vahekohtu vabadele ametikohtadele nimetatakse vahekohtunikud vastavalt algse nimetamise korrale. Kui 60 päeva jooksul alates sellest, kui pooled vahekohtunikud nimetasid, ei ole vahekohtu esimeest nimetatud, võib kumbki pool taotleda, et vahekohtuniku nimetaks Rahvusvahelise Kohtu president. Artikkel 3 Artikkel 4 1. Vahekohus teeb otsused rangelt kooskõlas käesoleva lepingu, rahvusvahelise õiguse ja oma pädevusega järgmiselt: “Et määrata, võttes arvesse asjaolusid ja lepingu asjakohaseid sätteid (siinkohal täpsustada asjakohased sätted), kas pool täidab lepingust tulenevaid kohustusi, ja teha sellekohane otsus. ” 2. Vahekohus peab tegema kindlaks, et nõue on faktiliselt ja õiguslikult põhjendatud. Artikkel 5 1. Vahekohus määrab oma töökoha, kui vaidlevad pooled ei lepi kokku vastupidises. 2. Vahekohtu menetlusreeglid peavad igal juhul olema kooskõlas käesoleva lisaga, vahekohtu pädevusega teha otsuseid ning rahvusvahelises õiguses ja rahvusvahelistes tavades valitsevate õiglase menetluse põhimõtetega. Artikkel 6 Vaidlevad pooled hõlbustavad vahekohtu tööd ja eelkõige, kasutades kõiki nende käsutused olevaid vahendeid: a) edastavad vahekohtule kõik asjakohased dokumendid, vahendid ja kogu asjakohase teabe, järgides seejuures siseriiklikke õigus- ja haldusnõudeid; ning b) võimaldavad vahekohtul kutsuda vajaduse korral tunnistajaid või eksperte ütlusi andma. Vaidlevad pooled ja vahekohtunikud kaitsevad vahekohtumenetluse käigus konfidentsiaalsena saadud informatsiooni konfidentsiaalsust. Artikkel 7 Vaidlevad pooled kannavad võrdselt vahekohtumenetluse kulud, sealhulgas vahekohtunike honorarid ja sõidukulud, tõlke- ja sekretariaaditeenused ning muud asjakohased kulud. Artikkel 8 264 ET Euroopa Liidu Teataja 11/27. kd Vahekohus võib kuulata ja lahendada vastunõudeid, mis on otseselt vaidluse teemaga seotud. Artikkel 9 Vahekohus teeb menetlust kui ka vaidluse sisu käsitlevad otsused vahekohtunike häälteenamusega. Häälte jagunemist ei avaldata. Artikkel 10 1. Vahekohus teeb oma otsuse hiljemalt 180 päeva jooksul alates esimehe nimetamise kuupäevast. 2. Vaidlevate poolte nõusoleku korral võib vahekohus otsuse teatavakstegemise ühehäälselt edasi lükata. Artikkel 11 Artikkel 12 1. Vahekohtu otsusega peab kaasnema kirjalik seletus, milles otsust põhjendatakse. 2. Vahekohtu otsuse tõlgendust või rakendamisviisi käsitleva vaidluse võib otsuse teinud vahekohtule esitada iga vaidlev pool. Vahekohtu otsus on lõplik, vaidlevatele pooltele siduv ja selle peale ei saa edasi kaevata. Artikkel 13 11/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 IV LISA POOLTE DEKLARATSIOONID Kanada valitsuse deklaratsioon tavapäraste terasest valmistatud eluspüügipüünisraudade kasutamisest loobumise kohta kiirendatud korras Tunnustades rahvusvaheliste humaanse püünisjahi standardite lepingu (edaspidi “lepingu”) eesmärke ja vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 7 deklareerib Kanada, et: 1. Püünisraua tüüpi eluspüügipüüniste kasutamine keelatakse Kanadas lepingu jõustumise kuupäeval järgmiste liikide puhul: Martes americana Mustela erminea Castor canadensis Ondatra zibethicus Martes pennanti Taxidea taxus Lutra canadensis 2. a) Juba saadud katsetulemuste põhjal keelatakse tavapäraste terasest valmistatud eluspüügipüünisraudade kasutamine lepingu I lisas loetletud muude Kanada liikide puhul, mis on järgmised: Canis latrans Felis rufus Procyon lotor Canis lupus Lynx canadensis b) See keeld jõustub järgmistest tähtpäevadest hilisemal: i) oktoobris 1999 algava kohapealse katsetamise hooaja lõpus; või ii) punktis c määratletud katsetamiseks ja rakendamiseks vajaliku aja lõppedes. c) punktis 2. b. ii nimetatud katsetamiseks ja rakendamiseks vajalik aeg on kaks kohapealse katsetamise hooaega pluss üks aasta pärast teise kohapealse katsetamise hooaja lõppu ning seda loetakse alates sellest, kui Euroopa Liidu Nõukogu on lepingu lõplikult kinnitanud. d) Kanada puhul punktides 2. b. i ja 2. c. i ja lõike 2 punktis c nimetatud kohapealse katsetamise hooaeg alates 1. oktoobrist 31. märtsini. 3. Võttes arvesse punkti 2. b, kehtib käesolev deklaratsioon lepingu Euroopa Liidu Nõukogu poolse lõpliku kinnitamise ja lepingu jõustumise vahelises ajavahemikus, kui Euroopa Ühendus kohaldab lepingut (sealhulgas suurema kindluse huvides lisatud deklaratsioone) selle tingimuste kohaselt. Euroopa Ühenduse deklaratsioon Euroopa Ühendus mõistab, et rahvusvahelisi humaanse püünisjahi standardite lepingu allakirjutamine on oluline samm edasi püütud loomade heaolu piisava taseme kindlustamisel. Seepärast kinnitab Euroopa Ühendus, et ei võta meetmeid nõukogu määruse (EMÜ) nr 3254/91 rakendamiseks ajal, mida teised pooled vajavad käesoleva lepingu ratifitseerimiseks, ja pärast ratifitseerimist seni, kuni leping kehtib ja seda kohaldatakse vastavalt selle sätetele


title: Smernica Komisie 97/72/ES z 15. decembra 1997, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 70/524/EHS o prídavných látkach v krmiváchText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
animal nutrition
antibiotic
food additive
food chemistry
foodstuffs legislation
veterinary drug

text: 03/zv. 22 SK Úradný vestník Európskej únie 185 31997L0072 23. 12. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 351/55 SMERNICA KOMISIE 97/72/ES z 15. decembra 1997, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 70/524/EHS o prídavných látkach v krmivách (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na zmluvu o založení Európskych spoločenstiev, so zreteľom na smernicu Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 týkajúcu sa prídavných látok v krmivách (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 97/6/ES (2) a najmä na jej článok 7, keďže smernica 70/524/EHS uvádza, že obsah jej príloh sa má prispôsobovať pokroku vedeckých a technických poznatkov; Komisie kodifikovali keďže 91/248/EHS (3); smernicou prílohy sa keďže pre prídavnú látku patriacu do skupiny „antibiotiká“ by sa mali doplniť údaje v kolónke „chemický vzorec, popis“; keďže nové využite prídavnej látky patriacej do skupiny „kokci- diostatiká a iné liečivé látky“ a nové využitie prídavnej látky patriacej do skupiny „spojivové, protispekavé a zrážacie látky“ sa v určitých krajinách dôkladne testovali; keďže na základe získaných skúseností a uskutočneného výskumu sa tieto nové využitia môžu v rámci spoločenstva povoliť; keďže ustanovenia príloh pre prídavnú látku skupiny „emul- gačné, je potrebné prispôsobiť ustanoveniam spoločenstva prijatým v oblasti potravín; a želírovacie stabilizujúce, zahusťujúce látky“ keďže výskum rozličných prídavných látok zahrnutých v prí- lohe II, využitie ktorých sa následne môže povoliť na úrovni jednotlivých štátov, sa zatiaľ neukončil; keďže pre každú z týchto látok by sa mala z tohto dôvodu predĺžiť platnosť povolenia o stanovenú lehotu; avoparcín s účinnosťou od 1. keďže smernica 97/6/ES zakázala používanie glykopeptidového antibiotika apríla 1997 jeho používanie v krmive z dôvodu, že sa nedá vylúčiť, či zvierat nezodpovedá za vyvolanie rezistencie voči glykopep- tidom používaným v humánnej medicíne; keďže na ďalší glykopeptid ardacín bolo udelené dočasné povo- lenie na základe smernice Komisie 94/77/ES z 20. decembra 1994, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 70/524/EHS týkajúca sa prídavných látok v krmivách (4); keďže sa síce s touto prídavnou látkou v súčasnosti neobchoduje, nemalo by sa jej povolenie predĺžiť z dôvodu bezpečnostných opatrení a v zhode s odporúčaniami vedeckého výboru pri chýbajúcich výsledkoch ešte prebiehajúceho výskumu avoparcínu; keďže opatrenia ustanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre krmivá, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 keďže pre dve prídavné látky zo skupiny „emulgačné, stabilizu- júce, zahusťujúce a želírovacie látky“ a jednu zo skupiny „kon- zervačné látky“ by sa mal zmeniť zápis v stĺpci „iné ustano- venia“; keďže sa v určitých členských krajinách úspešne testovalo nové využitie prídavnej látky zo skupiny „antibiotiká“ a prídavnej látky zo skupiny „kokcidiostatiká a iné liečivé látky“; keďže by sa malo povoliť dočasné povolenie týchto nových využití na úrovni jednotlivých štátov pred očakávaným spoločným povo- lením na úrovni spoločenstva; keďže by sa mal zmeniť najnižší povolený obsah prídavnej látky skupiny „mikroorganizmy“; (1) Ú. v. ES L 270, 14. 12. 1970, s. 1. (2) Ú. v. ES L 35, 5. 2. 1997, s. 11. (3) Ú. v. ES L 124, 18. 5. 1991, s. 1. Prílohy k smernici 70/524/EHS sa týmto menia a dopĺňajú tak, ako je ustanovené v prílohe k tejto smernici. Článok 2 1. Členské štáty prijmú najneskôr do 31. marca 1998 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s prílohou k tejto smernici. Tieto ustanovenia budú obsahovať odkaz na túto smernicu, alebo ich takýto odkaz bude sprevádzať pri úradnom uverej- není. Podrobnosti o odkazoch ustanoví členský štát. (4) Ú. v. ES L 350, 31. 12. 1994, s. 113. 186 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 22 2. Členské štáty pošlú Komisii znenie najdôležitejších usta- novení vnútroštátneho práva prijatého v oblasti, ktorá sa riadi touto smernicou. Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 4 Článok 3 V Bruseli 15. decembra 1997 Táto smernica nadobudne účinnosť dvadsiaty deň po jej uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 1. V prílohe I: 1. 1. V časti A „Antibiotiká“ pod položkou E 717 „avilamycín“ sa zápis v stĺpci „chemický vzorec, popis“ nahrádza takto: „C57. 62H82. 90Cl1. 2O31. 32 (zmes oligosacharidov ortosomycínovej skupiny, ktorú produkuje Streptomyces viridochromogenes, NRRL 2860) PRÍLOHA Zloženie: Avilamycín A: najmenej 60 % Avilamycín B: najviac 18 % Avilamycíny A + B: najmenej 70 % Iné avilamycíny jednotlivo: najviac 6 %. “ 1. 2. V časti D „Kokcidiostatiká a iné liečivé látky“, položka E 764 „halofuginón“ sa dopĺňa takto: ES číslo Prídavná látka Chemický vzorec, popis Druh zvierat Najvyšší vek Najnižší obsah Najvyšší obsah mg/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia „Odchov kurčiat 16 týždňov 2 3 –“ 1. 3. V časti E „Emulgačné, stabilizujúce, zahusťujúce a želírovacie látky“: 1. 3. 1. Položka E 408 „furcelleran“ sa vypúšťa. 1. 3. 2. Pre položky E 418 „gellan guma“ a E 499 „kasia guma“ sa zápis v stĺpci „iné ustanovenia“ nahrádza „krmivá o vlhkosti viac ako 20 %“. 1. 4. V časti G „Konzervačné látky“ pre položku E 250 „dusitan sodný“ sa zápis v stĺpci „iné ustanovenia“ nahrádza „krmivá o vlhkosti viac ako 20 %“. 1. 5. V časti L „Spojivové, protispekavé a zrážacie látky“ položka E 598 „syntetické hlinitany vápenaté“ sa dopĺňajú takto: ES číslo Prídavná látka Chemický vzorec, popis Druh zvierat Najvyšší vek Najnižší obsah Najvyšší obsah mg/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia „Dojnice, dzieho jahňatá, kozľatá výkrm hovä- teľatá, dobytka, – – 8 000 Všetky krmivá“ 0 3 / z v. 2 2 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 1 8 7 2. V prílohe II: 2. 1. V časti A „Antibiotiká“: 2. 1. 1. V položke 30 „virginiamycín“, pre prasnice, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „3. 6. 1998“. 2. 1. 2. V položke 31 „bacitracín – zinočnatý komplex“, pre výkrm kurčiat a ošípané, sa dátum „30. 11. 1997“ v kolónke „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 2. 1. 3. Pridáva sa nasledovná položka: Číslo Prídavná látka Chemický vzorec, popis Druh zvierat Najvyšší vek Najnižší obsah Najvyšší obsah mg/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia Platnosť povolenia „33 Avilamycín C57. 62H82. 90Cl1. 2O31. 32 (zmes oligosacharidov ortosomycínovej skupiny, ktoré produkuje Streptomyces viridochromogenes, NRRL 2860) Zloženie: Avilamycín A: najmenej 60 % Avilamycín B: najviac 18 % Avilamycíny A + B: najviac 70 % Iné avilamycíny jednotlivo: najviac 6 % Morky – 5 10 – 30. 11. 1998“ 2. 2. V časti D „Kokcidiostatiká a iné liečivé látky“: 2. 2. 1. V položke 26 „Salinomycinát sodný“, pre výkrm králikov a pre odchov kurčiat, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 2. 2. 2. V položke 27 „Diclazuril“, pre morky, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 2. 2. 3. Položka „Diclazuril“ sa dopĺňa takto: Číslo Prídavná látka Chemický vzorec, popis Druh zvierat Najvyšší vek Najnižší obsah Najvyšší obsah ppm/kg kompletného krmiva Iné ustanovenia Platnosť povolenia „Odchov kurčiat 16 týždňov 1 1 – 30. 11. 1998“ 1 8 8 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 0 3 / z v. 2 2 2. 2. 4. V položke 28 „Maduramycín amónny“, pre morky, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 3. 4. 5. 6. V časti F „Farbivá vrátane pigmentov“, v položke 11 „Phaffia rhodozyma bohatá na astaxantin“, pre lososy a pstruhy, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V časti L „Spojivové, protispekavé a zrážacie látky“, v položke 2 „Natrolit-fonolit“ sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V časti N „Enzýmy“, v položke 1 „3-fytáza (EC 3. 1. 3. 8. )“, pre ošípané (všetky kategórie) a kurčatá (všetky kategórie), sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V časti O „Mikroorganizmy“: 6. 1. Pre položku 1 „Bacillus cereus var. toyoi (CNCM I-1012/NCIB 40112)“: 6. 1. 1. Pre prasnice najnižší obsah živých zárodkov ustanoveného na kg kompletného krmiva sa nahrádza „0,5x109“. 6. 1. 2. Pre prasiatka, ošípané a prasnice sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 6. 2. 6. 3. 6. 4. 7. V položke 2 „Bacillus liceniformis (DSM 5749)/Bacillus subtilis (DSM 5750) (v pomere 1/1)“, pre prasiatka, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V položke 3 „Saccharomyces cerevisiae (NCYC Sc 47)“ pre výkrm hovädzieho dobytka, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V položke 4 „Bacillus cereus (ATCC 14893/CIP 5832)“, pre výkrm králikov a chovné králiky, sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. V časti P „Látky viažuce rádionuklidy“ v zápise 1. 1 „Hexakyanoželeznatan železitoamónny“ pre prežúvavce (hospodárske aj divo žijúce), teľatá pred začatím prežúvania, jahňatá pred začatím prežúvania, kozľatá pred začatím prežúvania a ošípané (hospodárske aj divo žijúce), sa dátum „30. 11. 1997“ v stĺpci „platnosť povolenia“ nahrádza „30. 11. 1998“. 0 3 / z v. 2 2 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 1 8 9


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2505/97 DA COMISSÃO de 15 de Dezembro de 1997 relativo à abertura de um concurso para a redução do direito de importação de milho para Espanha proveniente de países terceiros

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
import
import licence
maize
tariff reduction


title: WRITTEN QUESTION No. 4067/97 by Gianfranco DELL'ALBA to the Commission. Resumption of cooperation with the Democratic Republic of the Congo

eurovoc_concepts:
Democratic Republic of the Congo
EU programme
human rights
humanitarian aid
intergovernmental cooperation (EU)
poverty

text: 8. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 174/161 (98/C 174/239) WRITTEN QUESTION P-4067/97 by Gianfranco Dell(cid:146)Alba (ARE) to the Commission (15 December 1997) Subject: Resumption of cooperation with the Democratic Republic of the Congo Can the Commission explain why it has apparently decided, on the fringe of the (cid:145)Amis du Congo(cid:146) meeting held in Brussels on 3 and 4 December at the initiative of the World Bank, to unblock an amount of aid totalling ECU 77 million to the Democratic Republic of the Congo? This appears to be the first step towards total resumption of European Union aid to Kinshasa, although the Union(cid:146)s Institutions, most recently Parliament on 23 October 1997 and before that the General Affairs Council of 15 September 1997, have repeatedly expressed their concern at the human rights situation in the country and demanded that unhindered progress of the United Nations mission of inquiry into allegations of massacres and other human rights violations since 1993 be considered an essential precondition for any resumption of cooperation with the DRC. Does the Commission consider, for example, that the many obstacles recently placed in the way of this mission of inquiry, which has been held up for more than six months, constitute the sufficient progress referred to by the Council three months ago as a condition for the gradual resumption of EU cooperation with the DRC? Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (19 January 1998) The Commission announced, on the fringe of the recent (cid:145)Amis du Congo(cid:146) meeting that it would resume its provisional health support programme (PATS II) for ECU 45 million and release a first instalment of ECU 34 million for the rehabilitation programme (PAR). PATS II is the second phase of a health programme under way since 1995 to assist the poorest sections of the population. The purpose of the first PAR instalment is to re-establish the road network around Kinshasa in order to ensure food security for the capital and allow peasants to sell their products there to earn a minimum income. The two programmes bridge the gap between humanitarian aid and rehabilitation, and they are part of measures to combat poverty. They are being implemented either by non-governmental organisations or through direct contracts between the Commission and local businesses, making it possible to start up the programmes rapidly. At this stage, therefore, cooperation with Government institutions, which has been suspended since 1992, has not been resumed. The Commission has begun a constructive dialogue with the Congo Government and the announcement of the two programmes is seen as a response to the positive steps taken by the Kinshasa authorities, in particular the (cid:145)green light(cid:146) given to United Nations human rights mission(cid:146)s inquiry, the appointment of a constitutional committee and the constructive attitude of the Congo delegation at the (cid:145)Amis du Congo(cid:146) meeting. The Commission is aware that there are still many human rights problems in the Democratic Republic of Congo (DRC) and that setting up the constitutional committee is only a tentative step towards resuming the process of transition to democracy. Nevertheless, these problems must be viewed in the context of the critical situation in the country: the total dilapidation of infrastructures, the crushing weight of foreign debt, the extremely precarious economic and social situation, the fact that certain provinces are still unsettled and dangerous, regional rivalry and ideological splits within the leadership. In the light of the enormous challenges facing the new Government, the abovementioned political measures which it has taken deserve to be recognised as steps in the right direction and encouraged by partners outside the DRC. The announcement of the resumption of the two programmes by the Commission thus fits in with principle of gradual and conditional resumption of cooperation with Congo approved by the General Affairs Council of 15 September 1997


title: Commission Regulation (EC) No 2571/97 of 15 December 1997 on the sale of butter at reduced prices and the granting of aid for cream, butter and concentrated butter for use in the manufacture of pastry products, ice-cream and other foodstuffs

eurovoc_concepts:
butter
confectionery product
cream
discount sale
farm price support
food processing


title: Komission direktiivi 97/73/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, tehoaineen (imatsaliilin) sisällyttämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
dangerous substance
marketing
plant health control
plant health product
product safety
public health


title: Minuta miftiehma bejn il-Kanada u l-Komunità Ewropea

eurovoc_concepts:
Canada
USSR
animal welfare
bilateral agreement
hunting
hunting regulations
international standard
multilateral agreement
protection of animals
wildlife

text: 250 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 21998A0214(01) 14. 2. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 42/42 MINUTA MIFTIEHMA bejn il-Kanada u l-Komunità Ewropea li tikkonċerna l-iffirmar tal-Ftehim dwar l-istandards internazzjonali ta’ insib mingħajr tbatijaIL-KANADA U L-KOMUNITÀ EWROPEA WAQT LI JINNOTAW ix-xewqa tagħhom li jiffirmaw il-Ftehim dwar standards internazzjonali ta’ insib mingħajr tbatija (il-Ftehim), imniżżla fl-Anness li jinsab ma’ din il-Minuta, bejn il-Kanada, il-Komunità Ewropea u l-Federazzjoni Russa fil-verżjoni awtentika at tiegħu, WAQT LI JIRRIKONOXXU l-kontribuzzjoni ta’ siwi kbir tal-Federazzjoni Russa għan-negozjati trilaterali u l-konklużjoni b’suċċess tal-Ftehim, u KONVINTI li huwa meħtieġ li l-Ftehim jiġi applikat kemm jista’ jkun malajr bejn il-Kanada u l-Komunità Ewropea, XEWQANA għall-parteċipazzjoni, f’data l-aktar kmieni possibbli, tal-Federazzjoni Russa bħala Parti għall-Ftehim, B’DAN: JISTIEDNU l-Federazzjoni Russa li tiffirma l-Ftehim l-aktar kmieni li tista’, u FTIEHMU illi — sakemm jidħol fis-seħħ bejn il-tlett Partijiet, il-Ftehim għandu japplika bejn il-Kanada u l-Komunità Ewropea fuq bażi bilaterali f’data li għandha tiġi miftiehma bejniethom fi żmien perjodu ta’ 30 jum li jiġi wara d-data tad-depożitu ta’ l-istrumenti ta’ ratifika, konklużjoni jew adozzjoni tal-Kanada u l-Komunità Ewropea, — il-verżjoni Russa tal-Ftehim tkun awtentika biss mid-data tad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim bejn it-tlett partijiet Magħmul fi Brussell, fil-lingwa Ingliża, fil-15 ta’ Diċembru 1997, f’żewġ oriġinali. Għall-Komunità Ewropea Għall-Gvern tal-Kanada


title: 98/24/EY: Komission päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1997, lohikaloissa esiintyvää Gyrodactylus salaris -loista koskevista tietyistä suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 96/490/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Finland
Ireland
United Kingdom
animal disease
fish farming
health control

text: L 8/26 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 1. 98 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 15 päivänä joulukuuta 1997, lohikaloissa esiintyvää Gyrodactylus salaris -loista koskevista tietyistä suojatoi- menpiteistä tehdyn päätöksen 96/490/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/24/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläin- lääkintäkomitean lausunnon mukaiset, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkas- tuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/118/ETY (2), ja erityisesti sen 10 artiklan, sekä katsoo, että komissio on hyväksynyt päätöksellä 96/490/EY (3) toimen- piteitä tiettyjen yhteisön alueiden suojelemiseksi Gyrodac- tylus salaris -loiselta, Suomi on 30 päivänä syyskuuta 1997 päivätyssä kirjeessä pyytänyt, että tiettyjä sen alueella olevia vesialueita suojel- taisiin Gyrodactylus salaris -loiselta; tähän sisältyy pusku- rivyöhyke, sovelletaan lohikalojen liikkumista jolla koskevia tiukkoja rajoituksia, toteuttaa testi- ja seurantaohjelman näillä vesi- Suomi alueilla, joissa sovelletaan Gyrodactylus jäsenvaltioissa, salaris -loista koskevia suojatoimenpiteitä, on jo Gyrodactylus salaris -loisen testi- ja seurantaohjelma; sen tulokset olisi ilmoitettava komissiolle säännöllisesti, ja (1) EYVL L 224, 18. 8. 1990, s. 29 (2) EYVL L 62, 15. 3. 1993, s. 49 (3) EYVL L 202, 10. 8. 1996, s. 21 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Muutetaan päätös 96/490/EY seuraavasti: 1. Lisätään 3 artiklan 1 kohtaan virke seuraavasti: ”Eläviä lohikaloja ei saa kuljettaa liitteen 3 kohdassa mainitulta puskurivyöhykkeeltä muille liitteessä tarkoi- tetuille alueille. ” 2. Korvataan 4 artikla seuraavasti: alueista ”Liitteessä mainituista vastaavien jäsenval- tioiden toimivaltaisten viranomaisten on suoritettava alueiden lohikalakannoille jatkuvasti seurantatestejä ja laboratoriokokeita varmistaakseen, että niissä ei esiinny ja toimitettava tulokset Gyrodactylus salaris -loista, komissiolle viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä heinäkuuta. ” 3. Korvataan liite seuraavasti: ”LIITE ALUEET 1. Seuraavat alueet Yhdistyneessä kuningaskunnassa: Iso-Britannia, Pohjois-Irlanti, Mansaari ja Guernsey. 2. Irlanti. 3. Seuraavat vesialueet Suomessa: Tenojoki ja Näätä- Paatsjoki, Luttojoki, (puskurivyöhyke: mönjoki Uutuanjoki). ” 14. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 8/27 Jäsenvaltioiden on muutettava kauppaan soveltamiaan toimenpiteitä siten, että niistä tulee tämän päätöksen mukaisia. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 3 artikla Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1997. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: Commission Regulation (EC) No 2510/97 of 15 December 1997 concerning the classification of certain goods in the combined nomenclature

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
animal nutrition
common customs tariff
fats
tariff nomenclature
wheat

text: L_1997345EN. 01004501. xml 16. 12. 1997    EN Official Journal of the European Communities L 345/45 COMMISSION REGULATION (EC) No 2510/97 of 15 December 1997 concerning the classification of certain goods in the combined nomenclature THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2658/87 (1) on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff, as last amended by Regulation (EC) No 2308/97 (2), and in particular Article 9 thereof, Whereas in order to ensure uniform application of the combined nomenclature annexed to the said Regulation, it is necessary to adopt measures concerning the classification of the goods referred to in the Annex to this Regulation; Whereas Regulation (EEC) No 2658/87 has set down the general rules for the interpretation of the combined nomenclature and those rules also apply to any other nomenclature which is wholly or partly based on it or which adds any additional subdivision to it and which is established by specific Community provisions, with a view to the application of tariff and other measures relating to trade in goods; Whereas, pursuant to the said general rules, the goods described in column 1 of the table annexed to the present Regulation must be classified under the appropriate CN codes indicated in column 2, by virtue of the reasons set out in column 3; Whereas it is accepted that binding tariff information issued by the customs authorities of Member States in respect of the classification of goods in the combined nomenclature and which do not conform to the rights established by this Regulation, can continue to be invoked, under the provisions in Article 12 (6) of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code (3), for a period of three months by the holder; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Tariff and Statistical Nomenclature Section of the Customs Code Committee, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The goods described in column 1 of the annexed table are now classified within the combined nomenclature under the appropriate CN codes indicated in column 2 of the said table. Article 2 Binding tariff information issued by the customs authorities of Member States which do not conform to the rights established by this Regulation can continue to be invoked under the provisions of Article 12 (6) of Regulation (EEC) No 2913/92 for a period of three months. Article 3 This Regulation shall enter into force on the 21st day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 December 1997. For the Commission Mario MONTI Member of the Commission (1)  OJ L 256, 7. 9. 1987, p. 1. (2)  OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 1. (3)  OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. ANNEX Description of goods CN code Reasons (1) (2) (3) 1. Yellowish spreadable emulsion consisting of: (% by weight) butter. 77,5 salt. 7,7 sugar. 3,1 potato starch. 4,65 parsley. 6,2 other flavourings. 0,85 The milkfat content averages 60 to 62 % by weight. 0405 20 30 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the combined nomenclature, Note 2 (b) to Chapter 4 and the wording of CN codes 0405, 0405 20 and 0405 20 30. 2. Spelt wheat (Triticum spelta L. ) from which the spelt (but not the pericarp) has been removed. 1104 29 19 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the combined nomenclature, by Note 1 (b) to Chapter 10 and by the wording of CN codes 1104, 1104 29 and 1104 29 19. The removal of the spelt, even without damaging the pericarp, excludes the product from Chapter 10. 3. Yeast (Saccharomyces cerevisiae), rendered 95 % inactive by drying. The product is of a kind used in animal fodder. 2102 29 19 Classification is determined by General Rules 1 and 6 for the interpretation of the combined nomenclature and by the wording of CN codes 2102, 2102 20 and 2102 20 19. See also Harmonized System Explanatory Notes, heading 21. 02, paragraph 4


title: Acta aprovada entre o Canadá e a Comunidade Europeia relativa à assinatura do acordo sobre normas internacionais de armadilhagem sem crueldade

text: L 42/42 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 2. 98 (TRADUÇ (cid:5)AO) ACTA APROVADA entre o Canad ´a e a Comunidade Europeia relativa (cid:133) assinatura do acordo sobre normas internacionais de armadilhagem sem crueldade O CANAD (cid:1)A E A COMUNIDADE EUROPEIA, ATENDENDO ao desejo comum de assinar o acordo sobre normas internacionais de armadilhagem sem crueldade (adiante designado «acordo») entre o Canad ´a, a Comunidade Europeia e a Federa(cid:135)˜ao da R ´ussia, constante do anexo (cid:133) presente acta, na sua vers˜ao autenticada; RECONHECENDO o inestim ´avel contributo da Federa(cid:135)˜ao da R ´ussia para as negocia(cid:135)˜oes trilaterais e para o (cid:136)xito da conclus˜ao do acordo; e CONVICTOS da necessidade de aplicar o acordo entre o Canad ´a e a Comunidade Europeia o mais breve- mente poss(cid:146)vel; DESEJOSOS de que a Federa(cid:135)˜ao da R ´ussia participe o mais rapidamente poss(cid:146)vel como parte no acordo, CONVIDAM a Federa(cid:135)˜ao da R ´ussia a assinar o acordo logo que lhe seja poss(cid:146)vel, e ACORDAM que — enquanto se aguarda a entrada em vigor do acordo entre as tr(cid:136)s partes, ele ser ´a aplic ´avel entre o Canad ´a e a Comunidade Europeia, a t(cid:146)tulo bilateral, a partir da data a decidir entre estas ´ultimas partes num prazo de trinta dias a contar da data de dep(cid:155)sito dos instrumentos de rati- fica(cid:135)˜ao, conclus˜ao ou adop(cid:135)˜ao do Canad ´a e da Comunidade Europeia; — a vers˜ao russa do acordo s(cid:155) ser ´a considerada aut(cid:136)ntica a partir da data de entrada em vigor do acordo entre as tr(cid:136)s partes. Feito em Bruxelas, em 15 de Dezembro de 1997, em dois originais: Pela Comunidade Europeia Pelo Governo do Canad ´a


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2511/97, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit