title: Europos bendrijos, Kanados ir Rusijos Federacijos Susitarimas dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų

eurovoc_concepts:
Canada
USSR
animal welfare
hunting
hunting regulations
international standard
multilateral agreement
protection of animals
wildlife

text: 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 251 21998A0214(02) L 42/43 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 2 14 EUROPOS BENDRIJOS, KANADOS IR RUSIJOS FEDERACIJOS dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų SUSITARIMAS EUROPOS BENDRIJA, KANADOS VYRIAUSYBĖ ir RUSIJOS FEDERACIJOS VYRIAUSYBĖ, šio Susitarimo šalys (toliau – Šalys), PRISIMINDAMOS savo tvirtą įsipareigojimą parengti humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinius standartus, pagrįstus tiek moksliniais tyrimais, tiek empiriniais ir praktinio pobūdžio faktais; DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS, kad kiekviena Šalis pagal Jungtinių Tautų Chartiją ir tarptautinės teisės principus turi suverenią teisę savo išteklius naudoti pagal jos aplinkos apsaugos ir plėtros politiką ir kad kiekviena Šalis yra atsakinga už savo biologinės įvairovės apsaugą ir biologinių išteklių subalansuotą naudojimą; PATVIRTINDAMOS, kad laukinių gyvūnų subalansuotas naudojimas žmonių reikmėms turi atitikti Pasaulio apsaugos strategijos, Pasaulinės aplinkos ir plėtros komisijos bei Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijos principus; ATSIŽVELGDAMOS į Tarptautinės gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjungos (IUCN) valstybių narių šios Sąjungos 18 Generalinėje Asamblėjoje 18. 25 rezoliucija prisiimtą įsipareigojimą atsiradus galimybei daugiau nenaudoti nehumaniškų spąstų; PRIPAŽINDAMOS, kad žinduolių humaniško gaudymo spąstais tarptautinių standartų rengimas, pradėtas ISO – Tarptautinės standartizacijos organizacijos –1987 metais, dar nebaigtas; PATVIRTINDAMOS, kad bet kokio tarptautinio technologinio standarto svarbiausia paskirtis inter alia pagerinti apsikeitimą informacija ir sukurti palankesnes prekybos sąlygas; PATVIRTINDAMOS, kad ypač Kanadoje, Jungtinėse Amerikos Valstijose, Rusijos Federacijoje ir Europos bendrijoje atliekami plataus masto tyrimai siekiant sukurti humaniškesnius, praktiškesnius gyvūnų gaudymo spąstais būdus; PABRĖŽDAMOS, kad humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų rengimo darbo grupė, sudaryta iš Kanados, Jungtinių Amerikos Valstijų, Rusijos Federacijos ir Europos bendrijos ekspertų, atliko reikšmingą darbą; SUPRASDAMOS tai, kad daugelis valstybių pasirinko skirtingas priemones ir pasiūlė teisės aktus gyvūnų gaudymo spąstais būdams tobulinti ir laukinių gyvūnų gerovei pagerinti, nors nėra humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų; PRIPAŽINDAMOS, kad kiekvienos Šalies vidaus konstitucinės normos ir institucijų taisyklės nustato, kokia institucija paskiriama pagrindine humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartams pagal kompetenciją įgyvendinti, SUSITARIA: 1 straipsnis Sąvokos Šiame Susitarime: gyvūnų gaudymo reiškia Humaniško kompetentingų institucijų sertifikuotus spąstus, atitinkančius humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartus (toliau – Standartai, nurodyti šio Susitarimo I priede) ir naudojamus laikantis gamintojų nurodytų paspendimo sąlygų. spąstais būdai Spąstai – tiek nužudantys, tiek ir gyvūno judėjimą suvaržantys mechaniniai gaudymo įtaisai. 2 straipsnis Tikslai Gaudymo spąstais būdai reiškia spąstus ir jų paspendimo sąlygas (pavyzdžiui, gyvūnų rūšies parinkimą, spąstų išdėstymą, viliojimo būdą, masalą ir natūralias aplinkos sąlygas). (a) nustatyti humaniško gyvūnų gaudymo spąstais standartus; Šio Susitarimo tikslai yra: 252 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. (b) pagerinti Šalių tarpusavio keitimąsi informacija ir jų bendra- darbiavimą įgyvendinant ir tobulinant šiuos standartus ir (c) sukurti palankesnes Šalių tarpusavio prekybos sąlygas. 3 straipsnis Taikymo sritis Šis Susitarimas taikomas gyvūnų gaudymo spąstais būdams ir spąstų, skirtų I priede nurodytiems laukiniams sausumos ir van- dens žinduoliams gaudyti, sertifikavimui siekiant: (a) valdyti laukinę gyvūniją, įskaitant kenkėjų kontrolę, (b) gauti kailių, odų ar mėsos ir (c) gaudyti žinduolius jų apsaugos tikslais. (a) nustatytų tinkamą spąstų sertifikavimo tvarką pagal Standar- tus; (b) užtikrintų, kad gyvūnų gaudymo spąstais būdai, taikomi tam tikrose jų teritorijose, atitinka Standartus; (c) uždraustų naudoti spąstus, kurie nėra sertifikuoti pagal Standartus (1), ir (d) reikalautų iš gamintojų atitinkamai žymėti sertifikuotus spąs- tus ir pateikti jų tinkamo paspendimo, saugaus naudojimo ir priežiūros instrukcijas. 8 straipsnis Standartų įgyvendinimas 4 straipsnis Įgyvendindama Standartus, kiekviena Šalių kompetentinga insti- tucija turėtų dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad: Įsipareigojimai pagal kitus tarptautinius susitarimus (a) būtų taikomos tinkamos procedūros, susijusios su: 1. Nė viena šio Susitarimo nuostata neturi jokio poveikio Šalių, kurios yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narės pagal Marakešo sutartį, įsteigiančią Pasaulio prekybos organizaciją, teisėms ir įsipareigojimams. 2. Jei Šalys nėra PPO narės, nė viena šio Susitarimo nuostata neturi jokio poveikio jų teisėms ir įsipareigojimams pagal dviša- lius Šalių susitarimus, išvardytus II priede. (i) leidimų naudoti spąstus išdavimu ir panaikinimu ir (ii) humanišką gyvūnų gaudymą spąstais reglamentuojančių teisės aktų taikymu; (b) kailinių žvėrelių medžiotojai mokėtų humaniškai, saugiai ir veiksmingai naudoti gaudymo spąstais būdus, tarp jų ir nau- jus, kai tik jie parengiami; ir (c) būtų atsižvelgiama į I priede pateiktas spąstų bandymo reko- mendacijas nustatant vidaus sertifikavimo tvarką. 5 straipsnis Esamos priemonės Kiekviena Šalis gali toliau drausti savo teritorijoje naudoti spąstus, kurie buvo uždrausti naudoti šio Susitarimo įsigaliojimo dieną. Šalys: 9 straipsnis Tolesnis standartų tobulinimas 6 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Nepažeisdamos 9 straipsnio, Šalys susitaria: (a) bendradarbiauti viena su kita tiesiogiai arba per kompetentin- gas tarptautines organizacijas su šiuo Susitarimu susijusių tar- pusavio interesų klausimais ir (b) plėtoti ir gerinti daugiašalį bendradarbiavimą humaniško gyvūnų gaudymo spąstais srityje siekiant abipusės naudos ir norint sukurti palankesnes prekybos sąlygas. 7 straipsnis Šalių įsipareigojimai (a) remia ir skatina tyrimus, susijusius su tolesniu Standartų tobu- linimu; bei (b) pasinaudodamos pirmiausia a punkte nurodytų tyrimų rezul- tatais pakartotinai vertina ir atnaujina I priedą, pirmą kartą tai atlikdamos praėjus trejiems metams po šio Susitarimo įsiga- liojimo. 10 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos 1. Kompetentinga institucija kiekvienu konkrečiu atveju gali leisti nuo 7 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų leidžiančias nukrypti nuostatas, jeigu jas taikant nenukrypstama nuo šio Susitarimo tikslų, ir tos leidžiančios nukrypti nuostatos skirtos: Kiekviena Šalis, laikydamasi I priede pateikto grafiko, imasi reika- lingų veiksmų, kad jos atitinkamos kompetentingos institucijos: (1) 1) Šalys susitaria, kad 7 straipsnis nedraudžia asmenims konstruoti ir naudoti spąstus, jeigu tokie spąstai yra tam tikros kompetentingos institucijos patvirtinto dizaino. 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 253 (a) visuomenės sveikatos ir saugos interesams; (b) viešosios ir privačios nuosavybės apsaugai; (c) moksliniams tyrimams, švietimui, populiacijos atkūrimui, pakartotiniam gyvūnų perkėlimui už jų natūralaus arealo ribų, veisimui ar gyvūnijos ir augmenijos apsaugai; ir (d) tradicinių medinių spąstų naudojimui kaip esminei vietinės bendruomenės kultūrinio paveldo daliai išsaugoti. 2. Prie pagal straipsnio 1 dalį taikomų leidžiančių nukrypti nuo- statų privalo būti pridėtos raštu išdėstytos jų priežastys ir sąlygos. 3. Šalys raštu praneša Jungtiniam vadybos komitetui apie pagal straipsnio 1 dalį taikomas leidžiančias nukrypti nuostatas bei raštu išdėsto straipsnio 2 dalyje nurodytas priežastis ir sąlygas. 11 straipsnis Pranešimas ir keitimasis informacija 1. Šalys reguliariai keičiasi informacija su šio Susitarimo įgyven- dinimu susijusiais klausimais. Jos praneša viena kitai apie spąstų vertinimo darbų, atliekamų pagal I priede nurodytą grafiką, eigą, apie su tuo susijusius tyrimus ir sertifikuotus spąstus. (a) patvirtinantį, kad importuojami kailiai ar gaminiuose esančios kailio detalės buvo gauti iš gyvūnų, kurie yra sugauti ar auginti fermoje bet kurios kitos Šalies teri- torijoje, ir (b) kuriame yra nuoroda į kompetentingos institucijos išduotą kilmės dokumentą. 14 straipsnis Jungtinis vadybos komitetas 1. Šalys iš savo atstovų sudaro Jungtinį vadybos komitetą (toliau – Komitetas). Komitetas gali svarstyti bet kokius su šiuo Susita- rimu susijusius klausimus. 2. Komitetas susirenka į posėdį per 12 mėnesių nuo šio Susita- rimo įsigaliojimo dienos. Po to Komitetas renkasi periodiškai arba bet kurios Šalies prašymu. Be to, Komitetas gali laikotarpiu tarp posėdžių rūpimus klausimus svarstyti susirašinėjimo būdu. Pirma- jame posėdyje Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 3. Komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu. 4. Komitetas retkarčiais gali sudaryti ad hoc mokslo ir technikos ekspertų darbo grupes, kad jos pateiktų Komitetui rekomendaci- jas: 2. Šalys praneša viena kitai, kokios kompetentingos institucijos yra atsakingos už šio Susitarimo įgyvendinimą. (a) bet kokiais moksliniais ar techniniais klausimais; 12 straipsnis Abipusis pripažinimas 1. Šalis gali leisti savo teritorijoje naudoti kitos Šalies sertifikuo- tus spąstus. Bet koks atsisakymas privalo būti pagrįstas raštu. 2. Kiekviena Šalis pripažįsta bet kurios kitos Šalies gyvūnų gau- dymo spąstais būdus kaip tolygius, jeigu kitos Šalies gaudymo spąstais būdai atitinka Standartus. 13 straipsnis Šalių tarpusavio prekyba kailiais ir kailių gaminiais 1. Nepažeidžiant 15 straipsnio ir straipsnio 2 dalies, taip pat Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES), priimtos 1973 m. kovo 3 d. Vašingtone, ati- tinkamų nuostatų, nė viena Šalis negali taikyti prekybą kailiais ir kailių gaminiais, kilusiais iš bet kurios kitos Šalies, ribojančių prie- monių. (b) dėl Šalių pasiūlytų klausimų išaiškinimo ir (c) dėl nesutarimų sprendimo. 5. Komitetas gali pasiūlyti Šalims iš dalies pakeisti šį Susitarimą atitinkamai atsižvelgiant į ekspertų darbo grupių rekomendacijas. 15 straipsnis Ginčų sprendimas 1. Šalys stengiasi derybomis pasiekti visoms pusėms priimtiną sprendimą bet kuriuo su šio Susitarimo taikymu susijusiu klausi- mu. Jei suinteresuotos Šalys savo nesutarimų negali išspręsti, vie- nos iš Šalių prašymu šaukiamas Komitetas klausimui apsvarstyti ir sprendimui priimti. Komitetas, svarstydamas jam pateiktą klau- simą, prireikus gali pagal šio Susitarimo 14 straipsnio 4 dalį suda- ryti ad hoc mokslo ir (arba) technikos ekspertų darbo grupę. 2. Jeigu Komitetui nepavyksta per 90 dienų ginčą išspręsti, skundą padavusios Šalies prašymu pagal III priedą sudaromas arbitražas. 2. Šalis įvežimo į pateikti kilmės sertifikatą: jos muitų teritoriją punkte gali reikalauti 3. Arbitražas gali priimti sprendimus, susijusius su bet kokiu ginču dėl to, kaip Šalis, kuria skundžiamasi, aiškina ir taiko Susi- tarimą. 254 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. 4. Arbitražas neviršija kompetencijos, dėl kurios Šalys susitarė, ir nepriima sprendimų, kurie nepriklauso šio straipsnio taikymo sri- čiai. 3. Pats Susitarimas nėra tiesiogiai vykdomas. Kiekviena Šalis įsi- pareigojimus ir prievoles pagal šį Susitarimą įgyvendina savo nustatyta vidaus tvarka. 5. Šis straipsnis mutatis mutandis taikomas ir tais atvejais, kai yra daugiau negu viena skundą padavusi Šalis arba Šalis, dėl kurios skundžiamasi. 16 straipsnis Prisijungimas Bet kuri šalis gali prisijungti prie šio Susitarimo pagal sąlygas, dėl kurių ta šalis ir šio Susitarimo Šalys susitaria. 17 straipsnis Baigiamosios nuostatos 4. Komitetas ar bet kuri Šalis gali bet kuriuo metu pasiūlyti iš dalies pakeisti šį Susitarimą. Pakeitimas, dėl kurio susitarė Šalys, įsigalioja suderinto pakeitimo ratifikavimo, pasirašymo ar patvir- tinimo paskutinio dokumento deponavimo dieną pagal kiekvie- nai Šaliai taikytinas taisykles. 5. Šalis gali pasitraukti iš šio Susitarimo mažiausiai prieš šešis mėnesius pateikdama rašytinį pranešimą. Tokiu atveju pasitrau- kiančios Šalies įsipareigojimai pagal šį Susitarimą nustoja galioti pasibaigus pranešimo laikotarpiui. 1. Priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis. 2. Šis Susitarimas įsigalioja per 60 dienų po jo ratifikavimo, pasi- rašymo ar patvirtinimo paskutinio dokumento deponavimo die- nos pagal kiekvienai Šaliai taikytinas taisykles. 6. Šis Susitarimas sudarytas danų, olandų, anglų, suomių, pran- cūzų, vokiečių, graikų, italų, portugalų, ispanų, švedų ir rusų kal- bomis. Visi tekstai yra autentiški. Šis Susitarimas bus deponuotas Europos Sąjungos Tarybos Generalinio sekretoriato archyvuose, o šis patvirtintą Susitarimo kopiją pateikia kiekvienai Šaliai. 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 255 SUSITARIMO DĖL HUMANIŠKO GYVŪNŲ GAUDYMO SPĄSTAIS TARPTAUTINIŲ STANDARTŲ PRIEDAI I PRIEDAS 1. STANDARTŲ TIKSLAI, PRINCIPAI IR BENDRIEJI MOTYVAI I DALIS: STANDARTAI 1. 1. Tikslai Standartų tikslas – užtikrinti spąstais gaudomų gyvūnų reikiamo lygio gerovę ir toliau ją gerinti. 1. 2. Principai 1. 2. 1. Norint nustatyti, ar gaudymo spąstais būdas yra humaniškas, būtina įvertinti spąstais pagauto gyvūno gerovę. 1. 2. 2. Principas, pagal kurį nustatoma, kad gaudymo spąstais būdas yra humaniškas, yra tas, kuris atitinka 2 ir 3 skirsniuose išdėstytus minimalius reikalavimus. 1. 2. 3. Nustatant šiuos Standartus, daroma prielaida, kad spąstai turėtų būti tinkamai parinkti, veiksmingi ir atitinkantys kiekvienos Šalies nustatytus žmonių saugos reikalavimus. 1. 3. Bendrieji motyvai 1. 3. 1. Gyvūnų gerovė yra nustatoma priemonėmis, kurios parodo, kaip lengvai ar sunkiai gyvūnai prisitaiko prie aplinkos arba kiek jiems nepavyksta prisitaikyti prie savo aplinkos. Kadangi gyvūnai skiriasi pagal būdus, kuriais jie prisitaiko prie savo aplinkos, reikėtų naudoti keletą skirtingų priemonių jų gerovei įvertinti. Spąstais pagautų gyvūnų gerovę parodo fiziologiniai rodikliai, sužalojimo požymiai ir elgesys. Kadangi daugumos gyvūnų rūšių kai kurie iš šių rodiklių nėra ištirti, reikės atlikti papildomus mokslinius tyrimus, kad būtų nustatytos atitinkamos ribos pagal šiuos Standartus. Nors gerovė gali būti labai skirtinga, sąvoka „humaniškas“ taikoma tik tiems gyvūnų gaudymo spąstais būdams, kai tų gyvūnų gerovė išlaikoma reikiamo lygio, nors pripažįstama, kad tam tikromis aplinkybėmis, kai naudojami nužudantys spąstai, bus trumpas laiko tarpas, kuriuo gyvūnų gerovė gali būti prasta. 1. 3. 2. Ribas, nurodytas spąstų sertifikavimo Standartuose, sudaro: (a) judėjimą suvaržantiems spąstams: rodikliai, žemiau kurių spąstais sugautų gyvūnų gerovė vertinama kaip prasta, ir (b) nužudantiems spąstams: laikas, per kurį gyvūnas netenka sąmonės ir tampa nejautrus bei lieka tokios būklės iki mirties. 1. 3. 3. Nepaisant to, kad gaudymo spąstais būdai privalo atitikti 2. 4 ir 3. 4 skirsnių reikalavimus, reikiamas dėmesys skirtinas tolesniam spąstų konstrukcijos ir paspendimo tobulinimui, ypač klausimams, kaip: (a) pagerinti į judėjimą suvaržančius spąstus pakliuvusių gyvūnų gerovę tuo laiku, kol jie yra spąstuose; (b) padaryti, kad į nužudančius spąstus pakliuvęs gyvūnas greitai netektų sąmonės ir taptų nejautrus; ir (c) kuo mažiau sugauti netikslinių gyvūnų. 2. REIKALAVIMAI GYVŪNŲ GAUDYMO JUDĖJIMĄ SUVARŽANČIAIS SPĄSTAIS BŪDAMS 2. 1. Sąvoka „Gaudymo judėjimą suvaržančiais spąstais būdai“ reiškia spąstus, pagamintus ir paspęstus siekiant ne nužudyti į spąstus įkliuvusį gyvūną, o suvaržyti jo judesius tiek, kad žmogus galėtų tiesiogiai gyvūną paimti. 256 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. 2. 2. Kriterijai 2. 2. 1. Norint nustatyti, ar gyvūnų gaudymo judesius suvaržančiais spąstais būdas atitinka šiuos Standartus, būtina įvertinti spąstais sugauto gyvūno gerovę. 2. 2. 2. Kaip vertinimo kriterijai turi būti elgesio ir sužalojimo rodikliai, išvardyti 2. 3. 1 ir 2. 3. 2 punktuose. 2. 2. 3. Nustatant kiekvieną iš šių rodiklių, reikia įvertinti gyvūnų reakcijos stiprumą. 2. 3. Rodikliai 2. 3. 1. Elgesys, laikytinas spąstais sugautų laukinių gyvūnų prastos gerovės rodikliu, yra toks: (a) savęs kandžiojimas, kai dėl to gyvūnas sunkiai susižaloja (susiluošinimas), (b) pernelyg silpnas judrumas ir reagavimas į aplinką. 2. 3. 2. Sužalojimai, laikytini spąstais sugautų laukinių gyvūnų prastos gerovės rodikliais, yra tokie: (a) kaulų lūžimai; (b) sąnarių išnirimas ties riešu ar čiurna; (c) nutrūkusi sausgyslė ar raištis; (d) stiprus antkaulio nubrozdinimas; (e) stiprus išorinis ar vidinis kraujavimas; (f) ryškus skeleto raumenų gyvybingumo sumažėjimas; (g) galūnių išemija; (h) nuolatinio danties lūžimas atsiveriant pulpos ertmei; (i) (j) regos organo pažeidimas, įskaitant ragenos įplėšimą; stuburo smegenų pažeidimas; (k) stiprus vidaus organų sužalojimas; (l) širdies raumens degeneracija; (m) amputacija; (n) mirtis. 2. 4. Ribos Gaudymo judesius suvaržančiais spąstais būdas atitinka Standartus, jei: (a) parinktos tos pačios rūšies bandomųjų gyvūnų, pagal kuriuos gaunami duomenys, skaičius yra bent 20 ir (b) bent 80 % šių gyvūnų nebūna nė vieno iš 2. 3. 1 ir 2. 3. 2 punktuose nurodytų rodiklių. 3. REIKALAVIMAI GYVŪNŲ GAUDYMO NUŽUDANČIAIS SPĄSTAIS BŪDAMS 3. 1. Sąvoka „Gaudymo nužudančiais spąstais būdai“ reiškia spąstus, pagamintus ir paspęstus siekiant nužudyti į spąstus įkliuvusį parinktos rūšies gyvūną. 3. 2. Kriterijai 3. 2. 1. Naudojant nužudymo techniką, reikia nustatyti laiką, kada gyvūnas netenka sąmonės ir tampa nejautrus, ir patikrinti, kiek laiko gyvūnas išbūna tokios būklės iki mirties (t. y. kol negrįžtamai nustoja funkcionuoti jo širdis). 3. 2. 2. Sąmonės netekimas ir nejautra turi būti nustatomi patikrinant ragenos ir vokų refleksus ar bet kokiais kitais mokslo patvirtintais tolygiais būdais (1). (1) Jei reikia atlikti papildomus tyrimus norint nustatyti, ar gaudymo spąstais metodas atitinka standartus, galima papildomai atlikti elektroencefalogramą (EEG), išmatuoti reakcijas dėl vizualinių dirgiklių (VER) ir garsinių dirgiklių (SER). 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 257 3. 3. Rodikliai ir laiko ribos Ragenos ir vokų refleksų išnykimo laikas Rūšys 45 sekundės 120 sekundžių Mustela erminea Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 sekundžių (1) Visos kitos rūšys, nurodytos 4. 1 punkte. (1) Komitetas įvertins laiko ribas, peržiūrėdamas jas po trejų metų, kaip nurodyta 9 straipsnio b punkte, jeigu tam pakaks duo- menų, kad kiekvienai konkrečiai rūšiai būtų nustatytos reikalaujamos laiko ribos 300 sekundžių laiką sutrumpinant iki 180 sekundžių ir nustatytas priimtinas terminas šiems pakeitimams įgyvendinti. 3. 4. Ribos Gaudymo nužudančiais spąstais būdas atitinka Standartus, jei: (a) parinktos tos pačios rūšies bandomųjų gyvūnų, pagal kuriuos gaunami duomenys, skaičius yra bent 12 ir (b) bent 80 % šių gyvūnų per reikalaujamą laiką neteko sąmonės bei jautrumo ir lieka tokios būklės iki mirties. II DALIS: RŪŠIŲ SĄRAŠAS IR STANDARTŲ ĮGYVENDINIMO GRAFIKAS 4. SUSITARIMO 3 STRAIPSNYJE NURODYTAS RŪŠIŲ SĄRAŠAS IR STANDARTŲ ĮGYVENDINIMO GRAFIKAS 4. 1. Rūšių sąrašas Standartai taikomi tokioms rūšims: Bendrasis pavadinimas Kojotas Vilkas Bebras (Šiaurės Amerikos) Bebras (Europos) Rusvoji lūšis Ūdra (Šiaurės Amerikos) Ūdra (Europos) Lūšis (Šiaurės Amerikos) Lūšis (Europos) Kiaunė Akmeninė kiaunė Sabalas Miškinė kiaunė Barsukas (Europos) Šermuonėlis Usūrinis šuo Ondatra Meškėnas Barsukas (Šiaurės Amerikos) Pagal reikalą į sąrašą bus įtrauktos papildomos rūšys. Rūšis Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felix rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 258 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. 4. 2. Standartų įgyvendinimo grafikas 4. 2. 1. Kaip nurodyta Susitarimo 7 straipsnyje, gaudymo spąstais būdai turi būti išbandyti siekiant nustatyti, ar jie atitinka šiuos Standartus, ir jų atitiktį turi patvirtinti Šalių kompetentingos institucijos per tokį laiką: (a) gaudymo judėjimą suvaržančiais spąstais būdų – per laikotarpį nuo trejų iki penkerių metų nuo Susitarimo įsigaliojimo, atsižvelgiant į bandymų prioritetus ir į tai, ar pakanka bandymams atlikti skirtų priemonių; ir (b) gaudymo nužudančiais spąstais būdų – per penkerius metus nuo Susitarimo įsigaliojimo. 4. 2. 2. Vadovaujantis Susitarimo 7 straipsniu, pasibaigus 4. 2. 1 punkte nurodytiems terminams Šalių kompetentingos institucijos per trejus metus privalo uždrausti naudoti spąstus, kurie nėra sertifikuoti pagal šiuos Standartus. 4. 2. 3. Kompetentinga institucija, nustačiusi, kad spąstų bandymo rezultatai neatitinka konkrečioms rūšims gaudyti skirtų arba konkrečiomis aplinkos sąlygomis naudojamų spąstų sertifikavimo standartų, gali laikinai pratęsti leidimą naudoti spąstus, kol tiriama, kokiais spąstais galima būtų juos pakeisti. Tokia kompetentinga institucija iš anksto praneša kitoms Susitarimo Šalims apie spąstus, kuriuos ketinama leisti laikinai naudoti, ir apie tyrimų programą. III DALIS: REKOMENDACIJOS 5. REKOMENDACIJOS DĖL SPĄSTŲ BANDYMO IR TYRIMAS, SUSIJĘS SU TOLESNIU GYVŪNŲ GAUDYMO SPĄSTAIS METODŲ TOBULINIMU Siekiant užtikrinti tikslumą ir patikimumą bei patvirtinti, kad gyvūnų gaudymo spąstais būdai atitinka Standartuose nurodytus reikalavimus, šių gaudymo spąstais būdų bandymo tyrimai turėtų atitikti geros eksperimentinės praktikos bendruosius principus. Tuo atveju, kai bandymų procedūros yra nustatytos pagal ISO, Tarptautinės standartizacijos organizacijos, sistemą, ir kai tokios procedūros tinka nustatyti, ar gaudymo spąstais būdai atitinka kai kuriuos arba visus šių Standartų reikalavimus, atitinkamai taikomos ISO procedūros. 5. 1. Bendrosios rekomendacijos 5. 1. 1. Bandymai turėtų būti atliekami remiantis išsamiais mokslinių tyrimų protokolais. 5. 1. 2. Turėtų būti išbandytas spąstų mechanizmo veikimas. 5. 1. 3. Spąstai ypač dėl jų selektyvaus veikimo turėtų būti išbandyti lauko sąlygomis. Šį bandymą taip pat galima naudoti duomenims apie spąstų veiksmingumą ir saugą rinkti. 5. 1. 4. Judesius suvaržantys spąstai turėtų būti išbandyti izoliuotoje teritorijoje, ypač kai siekiama nustatyti gyvūnų elgesio ir fiziologinius rodiklius. Nužudantys spąstai turėtų būti išbandyti izoliuotoje teritorijoje, ypač kai siekiama nustatyti sąmonės netekimą. 5. 1. 5. Atliekant bandymus lauko sąlygomis, spąstai turėtų būti tikrinami kiekvieną dieną. 5. 1. 6. Nužudančių spąstų veiksmingumas, susijęs su parinktų gyvūnų sąmonės netekimu ir nužudymu, turėtų būti bandomas laboratorijoje, izoliuotoje teritorijoje ir lauko sąlygomis su sąmoningais, judėti galinčiais gyvūnais gauti. Turėtų būti įvertinta, ar spąstai gali pažeisti parinkto gyvūno gyvybiškai svarbius taškus. 5. 1. 7. Bandymų atlikimo tvarka gali būti skirtinga siekiant kuo visapusiškiau įvertinti bandomus spąstus. 5. 1. 8. Įprastomis naudojimo sąlygomis spąstai neturėtų kelti pavojaus su jais dirbančiam asmeniui. 5. 1. 9. Jei reikia, bandant spąstus turėtų būti patikrinama daugiau priemonių. Atliekant bandymus lauko sąlygomis, turėtų būti tiriami tiek parinktos rūšies, tiek netikslinės rūšies gaudymo spąstais rezultatai. 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 259 5. 2. Tyrimų atlikimo vieta 5. 2. 1. Spąstai turėtų būti paspendžiami ir naudojami pagal gamintojo ar kitų specialistų pateiktas rekomendacijas. 5. 2. 2. 5. 2. 3. Kompleksiniai bandymai turėtų būti atliekami izoliuotoje teritorijoje, kurioje yra tinkama aplinka parinktos rūšies gyvūnams laisvai judėti, pasislėpti ir kiek galima natūraliau elgtis. Turėtų būti galimybė paspęsti spąstus ir stebėti į juos įkliuvusius gyvūnus. Spąstus reikėtų paspęsti taip, kad būtų galima padaryti gyvūno sugavimo spąstais viso epizodo vaizdo ir garso įrašus. Bandymams lauko sąlygomis atlikti parenkamos vietos turėtų būti panašios į tas, kuriose praktiškai spąstai naudojami. Kadangi atliekant bandymus lauko sąlygomis svarbu spąstų selektyvumas ir bet kokia gaudymo spąstais žala netikslinėms rūšims, tokių bandymų vietas gali tekti parinkti skirtinguose arealuose, kur yra tikimybė aptikti skirtingas netikslines rūšis. Turėtų būti padarytos kiekvienų spąstų, jų paspendimo ir bendros aplinkos nuotraukos. Spąstų identifikavimo numeris turėtų būti matomas ant fotojuostos įrašo kur užfiksuoti spąstai iki ir po suveikimo. 5. 3. Tyrimų personalas 5. 3. 1. Bandymus atliekantis personalas turėtų būti tinkamos kvalifikacijos ir apmokytas. 5. 3. 2. Tarp bandymus atliekančio personalo turėtų būti bent vienas asmuo, turintis patirties, kaip naudoti spąstus, ir sugebantis spąstais sugauti bandymui naudojamus gyvūnus, ir bent vienas asmuo, turintis patirties, kaip taikyti kiekvieną gyvūno gerovės vertinimo būdą, kai naudojami judesius suvaržantys spąstai, ir kiekvieną gyvūno sąmonės netekimo nustatymo būdą, kai naudojami nužudantys spąstai. Pavyzdžiui, į spąstus įkliuvusių gyvūnų elgesį ir atsargumo išsiugdymą turėtų vertinti specialiai pasirengęs asmuo, žinantis, kaip interpretuoti tokius duomenis. 5. 4. Spąstams bandyti naudojami gyvūnai 5. 4. 1. Gyvūnai, su kuriais atliekami kompleksiniai bandymai, turėtų būti geros sveikatos ir tipiški tai laukinei gamtai, kurioje tikimasi gaudyti. Naudojami gyvūnai neturėtų turėti ankstesnės patirties su bandomais spąstais. 5. 4. 2. Prieš spąstų bandymą gyvūnai turėtų būti laikomi tinkamomis sąlygomis, aprūpinami pakankamu kiekiu maisto ir vandens. Gyvūnai turėtų būti laikomi taip, kad laikymo sąlygos netaptų jų prastos gerovės priežastimi. 5. 4. 3. Prieš bandymą gyvūnai turėtų aklimatizuotis izoliuotoje bandymų teritorijoje. 5. 5. Stebėjimas 5. 5. 1. Elgesys 5. 5. 1. 1. Gyvūnų elgesį turėtų stebėti specialiai pasirengęs asmuo, ypač turintis rūšių etologijos žinių. 5. 5. 1. 2. Atsargumo išsiugdymą galima įvertinti pagaunant gyvūną spąstais lengvai jo atpažįstamomis aplinkybėmis, po to dar kartą leidžiant gyvūnui įkliūti į spąstus reikiamomis aplinkybėmis ir stebint jo elgesį. 5. 5. 1. 3. Reikėtų reakcijas į pašalinius dirgiklius atidžiai atskirti nuo reakcijų į spąstus ar aplinkybes. 5. 5. 2. Fiziologija 5. 5. 2. 1. Prieš bandymus kai kuriems gyvūnams reikėtų pritaisyti nuotolinio įrašymo prietaisus (pvz. , širdies dūžių skaičiui, kvėpavimo ritmui užrašyti). Šie prietaisai turėtų būti pritaisomi likus pakankamai daug laiko iki gyvūno sugavimo spąstais, kad jis atsigautų nuo pritaisant tuos prietaisus patirto susijaudinimo. 5. 5. 2. 2. Reikėtų visomis įmanomomis priemonėmis apriboti reikalavimų neatitinkančius ir neobjektyvius stebėjimus, ypač žmogiškųjų veiksnių lemiamus, kai imami mėginiai. 5. 5. 2. 3. Kai imami biologiniai mėginiai (pvz. , kraujas, šlapimas, seilės), tai turėtų būti daroma tam tikru laiku, atsižvelgiant į gaudymo spąstais laiką ir į nuo laiko priklausančių tiriamų reakcijų trukmę. Be to, reikėtų gauti kontrolinius duomenis apie gyvūnus, laikomus kitur geromis sąlygomis ir kitai veiklai, išeities duomenis prieš pradedant gaudymą spąstais ir tam tikrus etaloninius duomenis po ypač stipraus stimuliavimo (pvz. , adrenokortikotropinio hormono toleravimo testo). 5. 5. 2. 4. Visi biologiniai mėginiai turėtų būti paimti ir laikomi kuo geresnėmis sąlygomis, kad nesugestų, kol bus atlikta analizė. 260 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. 5. 5. 2. 5. Naudojami analitiniai metodai turėtų būti patvirtinti. 5. 5. 2. 6. Nužudančių spąstų atveju neurologinę apžiūrą, kurios metu patikrinami refleksai (tokie kaip skausmo ar akių), kartu su EEG, VER ar SER tyrimais turėtų atlikti specialistas, kuris gali pateikti su gyvūno sąmonės būkle susijusią informaciją apie žudymo technikos veiksmingumą. 5. 5. 2. 7. Jeigu gyvūnai išlieka sąmoningi ir jautrumo nepraranda per bandymų protokole nurodytą laiką, jie turėtų būti nužudomi humanišku būdu. 5. 5. 3. Sužeidimai ir patologija 5. 5. 3. 1. Kiekvienas bandomasis gyvūnas turėtų būti atidžiai ištirtas siekiant nustatyti bet kokius sužeidimus. Dėl galimų kaulų lūžių turėtų būti atliktas rentgenologinis tyrimas. 5. 5. 3. 2. Toliau reikėtų atlikti išsamius žuvusių gyvūnų patologinius tyrimus. Žuvusio gyvūno tyrimą turėtų atlikti kvalifikuotas veterinaras laikydamasis priimtos veterinarinių tyrimų praktikos. 5. 5. 3. 3. Sužeisti organai arba/ir vietos turėtų būti ištirti makroskopiniu ir prireikus histologiniu tyrimu. 5. 6. Pranešimas 5. 6. 1. Tyrimo pranešime turėtų būti pateikta reikiama informacija apie eksperimentinį dizainą, medžiagas, metodus ir rezultatus, t. y. : (a) spąstų dizaino techninis aprašymas, įskaitant informaciją apie medžiagas, iš kurių jie pagaminti; (b) gamintojo pateiktos naudojimo instrukcijos; (c) bandymo aplinkybių aprašymas; (d) meteorologinės sąlygos, ypač temperatūra ir sniego gylis; (e) bandymą atliekančio personalo duomenys; (f) bandomųjų gyvūnų ir spąstų skaičius; (g) parinktos ir netikslinės kiekvienos rūšies pagautų gyvūnų bendras skaičius ir informacija apie jų populiacijos santykinį gausumą, išreiškiamą sąvokomis „retas“, „normalus“ ar „gausus“, tirtame rajone; (h) atranka; (i) išsamūs įrodymai, kad spąstai suveikė ir sužeidė gyvūną, kuris nebuvo pagautas; (j) elgesio stebėjimai; (k) kiekvieno tirto fiziologinio rodiklio dydžiai ir metodologija; (l) sužeidimų ir po gyvūno žūties atliktų tyrimų aprašymas; (m) sąmonės netekimo ir nejautros atsiradimo laikas; ir (n) statistinė analizė. 6. STANDARTAMS TOBULINTI SKIRTOS TYRIMŲ PROGRAMOS IV DALIS: TYRIMAI Bandant gaudymo spąstais sistemas, būtina rasti tinkamas priemones, užtikrinančias spąstais gaudomų gyvūnų gerovę. Kol tokios priemonės, ypač papildomos su elgesiu ir fiziologija susijusios priemonės, nėra patvirtintos ir taikomos įvairioms rūšims, jų naudojimas šiuose Standartuose aptariamoms rūšims turės būti patikrintas moksliniais tyrimais, atliekamais siekiant nustatyti išeities duomenis, reakcijos diapazonus ir kitas atitinkamas priemones. 6. 1. Tikslai Pagal 9 straipsnį Šalių remiami ir skatinami tyrimai ypač turi būti skirti patvirtinti išeities ir etaloniniams duomenims, kurie būtini nustatant papildomų rodiklių ribas ar kitus tinkamos gerovės kriterijus, neįeinančius į šių Standartų 2. 3 skirsnio dabartinę taikymo sritį, įskaitant tam tikrus elgesio ir fiziologinius rodiklius. 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 261 6. 2. Konkrečių rūšių tyrimo programos Siekiant išplėsti mokslo žinias spąstais sugautų gyvūnų gerovės vertinimo srityje, kiekviena Šalis remia tolesnius tyrimus, atliekamus su toliau pateiktoje lentelėje išvardytomis rūšimis; tokie tyrimai turi būti užbaigti per nustatytą laiko terminą, skaičiuojamą nuo Susitarimo įsigaliojimo. Rūšys Atsakinga Šalis Ondatra zibethicus Europos bendrija Procyon lotor Martes zibellina Kanada Rusija Terminas 3 metai 3 metai 3 metai 6. 3. Konkretūs dydžiai, kuriuos reikia nustatyti 6. 3. 1. Būtina ištirti tokius konkrečius rodiklius: (a) spąstais pagauto gyvūno reakcijas, įskaitant gyvūno leidžiamus garsus, kraštutinę paniką, laiką, per kurį paleistas iš spąstų gyvūnas atsigauna ir pradeda normaliai elgtis, ir atsargumo išsiugdymą. Tiriant atsargumo išsiugdymą, reikia nustatyti, kiek gyvūnas išvengia ar sugeba pasipriešinti anksčiau patirtoms sugavimo spąstais aplinkybėms; ir (b) rūšių fiziologinius rodiklius, tarp jų širdies dūžių skaičių ir širdies ritmo sutrikimą, bei atitinkamus jų biocheminius rodiklius (kraujo, šlapimo ar seilių tyrimai), įskaitant gliukokortikoidų koncentraciją, prolaktino koncentraciją, kreatino kinazės aktyvumą, laktato dehidrogenazę (ir galbūt izofermentą 5) ir Beta endorfinų kiekį (jeigu egzistuoja metodai). 6. 3. 2. Reakcijos stiprumą rodantys fiziologiniai rodikliai nustatomi lyginant išeities ir kraštutinius dydžius bei atsižvelgiant į reakcijos trukmę. 6. 3. 3. Fiziologinio rodiklio išeities dydis reiškia to fiziologinio kintamojo kiekybę, koncentraciją ar dažnį, kai gyvūnas yra aplinkos netrikdomas. Fiziologinių rodiklių, kurie pakinta per keletą sekundžių ar minučių, išeities dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į konkrečią gyvūno veiklą, pavyzdžiui, gulėjimą, stovėjimą, vaikščiojimą ar bėgiojimą ir šokinėjimą. Kraštutinis dydis reiškia, kad tokių gyvūnų fiziologinis rodiklis artimas maksimaliam ar minimaliam. Tikėtina, kad pirmiau nurodytos fiziologinės reakcijos būdingos visiems žinduoliams, tačiau tikslius išeities ir kraštutinius dydžius bei jų kitimo modelį reikia nustatyti kiekvienai bandomajai rūšiai. 6. 3. 4. Tiriant fiziologines reakcijas, rodančias prastą gyvūno gerovę, reikia atsižvelgti į šiuos aspektus: ar nustatytasis dydis labai skiriasi nuo normalaus ir kiek šis pakitęs dydis išsilaiko. 6. 4. Tyrimų programų kontrolė Komitetas kontroliuoja ir koordinuoja tyrimus, kuriuos pagal 9 straipsnį remia ir skatina Šalys. 262 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. II PRIEDAS 1. Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Rusijos Federacijos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų, pasirašytas 1995 m. liepos 17 d. Briuselyje, įsigaliojęs 1996 m. vasario 1 d. 2. Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, pasirašytas 1994 m. birželio 24 d. Korfu. 3. Rusijos Federacijos ir Kanados susitarimas dėl prekybos ir komercinių ryšių, įsigaliojęs 1992 m. gruodžio 29 d. 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 263 III PRIEDAS ARBITRAŽAS 1 straipsnis Skundą padavusi Šalis praneša Komitetui apie tai, kad nori pagal Susitarimo 15 straipsnį perduoti ginčą spręsti arbitražui. Pranešime privalo būti nurodytas arbitražo proceso dalykas ir konkrečios Susitarimo nuostatos, dėl kurių aiškinimo ar taikymo kilo ginčas. 1. Šis arbitražas susideda iš trijų narių. 2 straipsnis 2. Dviejų Šalių ginčo atveju abi ginčo Šalys paskiria po arbitrą. Jei ginčijasi daugiau negu dvi Šalys, Šalys, kurių interesai sutampa, sutarimo pagrindu paskiria vieną bendrą arbitrą. Abiem atvejais taip paskirti du arbitrai bendru sutarimu paskiria trečiąjį arbitrą, kuris yra arbitražo pirmininkas. 3. Arbitražo primininkas negali būti: (a) ginčo Šalių pilietis; (b) susijęs su ginčo Šalimis arba (c) susijęs su ginču pagal kokias nors kitas einamas pareigas. 4. Bet kokia laisva arbitražo nario vieta turi būti užimta laikantis pradinės paskyrimo tvarkos. Jeigu per 60 dienų nuo Šalių arbitrų paskyrimo nepaskiriamas arbitražo pirmininkas, bet kuri Šalis gali prašyti Tarptautinio Teisingumo Teismo pirmininką jį paskirti. 3 straipsnis 4 straipsnis 1. Arbitražas sprendimą priima griežtai laikydamasis Susitarimo, tarptautinės teisės nuostatų ir šių tipinių įgaliojimų: „remiantis faktais ir atitinkamomis Susitarimo nuostatomis (čia nurodomos tokios nuostatos) nustatyti, ar Šalis laikosi Susitarime nurodytų įsipareigojimų, ir priimti sprendimą šiuo klausimu. “ 2. Arbitražas privalo įsitikinti, kad skundas yra tinkamai faktiškai ir teisiškai pagrįstas. 5 straipsnis 1. Jeigu ginčo Šalys nesusitaria kitaip, arbitražas pats nustato savo darbo tvarkos taisykles. 2. Arbitražo darbo tvarkos taisyklės bet kuriuo atveju privalo atitikti šio Priedo nuostatas, arbitražo kaip institucijos kompetenciją priimant sprendimus ir tarptautinėje teisėje bei praktikoje taikomus teisingo proceso principus. 6 straipsnis Ginčo Šalys palengvina arbitražo darbą, t. y. pasinaudodamos visomis jų turimomis priemonėmis: (a) pateikia arbitražui visus su ginčijamu klausimu susijusius dokumentus, informaciją ir pagalbines priemones, numatytus tik pagal Šalies vidaus teisinius ir administracinius reikalavimus; ir (b) suteikia arbitražui galimybę prireikus iškviesti liudytojus ir ekspertus ir gauti jų parodymus. Ginčo Šalys ir arbitrai arbitražo proceso metu išlaiko bet kokios informacijos, kuri jiems pateikiama kaip konfidenciali, slaptumą. 7 straipsnis Ginčo Šalys lygiomis dalimis apmoka arbitražo proceso išlaidas, įskaitant arbitrų atlyginimą ir kelionių, vertimo ir sekretoriaus paslaugų išlaidas bei kitas su procesu susijusias išlaidas. 8 straipsnis 264 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/27 t. Arbitražas gali priimti ir išspręsti priešpriešinius reikalavimus, tiesiogiai susijusius su ginčo dalyku. 9 straipsnis Arbitražas sprendimus, susijusius tiek su ginčo nagrinėjimo tvarka, tiek su ginčo esme, priima arbitrų balsų dauguma. Paduoti balsai neatskleidžiami. 10 straipsnis 1. Arbitražas sprendimą paskelbia ne vėliau kaip per 180 dienų nuo pirmininko paskyrimo dienos. 2. Arbitražas gali visais balsais atidėti savo sprendimo paskelbimą, jeigu ginčo Šalys sutinka. 11 straipsnis 12 straipsnis 1. Arbitražo išvada ir sprendimas turi būti pateikti kartu su rašytiniu pareiškimu, kuriame išdėstyti nustatyti faktai ir priežastys, kuriais ta išvada ir sprendimas grindžiami. 2. Ginčą dėl arbitražo išvados ir sprendimo aiškinimo ar įgyvendinimo bet kuri ginčo Šalis gali perduoti spręsti tą sprendimą paskelbusiam arbitražui. Arbitražo išvada ir sprendimas yra galutiniai, ginčo Šalims privalomi ir neskundžiami. 13 straipsnis 11/27 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 265 IV PRIEDAS ŠALIŲ PAREIŠKIMAI Kanados Vyriausybės pareiškimas dėl tradicinių judesius suvaržančių spąstų su plieniniais lankeliais, suspaudžiančiais gyvūnų galūnes, spartaus likvidavimo laikotarpio Pripažindama Susitarimo dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų (toliau – Susitarimas) tikslus ir vadovaudamasi Susitarimo 7 straipsniu, Kanada pareiškia, kad: 1. Nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos Kanadoje bus uždrausta naudoti visus judesius suvaržančius spąstus su plieniniais lankeliais, suspaudžiančiais gyvūnų galūnes, tokioms rūšims: Martes americana Mustela erminea Castor canadensis Ondatra zibethicus Martes pennanti Taxidea taxus Lutra canadensis 2. (a) Remiantis turimais bandymų rezultatais, draudžiama naudoti tradicinius judesius suvaržančius spąstus su plieniniais lankeliais, suspaudžiančiais gyvūnų galūnes, tokioms likusioms Kanadoje gyvenančioms rūšims, išvardytoms Susitarimo priede: Canis latrans Felis rufus Procyon lotor Canis lupus Lynx canadensis (b) Šis draudimas įsigalioja atsižvelgiant į tai, kuris iš šių terminų vėlesnis: (i) nuo bandymų lauko sąlygomis pilno sezono, kuris prasideda 1999 metų spalio mėnesį, pabaigos dienos arba (ii) nuo c punkte nustatyto laikotarpio, reikalingo bandymams ir reikalavimams įgyvendinti, pabaigos dienos. (c) 2. b punkto ii papunktyje nurodytas laikotarpis, reikalingas bandymams atlikti ir reikalavimams įgyvendinti, yra du bandymų lauko sąlygomis pilni sezonai ir dar vieneri metai pasibaigus antrajam bandymų lauko sąlygomis sezonui; jis prasideda, kai Susitarimą pasirašo Europos Sąjungos Taryba. (d) Kanadai bandymų lauko sąlygomis sezonas (nurodytas 2. b punkto i papunktyje ir 2. c punkte) tęsiasi nuo spalio mėnesio 1 dienos iki kovo mėnesio 31 dienos. 3. Atsižvelgiant į 2. b punktą, šis Pareiškimas galioja laikotarpiu nuo dienos, kurią Susitarimą pasirašė Europos Sąjungos Taryba, iki Susitarimo įsigaliojimo, kol Susitarimą (įskaitant, be jokios abejonės, pridėtus Pareiškimus), laikydamasi jo sąlygų, taiko Europos bendrija. Europos bendrijos pareiškimas Europos bendrija supranta, kad Susitarimo dėl humaniško gyvūnų gaudymo spąstais tarptautinių standartų pasirašymas – tai svarbus ir esminis žingsnis siekiant užtikrinti spąstais pagautų gyvūnų pakankamą gerovę. Dėl to Europos bendrija patvirtina, kad ji netaikys jokių priemonių, įgyvendinančių Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3254/91, laikotarpiu, kurio pagrįstai reikia kitoms Šalims Susitarimui ratifikuoti, o po ratifikavimo – tiek, kiek Susitarimas lieka galioti ir yra taikomas pagal jo nuostatas


title: Règlement (CE) n° 2575/97 de la Commission du 15 décembre 1997 fixant le montant de la prime forfaitaire pour certains produits de la pêche pendant la campagne 1998 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
fishery product
market intervention
storage premium

formats: html pdfa1b print


title: Ftehim dwar standards internazzjonali umanitarji ta' l-insib bejn il-Komunità Ewropea, il-Kanada u l-Federazzjoni Russa

formats: html pdf print

text: 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 251 21998A0214(02) L 42/43 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 14. 2. 1998 dwar standards internazzjonali umanitarji ta’ l-insib bejn il-Komunità Ewropea, il-Kanada u l-Federazzjoni Russa FTEHIM IL-KOMUNITÀ EWROPEA, IL-GVERN TAL-KANADA u IL-GVERN TAL-FEDERAZZJONI RUSSA, partijiet għal dan il-Ftehim (il-“Partijiet”), Waqt li JIFTAKRU fl-impenn profond tagħhom lejn l-iżvilupp ta’ standards internazzjonali umanitarji ta’ l-insib li huma bbażati fuq riċerka xjentifika kif ukoll fuq evidenza empirika u prattika; WAQT LI JERĠGĦU JAFFERMAW li kull Parti għandha, skond il-Karta tal-Ġnus Magħquda u l-prinċipji tad- dritt internazzjonali, id-dritt sovran li tisfrutta r-riżorsi tagħha stess skond il-politika tagħha ta’ l-ambjent u ta’ l-iżvilupp u li kull Parti hija responsabbli għall-konservazzjoni tad-diversità bioloġika tagħha u sabiex tuża r-risorsi bioloġiċi tagħha b’mod sostenibbli; WAQT LI JAGĦRFU li l-użu sostenibbli ta’ annimali sevaġġi għall-benefiċċju tal-bniedem huwa skond il-prinċipji ta’ l-Istrateġija ta’ Konservazzjoni Dinjija, tal-Kummissjoni Dinjija dwar l-Ambjent u l-Iżvilupp u tal-Konferenza tal-Ġnus Magħquda dwar l-Ambjent u l-Iżvilupp; WAQT LI JINNUTAW l-impenn, li ttieħed ukoll mill-Istati Membri ta’ l-Unjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tan-Natura u tar-Riżorsi Naturali (UIKN) fit-18-il Assemblea Ġenerali fir-riżoluzzjoni 18. 25, sabiex jiġi eliminat l-użu ta’ nasses inumanitarji kemm jista’ jkun prattikament malajr; WAQT LI JIRRIKONOXXU li l-proċess fl-iżvilupp ta’ standards umanitarji internazzjonali għall-insib ta’ mammiferi li jsir taħt l-obbligi tal-ISO, l-Organizzazzjoni Internazzjonali għall-I standardizzazzjoni, fl-1987, għadu ma tlestiex: WAQT LI JAGĦRFU wieħed mill-għanijiet ewlenin ta’ kull standard teknoloġiku internazzjonali hu li, fost affarijiet oħrajn, tittejjeb il-komunikazzjoni u jiġi ffaċilitat il-kummerċ; WAQT LI JAGĦRFU li r-riċerka konsiderevoli li saret, b’mod partikolari fil-Kanada, fl-Istati Uniti ta’ l-Amerika, fil-Federazzjoni Russa u fil-Komunitajiet Ewropej, lejn l-evoluzzjoni ta’ metodi ta’ l-insib iktar umanitarji u prattiċi; WAQT LI JISSOTTOLINJAW ix- xogħol konsiderevoli mwettaq mill-grupp ta’ xogħol fir-rigward ta’ l-iżvilupp ta’ standards internazzjonali umanitarji ta’ l-insib li kien kompost minn esperti mill-Kanada, mill-Istati Uniti ta’ l-Amerika, mill-Federazzjoni Russa u mill-Komunitajiet Ewropej; WAQT LI JAPPREZZAW LI, minkejja n-nuqqas ta’ standards internazzjonali umanitarji ta’ l-insib, numru ta’ ġurisdizzjonijiet użaw metodi differenti u daħħlu leġislazzjoni sabiex jittejbu l-metodi ta’ l-insib u l-ħarsien ta’ annimali selvaġġi; u WAQT LI JIRRIKONOXXU li r-regoli interni kostituzzjonali u istituzzjonali ta’ kull Parti jistabilixxu l-awtorità primarja għall-implimentazzjoni ta’ standards umanitarji ta’ l-insib fil-ġurisdizzjoni tagħha, FTEHMU KIF ĠEJ: Artikolu 1 Definizzjonijiet Għall-iskop ta’ dan il-Ftehim: ta’ l-insib umanitarji Metodi ċertifikati mill-awtoritajiet kompetenti li jikkonformaw ma’ l-i standards umanitarji ta’ l-insib (l-“i standards”, li jinsabu fl-Anness I ta’ dan il-Ftehim) u wżati ta’ użu speċifikati fil-kondizzjonijiet mill-manufatturi. in-nasses tfisser Nasses tfisser strumenti mekkaniċi ta’ qbid li iżommu, skond kif xieraq. jew joqtlu jew Artikolu 2 L-Għanijiet Metodi ta’ nsib tfisser nasses u l-kondizzjonijiet ta’ kif dawn jintużaw (eż. l-ispeċi mmirata, kif jitpoġġew, iħajjar, il-lixka u l-kondizzjonijiet ambjentali naturali). (a) jiġu stabbiliti standards dwar metodi ta’ l-insib umanitarji; L-għanijiet ta’ dan il-Ftehim huma li: 252 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 (b) li tittejjeb il-komunikazzjoni u l-koperazzjoni bejn il-partijiet għall-implimentazzjoni u l-iżvilupp ta’ dawn l-i standards; u (a) jistabbilixxu proċessi xierqa għaċ-ċertifikazzjoni ta’ nasses skond l-i Standards; (ċ) li jiġi ffaċilitat il-kummerċ bejn il-Partijiet. Artikolu 3 L-Iskop l-insib u għaċ- Dan il-Ftehim japplika għall-metodi ċertifikazzjoni ta’ nasses għall-qbid ta’ mammiferi terrestri jew semi-akwatiċi selvaġġi mniżżla fl-Anness I għal: ta’ (a) skopijiet ta’ mmaniġġjar ta’ ħajja selvaġġa, inkluż il-kontroll ta’ pestiċida; (b) ksib ta’ pil ta’ l-annimali, ġlud jew laħam; u (ċ) il-qbid ta’ mammiferi għall-konservazzjoni. (b) jaċċertaw li l-metodi ta’ l-insib fit-territorji rispettivi tagħhom huma skond l-i Standards; (ċ) jipprojbixxu l-użu ta’ nasses li m’ humiex ċertifikati skond l- Standards (1); u (d) jesiġu li l-manufatturi jidentifikaw nasses ċertifikati u jip- provdu struzzjonijiet għall-ippostjar xieraq, operat salv u manutenzjoni tagħhom. Artikolu 8 Implimentazzjoni ta’ l-i Standards Fl-implimentazzjoni ta’ l-i Standards, kull awtorità kompetenti tal- Partijiet għandha tuża l-aħjar sforzi tagħha sabiex taċċerta li: Artikolu 4 (a) jkun hemm proċessi xierqa: Obbligazzjonijiet taħt diversi ftehim internazzjonali oħra f’dan u 1. Xejn l-obbligazzjonijiet ta’ l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) taħt il-Ftehim ta’ Marrakesh li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ. il-Ftehim ma ta’ dawk il-Partijiet d-drittijiet li huma membri jaffettwa 2. Fir-rigward ta’ partijiet li ma humiex membri tal-WTO, xejn f’dan il-Ftehim ma jaffettwa d-drittijiet u l-obbligazzjonijiet tagħ- hom taħt id-diversi ftehim bilaterali elenkati fl-Anness II bejn il-Partijiet. (i) għall-għoti nasses, u jew għat-tneħħija tal-permess għall-użu ta’ (ii) għall-inforzar ta’ leġislazzjoni dwar metodi ta’ l-insib umanitarji; (b) in-nassaba jkunu mħarrġa fl-użu umanitarju, salv u effettiv ta’ metodi ta’ l-insib, inklużi metodi ġodda malli dawn jiġu żvi- luppati; u, (ċ) is-suġġerimenti dwar l-ittestjar ta’ nasses kif speċifikati fl-Anness I jiġu kkunsidrati meta jiġu biex jistabbilixxu pro- ċessi ta’ ċertifikazzjoni domestiċi. Artikolu 5 Miżuri eżistenti Artikolu 9 Żvilupp bla waqfien ta’ l-i Standards Parti tista’ tkompli tipprojbixxi l-użu, fit-territorju tagħha, ta’ nasses li l-użu tagħhom kien ipprojbit fid-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim. Il-Partijiet għandhom: Artikolu 6 Koperazzjoni internazzjonali Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 9, il-Partijiet jaqblu li: (a) jikkoperaw ma’ xulxin direttament, jew permezz ta’ organiz- fir-rigward ta’ zazzjonijiet kwistjonijiet ta’ interess reċiproku li għandhom x’ jaqsmu ma’ dan il-Ftehim; u internazzjonali kompetenti, (b) jiżviluppaw u jtejbu l-koperazzjoni multilaterali fil-qasam ta’ metodi umanitarji ta’ l-insib fuq il-bażi ta’ benefiċċji reċiproċi u x-xewqa li jiġi ffaċilitat il-kummerċ. Artikolu 7 Rabta tal-Partijiet (a) jippromwovu u jħeġġu riċerka mmirata lejn l-iżvilupp min- għajr waqfien ta’ l-i Standards; u (b) jerġgħu jagħmlu evalwazzjoni u jaġġornaw l-Anness I, l-ewwel darba tlett snin wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim, billi jużaw b’mod partikolari r-riżultati tar-riċerka msemmija fil-paragrafu (a). Artikolu 10 Eċċezzjonijiet 1. Eċċezzjonijiet għall-impenji msemmija fl-Artikolu 7 jistgħu jingħataw mill-awtorità kompetenti fuq il-merti ta’ kull każ par- tikolari, sakemm dawn ma jiġux applikati b’mod li jxejjen l-għanijiet tal-Ftehim, għal xi wieħed mill-iskopijiet li ġejjin: Kull Parti għandha tieħu l-passi meħtieġa, skond l-iskeda fl-Anness I, sabiex tagħmel ċert li l-awtoritajiet kompetenti rispet- tivi tagħha: (1) Il-Partijiet jaqblu li l-Artikolu 7 ma jwaqqafx lill-individwi milli jibnu u jużaw nasses, sakemm dawn in-nasses ikunu jikkonformaw mad- disinji approvati mill-awtorità kompetenti relevanti. 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 253 (a) l-interessi tas-saħħa u sikurezza pubbliċi; (b) jinkludi referenza għal dokumentazzjoni ta’ oriġini maħruġ (b) ħarsien ta’ proprjetà pubblika u privata; (ċ) riċerka, edukazzjoni, ripopolazzjoni, ri-introduzzjoni, trobbija jew għall-ħarsien ta’ fawna u flora; u (d) l-użu ta’ nasses tradizzjonali ta’ l-injam li huma essenzali komunitajiet kulturali tal-wirt ta’ għall-priservazzjoni indiġeni. 2. Eċċezzjonijiet mogħtija taħt paragrafu 1 iridu jkunu akkum- panjati b’raġunijiet u b’ kondizzjonijiet bil-miktub. 3. Il-Partijiet għandhom jinnotifikaw lill-Kumitat Konġunt tat- taħt Tmexxija bil-miktub dwar paragrafu 1 u dwar ir-raġunijiet u l-kondizzjonijiet msemmija fil- paragrafu 2. l-eċċezzjonijiet mogħtija Artikolu 11 Notifikazzjoni u tpartit ta’ informazzjoni li kollha 1. Il-partijiet għandhom regolarment ipartu informazzjoni dwar il-kwistjonijiet għandhom x’jaqsmu ma’ l-implimentazzjoni tagħhom ta’ dan il-Ftehim. Huma għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar il-progress fix-xogħol magħmul li jirri- jkun sar bit-tħaddim ta’ gwarda l-evalwazzjoni tan-nasses li l-iskeda li tinsab fl-Anness I, dwar riċerka relatata u dwar nasses ċertifikati. 2. Il-Partijiet għandhom jinnotifikaw lil xulxin dwar l-awtoritajiet kompetenti li huma responsabbli għall-implimentazzjoni ta’ dan il-Ftehim. Artikolu 12 Rikonoxximent Reċiproku 1. Parti tista’ tawtorizza l-użu fit-territorju tagħha ta’ nasses ċer- tifikati minn Parti oħra. Kull ċaħda trid tiġi ġġustifikata bil-miktub. 2. Kull Parti għandha tirrikonoxxi l-metodi ta’ l-insib ta’ kull Parti oħra bħala ekwivalenti jekk il-metodi ta’ l-insib tal-Parti l-oħra jis- sodisfaw l-i Standards. Artikolu 13 Kummerċ f’pil u fi prodotti tal-pil bejn il-Partijiet 1. Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 15 u għall-paragrafu 2 ta’ dan l-Artikolu, u d-disposizzjonijiet relevanti tal-Konvenzjoni dwar Kummerċ Internazzjonali ta’ Speċi Mhedda ta’ Fawna u Flora Selvaġġi (CITES), li saret f’Washington fit-3 ta’ Marzu 1973, ebda Parti ma tista’ timponi miżuri li jirestrinġu l-kummerċ ta’ pil u ta’ prodotti tal-pil li joriġinaw minn xi Parti oħra. 2. Fil-post ta’ importazzjoni fit-territorju tad-dwana tagħha, Parti tista’ titlob ċertifikat ta’ oriġini li: mill-awtoritajiet kompetenti. Artikolu 14 Kumitat Konġunt ta’ Tmexxija 1. Il-Partijiet għandhom iwaqqfu Kumitat Konġunt ta’ Tmexxija (il-“Kumitat”) li jikkonsisti f’rappreżentanti tal-Partijiet. Il-Kumitat jista’ li għandha x’taqsam ma’ dan il-Ftehim. jikkunsidra kull kwistjoni 2. Il-Kumitat għandu jiltaqa’ fi żmien 12-il xahar wara d-data tad- dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim. Il-Kumitat għandu jiltaqa’ perjodi- kament wara din id-data jew fuq talba ta’ xi waħda mill-Partijiet. Il-Kumitat jista’ wkoll jindirizza ċerti kwistjonijiet bejn il-laqgħat tiegħu permezz ta’ korrispondenza. Il-Kumitat għandu jadotta r-regoli ta’ proċedura fl-ewwel laqgħa tiegħu. 3. Id-Deċiżjonijiet tal-Kumitat għandhom jintlaħqu permezz ta’ konsensus. 4. Il-Kumitat jista’, minn żmien għal żmien, iwaqqaf gruppi ta’ esperti ta’ xogħol xjentifiku u tekniku ad hoc sabiex jagħmlu rak- kommandazzjonijiet lill-Kumitat fir-rigward ta’: (a) kwistjonijiet xjentifiċi u tekniċi; (b) kwistjonijiet Partijiet; u ta’ interpretazzjoni hekk kif proposti mill- (ċ) rakkommandazzjonijiet dwar is-soluzzjoni ta’ nuqqas ta’ qbil. jista’ lill-Partijiet emendi għal dan 5. Il-Kumitat il-Ftehim, wara li jqis, skond kif xieraq, ir-rakkommandazzjonijiet relevanti tal-gruppi ta’ esperti ta’ xogħol. jipproponi Artikolu 15 Risoluzzjoni ta’ nuqqas ta’ qbil 1. Il-Partijiet għandhom jaħdmu sabiex jaslu lejn riżoluzzjoni li hija reċiprokament sodisfaċenti ta’ kull kwistjoni li tista’ taffettwa l-ħidma ta’ dan il-Ftehim permezz ta’ negozjati. Jekk il-Partijiet jsolvu d-differenzi tagħhom, ikkonċernati ma jkunux kapaċi il-Kumitat għandu jiltaqa’, fuq talba ta’ waħda mill-Partijiet, għal diskussjoni u riżoluzzjoni. Il-Kumitat, meta jindirizza l-kwistjoni miġjuba quddiemu, jista’ jwaqqaf, jekk xieraq, grupp ta’ esperti ta’ xogħol xjentifiċu u/jew tekniku ad hoc skond l-Artikolu 14. 4 ta’ dan il-Ftehim. 2. Jekk il-Kumitat jonqos milli jsib soluzzjoni għat-tilwima fi żmien 90 jum, fuq talba tal-Parti li tagħmel l-ilment għandu jit- waqqaf Korp ta’ Arbitraġġ skond l-Anness III. (a) jiċċertifika li l-pil jew il-pil inkorporat fi prodotti li jridu jiġu li nqabdu jew li huma mpurtati nkisbu minn annimali kkultivati fit-territorju ta’ xi Parti oħra; u 3. Il-Korp ta’ Arbitraġġ jista’ jagħti deċiżjonijiet fir-rigward ta’ kull tilwima li tirrigwarda l-interpretazzjoni u l-applikazzjoni tal- Ftehim mill-Parti li kontriha jkun sar l-ilment. 254 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 4. Il-Korp ta’ Arbitraġġ ma għandux jeċċedi l-kompetenza tiegħu, hekk kif miftehma mill-Partijiet, u ma għandux jagħti deċiżjoni li tmur oltre l-iskop stipulat f’dan l-Artikolu. 2. Dan il-Ftehim jidħol fis-seħħ 60 jum wara d-data ta’ depożitu ta’ l-aħħar strument ta’ ratifika, konklużjoni jew adozzjoni, skond ir-regoli applikabbli għal kull Parti. 5. Dan l-Artikolu huwa applikabbli mutatis mutandis fir-rigward ta’ każijiet fejn ikun hemm iktar minn Parti waħda li tagħmel ilment jew li tirrispondi. 3. Dan il-Ftehim ma jeżegwix lilu nnifsu. Kull Parti għandha tim- plimenta l-impenji u l-obbligazzjonijiet li jirriżultaw minn dan il-Ftehim skond il-proċeduri interni tagħha. Artikolu 16 Sħubija 4. Jistgħu jiġu proposti emendi għal dan il-Ftehim mill-Kumitat, jew minn kull Parti f’kull ħin. Kull emenda li dwarha jaqblu l-Partijiet tidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara d-depożitu ta’ l-aħħar strument ta’ ratifika, konklużjoni jew adozzjoni ta’ l-emenda li dwarha hemm ftehim, skond ir-regoli applikabbli għal kull Parti. Kull pajjiż jista’ jissieħeb għal dan il-Ftehim, bla ħsara għall-kondizzjonijiet li dwarhom ikun hemm ftehim bejn dan il-pajjiż u l-Partijiet. Artikolu 17 Disposizzjonijiet finali 1. L-Annessi jiffurmaw parti integrali minn dan il-Ftehim. 5. Parti tista’ tirtira minn dan il-Ftehim billi tagħti avviż bil- miktub il-każ, l-obbligazzjonijiet taħt dan il-Ftehim fir-rigward tal-Parti li tirtira għandhom jiġu fi tmiem malli jiskadi l-perjodu ta’ l-avviż. ta’ mill-inqas qabel. F’dan xhur sitt 6. Dan il-Ftehim qiegħed isir bil-lingwa Daniża, Olandiża, Ingliża, Finlandiża, Franċiża, Ġermaniża, Griega,Taljana, Portugiża, Span- jola, Svediża u Russa, u kull wieħed minn dawn it-testijiet huwa awtentiku indaqs. Dan il-Ftehim għandu jiġi ddepożitat fl-arkivji tas-Segretarjat Ġenerali li tal-Kunsill għandha tibgħat kopja ċertifikata tiegħu lil kull Parti. l-Unjoni Ewropea, ta’ 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 255 ANNESSI GĦALL-ARRANĠAMENT DWAR STANDARDS INTERNAZZJONALI UMANITARJI TA’ L-INSIB ANNESS I PARTI I: L-ISTANDARDS 1. GĦANIJIET, PRINĊIPJI U KONSIDERAZZJONIJIET ĠENERALI TA’ L-I STANDARDS 1. 1. Għanijiet L-għan ta’ l-iStandards huwa li jiġi żgurat livell suffiċjenti ta’ benesseri għall-annimali minsuba, u sabiex dan il-benesseri jitjieb iżjed. 1. 2. Prinċipji 1. 2. 1. Fl-evalwazzjoni ta’ jekk metodu ta’ l-insib huwiex umanitarju jew le, il-benesseri ta’ l-annimal minsub irid jiġi evalwat. 1. 2. 2. Il-prinċipju sabiex jiġi deċiż jekk metodu ta’ l-insib huwiex umanitarju hu li dan jissodisfa r-rekwiżiti minimi tas-Sezzjonijiet 2 u 3. 1. 2. 3. Meta l-iStandards jiġu iffissati huwa preżunt li n-nasses għandhom ikunu silettivi, effiċjenti u jikkonformaw mar-rekwiżiti relevanti għas-sigurtà tal-bnedmin ta’ kull Parti. 1. 3. Konsiderazzjonijiet ġenerali 1. 3. 1. Il-benesseri ta’ l-annimali jintwera minn miżuri li juru kemm hu faċli jew diffiċli biex dawn jaddattaw għall-ambjent, u ta’ kemm hu kbir in-nuqqas ta’ dawn li jaddattaw għall-ambjent tagħhom. Minħabba li l-annimali jvarjaw fil-metodi li huma jużaw sabiex jaddattaw għall-ambjent tagħhom, għandhom jintużaw diversi miżuri sabiex jiġi evalwat il-benesseri tagħhom. Indikazzjonijiet tal-benesseri ta’ annimali maqbuda jinkludu dawk fisjoloġiċi, ħsara u mġieba. Minħabba li xi ftit minn dawn l-indikaturi ma ġewx studjati għal varjeta’ ta’ speċji, huma meħtieġa studji xjentifiċi oħra sabiex jiġu stabbiliti livelli minimi taħt dawn l-iStandards, skond kif xieraq. Għalkemm il-benesseri jista’ jvarja sew, il-kelma “umanitarja” tintuża biss għal dawk il-metodi ta’ l-insib fejn il-benesseri ta’ l-annimali konċernati jinżamm fuq livell suffiċjenti, għalkemm huwa magħruf li f’ċerti sitwazzjonijiet fir-rigward ta’ nasses li joqtlu ikun hemm perjodu qasir ta’ żmien fejn il-livell ta’ benesseri jista’ jkun fqir. 1. 3. 2. Il-limiti minimi stabbiliti fl-i Standards għaċ-ċertifikazzjoni ta’ nasses jinkludu dawk għal: (a) nasses li jżommu: il-livell ta’ indikaturi li meta jinqabeż il-benesseri ta’ l-annimali maqbuda huwa meqjus bħala fqir; u (b) għal nasses li joqtlu: il-ħin sakemm l-annimal jintilef minn sensih u ma jibqax iħoss u kemm idum f’dan l-istat sakemm imut. 1. 3. 3. Minkejja li l-metodi ta’ l-insib iridu jissodisfaw ir-rekwiżiti tas-Sezzjonijiet 2. 4 u 3. 4, id-disinn u l-mod kif jintużaw in-nasses għandhom jitkomplew jittejbu, b’mod partikolari fir-rigward ta’: (a) titjib tal-benesseri ta’ annimali maqbuda f’nasses li jżommu waqt il-ħin taż- żamma; (b) fir-rigward ta’ nasses li joqtlu, l-annimal għandu jintilef minn sensih u ma jibqax iħoss kemm jista’ jkun malajr; u (ċ) il-qbid ta’ annimali mhux immirati għandu jitnaqqas. 2. ĦTIĠIET GĦALL METODI TA’ L-INSIB TAŻ-ŻAMMA 2. 1. Definizzjoni Metodi ta l-insib ta’ żamma’ tfisser nasses iddisinjati u wżati bl-intenzjoni mhux li jinqatel l-annimal minsub, imma li l-movimenti tiegħu jiġu ristretti b’tali mod li bniedem jkun jista’ jagħmel kuntatt dirett miegħu. 256 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 2. 2. Parametri 2. 2. 1. Waqt l-evalwazzjoni ta’ jekk metodu ta’ l-insib jissodisfax dawn l-iStandards jew le, il-benesseri ta’ l-annimal minsub irid jiġi evalwat. 2. 2. 2. Il-parametri jridu jinkludu indikaturi ta’ mġieba u ħsara elenkati fil-paragrafi 2. 3. 1 u 2. 3. 2. 2. 2. 3. L-importanza tar-risposti għal kull wieħed minn dawk il-parametri trid tiġi evalwata. 2. 3. Indikaturi 2. 3. 1. Indikaturi ta’ mġieba magħrufa bħala indikaturi ta’ benesseri fqir f’annimali selvaġġi maqbuda huma: (a) meta l-annimal jigdem lilu nnifsu b’mod li jagħmel ħsara serja lilu nnifsu (mutilazzjoni tiegħu innifsu); (b) ma jkunx jista’ jiċċaqlaq kważi xejn u ma jkunx jista’ jirrispondi. 2. 3. 2. Inkjesti magħrufa bħala indikaturi ta’ benesseri fqir f’annimali selvaġġi minsuba huma: (a) ksur; (b) tfekkik tal-ġogi li jinsabu ħdejn il-karpu jew it-tarsu; (ċ) qtugħ ta’ għerq jew ta’ ligament; (d) brix serju tal-perjostju; (e) emorraġija serja esterna jew emorraġija f’kavità interna; (f) deġenerazzjoni serja ta’ muskoli skeletali; (g) iskemija fil-membra; (h) ksur ta’ sinna permanenti li tesponi t-tessut vaskolari li jimla l-kavità interna tas-sinna; (i) (j) ħsara fl-għajnejn inkluż tiċrit tal-korneja; ħsara fix-xewka tad-dahar; (k) ħsara severa fl-organi nterni; (l) deġenerazzjoni mijokardjali; (m) amputazzjoni; (n) mewt. 2. 4. Limiti minimi Metodu ta “l-insib ta” żamma jissodisfa l-i Standards jekk: (a) (b) in-numru ta “eżempji ta” l-istess speċi minsuba li minnha hija miksuba l-informazzjoni hu minn ta’ l-inqas 20; u ta’ mill-inqas 80 % ta’ dawn l-annimali ma juru ebda indikatur minn dawk elenkati fil-paragrafi 2. 3. 1 u 2. 3. 2. 3. ĦTIĠIET GĦAL METODI TA’ L-INSIB TA’ QTIL 3. 1. Definizzjoni “Metodi ta” l-insib tal-qatla’ tfisser nasses iddisinjati u wżati bl-intenzjoni li jinqatel l-annimal minsub ta’ l-ispeċi kkaċċjata. 3. 2. Parametri 3. 2. 1. Il-ħin ta’ meta b’kawża tal-metodu ta’ qtil l-annimal jintilef minn sensih u ma jibqax iħoss irid jiġi stabilit u jrid jiġi kontrollat kemm idum f’dan l-istat sakemm tasal il-mewt (i. e. , sakemm il-qalb tkun waqfet b’mod irreversibbli). 3. 2. 2. L-istat ta’ meta l-annimal jintilef minn sensih u ma jibqax iħoss irid jiġi sorvelljat billi wieħed jikkontrolla jew permezz ta’ xi parametru sostitut xieraq li huwa ppruvat r-riflessi tal-kornea u dawk palpebrali xjentifikament (1). (1) F’każijiet fejn ikunu meħtieġa testijiet oħra sabiex jiġi ddeterminat jekk il-metodu ta’ l-insib jissodisfax l-i Standards, jista’ jsir kejl addizzjonali ta’ elettroenċefalogram (EEG), rispons viżwali evokat (RVE), u rispons għall-ħsejjes evokat (SER). 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 257 3. 3. Indikaturi u limiti ta’ żmien Limitu ta’ żmien għat-telf ta’ riflessi tal- korneja u dawk palpebrali L-ispeċi 45 sekonda 120 sekonda Mustela erminea Martes amerikana Martes żibellina Martes martes 300 sekonda (1) L-ispeċji l-oħrajn kollha li jinsabu fil-paragrafu 4. 1. (1) Il-Kumitat għandu jevalwa l-limitu ta’ ħin fir-reviżjoni ta’ wara tlett snin imsemmija fl-Artikolu 9(b), meta l-informazzjoni magħrufa tkun tiġġustifika azzjoni bħal din, sabiex jiġi addattat r-rekwiżit tal-limitu ta’ ħin fuq il-merti ta’ kull speċji par- tikolari, bil-għan li l-limitu ta’ 300 sekonda jitnaqqas għal 180 sekonda, u sabiex jingħata żmien raġonevoli definit għall- implimentazzjoni. 3. 4. Limiti minimi Metodu ta’ l-insib ta’ qtil jissodisfa l-i Standards jekk: (a) (b) in-numru ta’ eżempji ta’ l-istess speċi immirata li minnha hija miksuba l-informazzjoni hija ta’ mill-inqas 12; u ta’ mill-inqas 80 % ta’ dawn l-annimali jkunu ntilfu minn sensihom u ma baqgħux iħossu fil-limitu tal-ħin, u jibqgħu f’dan l-istat sakemm imutu. PARTI II: LISTA TA SPEĊI U SKEDA TA’ IMPLIMENTAZZJONI 4. LISTA TA’ SPEĊI MSEMMIJA FL-ARTIKOLU 3 TAL-FTEHIM U L-ISKEDA TA’ IMPLIMENTAZZJONI 4. 1. Lista ta’ speċi L-i Standards japplikaw għall-ispeċi li ġejjin: Isem komuni: Kojote Lupu Kastur (mill-Amerika ta’ Fuq) Kastur (Ewropew) Qattus rufus Lontra (ta’ l-Amerika ta’ Fuq) Lontra (Ewropew) Linċi (mill-Amerika ta’ Fuq) Linċi (Ewropew) Martora Sajjied żibellin Martora ta’ l-arżnu Anki (Ewropew) Ermellin Kelb tar-rakkun Muskrat Rakkun Anki (mill-Amerika ta’ Fuq) L-ispeċi: Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felix rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynxLynx lynx Martes l-Amerika Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus Speċi addizzjonali għandhom jiġu nklużi fil-futur skond kif xieraq. 258 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 4. 2. Skeda ta’ implimentazzjoni 4. 2. 1. Kif imsemmi fl-Artikolu 7 tal-Ftehim, metodi ta’ l-insib iridu jiġu ttestjati sabiex tintwera jekk jaderixxux ma’ dawn l-i Standards, u dawn iridu jiġu ċċertifikati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Partijiet, fi żmien: (a) għall-metodi ta’ l-insib taż-żamma, minn tlett snin sa ħamsa wara d-dħul fis-seħħ tal-Ftehim, skond il-prijoritajiet ta’ l-ittestjar u d- disponibiltà ta’ faċilitajiet ta’ l-ittestjar; u (b) għall-metodi ta’ l-insib li joqtlu, ħames snin wara d-dħul fis-seħħ tal-Ftehim. 4. 2. 2. Skond l-Artikolu 7 tal-Ftehim, fi żmien tlett snin wara t-tmiem tal-perjodi msemmija f’4. 2. 1 l-użu ta’ nasses li m’ humiex iċċertifikati skond dawn l-i Standards irid jiġi pprojbit mill-awtoritajiet kompetenti rispettivi tal-Partijiet. 4. 2. 3. Jekk awtorità kompetenti tiddetermina li r-riżultati ta’ l-ittestjar tan-nasses ma jaqblux maċ-ċertifikazzjoni ta’ nasses għal speċji speċifiċi jew taħt kondizzjonijiet ambjentali speċifiċi, awtorità kompetenti tista’ tkompli tippermetti l-użu ta’ nasses fuq bażi provviżorja waqt li r-riċerka tkompli sabiex jiġu identifikati nasses ta’ sostituzzjoni. L-awtorità kompetenti għandha tagħti notifikazzjoni minn qabel lill-Partijiet l-oħrajn tal-Ftehim dwar in-nasses li jridu jiġu awtorizzati għal użu provviżorju u l-istatus tal-programm ta’ riċerka. PARTI III: REGOLI INDIKATTIVI 5. REGOLI INDIKATTIVI GĦALL-ITTESTJAR TA’ NASSES U RIĊERKA DWAR L-IŻVILUPP KONTINWU TA’ METODI TA’ L-INSIB Sabiex tiġi żgurata r-reqqa u l-affidabilità, u sabiex jintwera li metodi ta’ l-insib jissodisfaw ir-rekwiżiti stipulati fl-i Standards, l-istudji għall-ittestjar ta’ dawk il-metodi ta’ l-insib għandhom isegwu l-prinċipji ġenerali ta’ metodi ta’ prattika ambjentali tajbin. Fil-każ li proċeduri ta’ l-ittestjar jiġu stabbiliti fi ħdan il-qafas ta’ l-ISO, l-Organizzazzjoni Internazzjonali għall-istandardizzazzjoni, u f’każ li dawn il-proċeduri huma relevanti għall-evalwazzjoni tal-konformità tal-metodi ta’ l-insib ma’ xi ftit mir-rekwiżiti ta’ l-i Standards jew ma’ kollha, il-proċeduri ta’ l-ISO għandhom jintużaw skond kif xieraq. 5. 1. Regoli indikattivi ġenerali 5. 1. 1. Għandhom isiru testijiet skond id-diversi protokolli dwar studji komprensivi. 5. 1. 2. Il-mod kif jiffunzjona l-mekkaniżmu ta’ l-insib għandu jiġi ttestjat. 5. 1. 3. L-ittestjar ta’ nasses fuq il-post għandu jsir b’mod partikolari sabiex tiġi evalwata is-silettività. Dan it-test jisa’ jintuża wkoll sabiex tinġabar informazzjoni dwar l-effiċjenza tal-qbid u s-sigurtà ta’ min jużah. 5. 1. 4. Nasses taż-żamma għandhom jiġu ttestjati f’għalqa, b’ mod partikolari sabiex jiġu evalwati parametri ta’ imġieba u fisjoloġiċi. Nasses tal-qtil għandhom jiġu ttestjati f’għalqa, b’mod partikolari sabiex jiġi identifikat it-telf tas-sensi. 5. 1. 5. Fit-testijiet fuq il-post, in-nasses għandhom jiġu kkontrollati kuljum. 5. 1. 6. L-effikaċja tan-nasses tal-qtil f’li jġibu annimal immirat mitluf minn sensih u f’li joqtluh għandha tiġi ttestjata fuq annimali konxji, jiċċaqalqu, b’miżuri f’laboratorji, f’għelieqi jew fuq il-post. Il-kapaċità tan-nassa li tolqot lill-annimal immirat f’postijiet vitali għandha tiġi evalwata. 5. 1. 7. L-ordni tal-proċeduri ta’ l-ittestjar tista’ tinbidel sabiex tiġi żgurata l-iktar evalwazzjoni effettiva tan-nasses li jridu jiġu ttestjati. 5. 1. 8. In-nasses ma għandhomx jesponu lil min iħaddimhom għal periklu żejjed meta jkunu qegħdin jintużaw b’mod normali. 5. 1. 9. Jekk xieraq, marġni iktar wiesgħa ta’ miżuri għandhom jiġu kkontrollati meta jiġu ttestjati n-nasses. Testijiet fuq il-post għandhom jinkludu studji dwar l-effetti ta’ speċi immirati kif ukoll dawk mhux immirati. 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 259 5. 2. Sitwazzjoni ta’ studju 5. 2. 1. In-nassa għandha tintrama u tintuża skond l-aħjar parir tal-manufatturi jew ta’ oħrajn dwar kif dan għandu jsir. 5. 2. 2. Għall-ittestjar fl-għelieqi, għandha tintuża għalqa li tipprovdi ambjent addattat għall-annimali ta’ l-ispeċi immirata sabiex dawn ikunu jistgħu jiċċaqalqu liberament, jistaħbew u juru l-iktar imġieba normali. Għandu jkun possibbli li jintramaw nasses u li jiġu ssorveljati annimali minsuba. In-nasba għandha tintrama b’tali mod li jkun jista’ jsir rekording fuq vidjo u tal-ħoss ta’ l-episodju kollu ta’ l-insib. 5. 2. 3. Għal testijiet fuq il-post, għandhom jintagħżlu siti li huma rappreżentattivi ta’ dawk użati fil-prattika. Minħabba li l-għażla tan-nasba u kull effett negattiv possibbli tan-nasba fuq speċi mhux immirati huma raġunijiet importanti għall-ittestjar fuq il-post, jista’ jkun hemm il-ħtieġa li siti għal testijiet fuq il-post jintagħżlu f’ambjenti naturali differenti fejn aktarx ikun hemm speċi differenti mhux immirati. Għandhom jittieħdu stampi ta’ kull nasba u ta’ l-armar tagħha u ta’ l-ambjent in ġenerali. In-numru ta’ identifikazzjoni tan-nasba għandu jkun parti mir-rekord fotografiku qabel u wara l-kolp. 5. 3. Il-Personal ta’ l-istudju 5. 3. 1. Il-Personal li jagħmlu t-testijiet għandhom ikunu kkwalifikati u mħarrġa b’mod xieraq. 5. 3. 2. Fost il-personal li jagħmlu t-testijiet għandu jkun hemm ta’ l-inqas persuna waħda li għandha esperjenza fl-użu ta’ nasses, u li hija kapaċi tonsob l-annimali wżati fit-test, u mill-inqas persuna waħda li għandha esperjenza f’kull wieħed mill-metodi ta’ evalwazzjoni ta’ benesseri għal nasses ta’ żamma u f’metodi għall-evalwazzjoni ta’ telf ta’ sensi għal nasses ta’ qtil. Per eżempju, l-evalwazzjoni tar-rispons ta’ mġieba għall-insib u ta’ l-attentati li l-annimal jagħmel biex jaħrab għandha ssir b’mod partikolari minn persuna mħarrġa li hija familjari ma’ l-interpretazzjoni ta’ informazzjoni ta’ din ix-xorta. 5. 4. Annimali li għandhom jintużaw waqt l-ittestjar tan-nasses 5. 4. 1. Annimali tat-testijiet fl-għelieqi għandhom ikunu b’saħħithom u għandhom ikunu rappreżentattivi ta’ dawk li aktarx sejrin jinqabdu f’ambjent selvaġġ. L-annimali wżati ma għandhomx ikollhom esperjenza preċedenti tan-nasba li tkun qiegħda tintuża. 5. 4. 2. Qabel l-ittestjar tan-nasses, l-annimali għandhom jinżammu f’kondizzjonijiet xierqa u għandhom jiġu pprovduti b’ikel u b’ilma xieraq. L-annimali ma għandhomx jinżammu b’mod li jista’ minnu nnifsu jirriżulta f’benesseri fqir. 5. 4. 3. L-annimali għandhom jiġu kklimatizzati għall-għalqa fejn isiru t-testijiet qabel ma’ jibda t-test. 5. 5. Osservazzjonijiet 5. 5. 1. Mġieba 5. 5. 1. 1. Osservazzjonijiet ta’ mġieba għandhom isiru minn persuna mħarrġa, partikolarment b’referenza għall-għarfien ta’ l-etjoloġija ta’ l-ispeċi. 5. 5. 1. 2. Il-kapaċità ta’ l-annimal li jevita n-nasba tista’ tiġi evalwata billi wieħed l-ewwel jonsob l-annimal f’sitwazzjoni li tista’ tiġi rikonoxxuta malajr, u mbagħad jerġa’ jesponi lill-annimal għan-nasba fis-sitwazzjoni partikolari u jevalwa l-imġieba tiegħu. 5. 5. 1. 3. Wieħed għandu jiddistingwi b’attenzjoni bejn rispons għal stimuli addizzjonali u rispons għan-nasba jew għas-sitwazzjoni. 5. 5. 2. Fisjoloġija 5. 5. 2. 1. Xi annimali għandhom jiġu armati b’ rikorders telemetriċi (eż. , li jirrekordjaw ir-rata ta’ kif tħabbat il-qalb, ir-rata respiratorja) qabel ma jsir it-test. Dan l-armar għandu jsir f’ħin biżżejjed qabel l-insib sabiex l-annimal ikun jista’ jirkupra minn kull taħwid ikkawżat mill-armar ta’ dawn ir-rikorders. 5. 5. 2. 2. Għandhom jittieħdu l-prekawzjonijiet kollha sabiex jiġu llimitati osservazzjonijiet jew parametri inadegwati jew preġudikati, speċjalment dawk dovuti għall-interferenza tal-bniedem waqt it-teħid ta’ kampjuni. 5. 5. 2. 3. Meta jkun qiegħed isir it-teħid ta’ kampjuni bioloġiċi (eż. , ta’ demm, urina, saliva), dan għandu jsir f’ħinijiet li huma rilevanti għall-insib u għall-konsiderazzjonijiet li jiddependu fuq il-ħin tal-parametru li jkun qiegħed jiġi evalwat. Informazzjoni li tirriżulta mill-kontroll ta’ annimali miżmuma x’ imkien ieħor f’kondizzjonijiet oħrajn u għal attivitajiet differenti, informazzjoni tal-linja bażi qabel ma jseħħ l-insib, u xi informazzjoni ta’ referenza wara stimulazzjonijiet estremi (eż. , test ta’ sfida b’ormonju adrenokortikotrofiku) għandha tinġabar ukoll. 5. 5. 2. 4. Il-kampjuni bioloġiċi għandhom jittieħdu u għandhom jinħażnu b’mod l-aktar magħruf sabiex tiġi żgurata l-konservazzjoni qabel l-analiżi. 260 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 5. 5. 2. 5. Metodi analitiċi wżati għandhom ikunu vvalidati. 5. 5. 2. 6. Fir-rigward ta’ nasses ta’ qtil, meta eżaminazzjonijiet nevroloġiċi li jużaw ir-riflessi (bħall-uġigħ jew l-għajnejn) isiru flimkien mal-kejl ta’ EEG u/jew VER jew SER, dawn għandhom isiru minn espert, sabiex tiġa pprovduta informazzjoni rilevanti li tirrigwarda kemm hu f’sensih l-annimal u kemm hi effiċjenti t-teknika ta’ qtil. 5. 5. 2. 7. Meta l-annimali ma jkunux intilfu minn sensihom u għadhom iħossu sal-ħin deskritt fil-protokoll tat-test, għandhom jinqatlu b’mod umanitarju. 5. 5. 3. Ħsara u patoloġija 5. 5. 3. 1. Kull annimal tat-test għandu jiġi eżaminat b’reqqa sabiex tiġi evalwata kull ħsara. Għandha sir ukoll eżaminazzjoni radjografika sabiex jiġu kkonfermati fratturi possibbli. 5. 5. 3. 2. Aktar eżaminazzjoni patoloġika dettaljata ta’ annimali mejtin għandha ssir ukoll. Eżaminazzjoni post-mortem għandha ssir skond il-prattika veterenarja aċċettata minn veterinarju ta’ l-esperjenza. 5. 5. 3. 3. L-organi u/jew ir-reġjuni affettwati għandhom jiġu eżaminati makroskopikament, u istoloġikament jekk xieraq. 5. 6. Rapport 5. 6. 1. Ir-rapport ta’ studju għandu jkun fih l-inforazzjoni relevanti kollha dwar id-disinn sperimentali, il-materjali u l-metodi, u r-riżultati, b’mod partikolari: (a) id-deskrizzjoni teknika tad-disinn tan- nassa inkluż il-materjal ta’ kostruzzjoni; (b) struzzjonijiet tal-manufatturi dwar użu; (ċ) id-deskrizzjoni tas-sitwazzjoni tat-test; (d) kondizzjonijiet tat-temp, b’ mod partikolari temperatura u fond tas-silġ; (e) il-personal li jagħmel it-testijiet; (f) in-numru ta’ annimali u n-nasses ittestjati; (g) in-numru totali ta’ annimali immirati u mhux immirati maqbuda ta’ kull speċi, u l-abbondanza relattiva tagħhom espressa bħala rari, komuni jew abbundanti f’dik iż- żona; (h) selettività; (i) (j) dettalji ta’ kull evidenza li n-nasba kienet attivata u weġġgħet annimal li ma nqabadtx; osservazzjonijiet ta’ mġieba; (k) valuri ta’ kull parametru fisjoloġiku mkejjel u metodoloġiji; (l) deskrizzjoni ta’ ħsara u ta’ eżaminazzjonijiet post-mortem; (m) ħin għat-telf mis-sensi u l-ħass; u (n) analiżi statistiċi. 6. PROGRAMMI TA’ RIĊERKA BIEX JITTEJJEB L-ISKOP TA’ L-ISTA NDARDS PARTI IV: RIĊERKA Marġni xierqa ta’ miżuri tal-benesseri ta’ annimali maqbuda jridu jiġu evalwati meta jiġu ttestjati sistemi ta’ l-insib. Waqt li dawn il-miżuri, b’ mod partikolari miżuri addizzjonali ta’ mġieba u fisjolġiċi, ma jkunux ġew żviluppati u wżati għal varjeta’ ta’ speċi, l-użu tagħhom f’dawn l-i Standards għall-ispeċi li qegħdin jiġu kkunsidrati jridu jiġu vverifikati minn studji xjentifiċi mwettqa sabiex jiġu determinati l-livelli tal-linji bażi, marġni ta’ rispons, u miżuri rilevanti oħra. 6. 1. Għanijiet Ir-riċerka li hija promossa u mħeġġa mill-Partijiet skond l-Artikolu 9 trid tkun partikolarment immirata lejn l-istabbiliment ta’ linji bażi u ta’ informazzjoni ta’ referenza meħtieġa sabiex jiġu stabbiliti limiti minimi għal parametri addizzjonali, jew sabiex tiġi evalwata r-relevanza ta’ kejl ta’ benesseri ieħor mhux inkluż fl-iskop preżenti tas-Sezzjoni 2. 3 ta’ dawn l- Standards, inkluż numru ta’ indikaturi ta’ mġieba u fisjoloġiċi. 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 261 6. 2. Programmi ta’ riċerka speċifiċi għall-ispeċi Sabiex jittejjeb l-għerf xjentifiku fil-qasam ta’ l-evalwazzjoni tal-benesseri ta’ annimali minsuba, kull parti għandha tippromwovi riċerka ulterjuri għall-ispeċi elenkati fil-lista’ li ġejja li trid titlesta fiż-żmien iddefinit wara d-dħul fis-seħħ tal-Ftehim. L-ispeċi: Parti responsabbli Perjodu ta’ żmien Ondatra zibethicus il-Komunità Ewropea Procyon lotor Martes zibellina il-Kanada ir-Russja 3 snin 3 snin 3 snin 6. 3. Miżuripartikolari li jridu jiġu studjati 6. 3. 1. Il-parametri li jridu jiġu studjati jridu, b’mod partikolari, jinkludu: (a) rispons ta’ mġieba wara l-insib, inklużi vokalizzazzjonijiet, rispons ta’ mġieba, paniku estrem, kemm ħin idum sabiex jiġi għall-imġieba normali wara li l-annimal jinħeles min-nasba u l-kapaċità tiegħu li jevitaha. Waqt l-ittestjar tal-kapaċità li jevita n-nasba, irid jiġi evalwat kemm hu kapaċi jevita jew jirreżisti kuntatt mill-viċin għas-sitwazzjoni ta’ l-insib li jkun diġà għadda minnha qabel; u (b) parametri fisjoloġiċi, inkluża r-rata tat-taħbbit tal-qalb u arritmija, u parametri biokimiċi (kejl ta’ demm, urina jew saliva) skond kif xieraq għall-ispeċji, inklużi konċentraturi glukokortikojdi, konċentrazzjonijiet prolaktin, attività ta’ kreatina kinase, lektat deidroġenaż (u possibilment iso-enżima 5) u livelli ta’ Beta Endorfin (jekk jeżistu assaġġi). 6. 3. 2. Il-qawwa tar-rispons tal-parametri fisjoloġiċi għandha tirreferi għal livelli bażali u estremi u għad-dipendenza fuq il-ħin. 6. 3. 3. Livell bażali tfisser il-kwantità, il-konċentrazzjoni jew ir-rata għal dak il-varjabbli fisjoloġiku meta l-annimal ma jkunx disturbat mill-kondizzjonijiet ambjentali. Għal varjabbli fisjoloġiċi li jinbidlu waqt perjodu ta’ xi ftit sekondi jew minuti, dan il-livell bażali għandu jirreferi għal attività partikolari, per eżempju mimdud, wieqaf, miexi, jiġri u jaqbeż. Livell estrem tfisser viċin tal-livell massimu jew minimu għal dawn l-annimali. Ir-reazzjonijiet fisjoloġiċi msemmija hawn fuq aktarx jidhru fil-mammiferi kollha, imma livelli bażali u estremi eżatti u l-bidla bejn dawn iridu jiġu ddeterminati għal kull speċi ttestjata. 6. 3. 4. L-aspetti ta “miżuri ta” reazzjonijiet fisjoloġiċi li jindikaw benesseri fqir huma jekk il-livell imkejjel huwiex “bogħod mil-livell normali u jekk it-tul ta” żmien ta’ dak il-livell mibdul huwiex sinifikanti. 6. 4. Sorveljanza ta’ programmi ta’ riċerka. Il-Kumitat għandu jissorvelja u jikkordina r-riċerka mbuttata u mħeġġa mill-Partijiet skond l-Artikolu 9. 262 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 ANNESS II 1. Ftehim Provviżorju dwar kummerċ u kwistjonijiet relatati mal-kummerċ bejn il-Komunità Ewropea, il-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar u l-Komunità Ewropea dwar l-Enerġija Atomika, minn naħa waħda, u l-Federazzjoni Russa, minn naħa l-oħra, magħmul fi Brussel fl-17 ta’ Lulju 1995, daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Frar 1996. 2. Ftehim dwar Sħubija u Koperazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, minn naħa waħda, u l-Federazzjoni Russa, minn naħa l-oħra, magħmul f’Korfu fl-24 ta’ Ġunju 1994. 3. Ftehim dwar Kummerċ u Relazzjonijiet Kummerċjali bejn il-Federazzjoni Russa u l-Kanada, daħal fis-seħħ fid-29 ta’ Diċembru 1992. 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 263 ANNESS III IL-KORP TA’ L-ARBITRAĠĠ Artikolu 1 Il-Parti li tagħmel l-ilment għandha tinnotifika lill-Kumitat li hija tixtieq tirreferi t-tilwima għall-arbitraġġ skond l-Artikolu 15 tal-Ftehim. In-notifika trid tinkludi is-suġġett ta’ l-arbitraġġ u, b’mod partikolari, id-disposizzjonijiet tal-Ftehim, li l-interpretazzjoni jew l-applikazzjoni tiegħu huma in kwistjoni. 1. Dan il-Korp ta’ l-Arbitraġġ għandu jikkonsisti fi tliet membri. Artikolu 2 2. F’tilwim bejn żewġ Partijiet, kull waħda mill-partijiet fit-tilwima għandha tappunta arbitru. F’tilwimiet bejn iktar minn żewġ Partijiet, Partijiet bl-istess interess għandhom jaħtru arbitru wieħed flimkien bi ftehim. F’kull każ, iż- żewġ arbitri maħtura b’dan il-mod għandhom jappuntaw bi ftehim komuni arbitru terz bħala President tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ. 3. Il-President tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ ma jistax: (a) ikun persuna ta’ nazzjonalità ta’ xi waħda mill-partijiet litiganti involuti fit-tilwima; (b) ikun affiljat mal-Partijiet litiganti; jew (ċ) kellu x’jaqsam mat-tilwima f’xi kapaċità oħra. 4. Kull post battal fil-Korp ta’ l-Arbitraġġ irid jimtela skond il-manjiera preskritta għall-ħatra inizzjali. Jekk, fi żmien 60 jum mill-ħatra ta’ arbitri mill-Partijiet, il-President tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ ma jkunx ġie appuntat, kull Parti tista’ titlob lill-President tal-Qorti Internazzjonali tal-Ġustizzja biex taħtru. Artikolu 3 Artikolu 4 1. Il-Korp ta’ internazzjonali u l- kondizzjonijiet ta’ referenza standard skond kif ġej: l-Arbitraġġ għandu jagħti deċiżjoni strettament skond id-disposizzjonijiet tal-Ftehim, il-liġi “Sabiex tiddetermina, tal-ftehim (speċifika hawnhekk tal-fatti u tad-disposizzjonijiet relevanti id-disposizzjonijiet relevanti), jekk Parti tikkonformax ma’ l-obbligazzjonijiet tagħha taħt il-Ftehim, u sabiex toħroġ deċiżjoni li għandha dak l-effett. ’” fid-dawl 2. Il-Korp ta’ l-Arbitraġġ irid jkun sodisfatt li t-talba għandha bażi fattwali u legali. Artikolu 5 1. Ħlief jekk il-partijiet fit-tilwima jiftehmu mod ieħor, il-Korp ta’ l-Arbitraġġ għandu jiddetermina r-regoli ta’ proċedura tiegħu stess. 2. Ir-regoli ta’ proċedura tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ iridu f’kull każ ikunu konformi ma’ dan l-Anness, ma’ l-iskop tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ li jagħti deċiżjonijiet u l-prinċipji ta’ ġustizzja proċedurali fil-liġi u fil-prattika internazzjonali. Artikolu 6 Il-partijiet litigani għandhom jiffaċilitaw ix-xogħol tal-Korp ta’ Arbitraġġ u, b’mod partikolari, waqt li jużaw il-mezzi kollha għad-disposizzjoni tagħhom, għandhom: (a) jipprovdulu d-dokumenti, l-informazzjoni u l-faċilitajiet relevanti kollha, bla ħsara biss għar-rekwiżiti legali u amministrattivi; u (b) jippermettulu, meta dan ikun meħtieġ, li jsejjaħ xhieda jew esperti u li jirċievi x-xhieda tagħhom. Il-Partijiet litiganti u l-arbitri għandhom jipproteġu l-kunfidenzalità ta’ kull informazzjoni li huma jirċievu b’mod kunfidenzali waqt il-proċediment ta’ l-arbitraġġ. Artikolu 7 Il-Partijiet litiganti għandhom iħallsu l-ispejjeż tal-proċedimenti ta’ arbitraġġ, inklużi l-onorarji ta’ l-arbitri u l-ispejjeż ta’ l-ivvjaġġar, servizzi ta’ traduzzjoni u segretarjali, u spejjeż relatati oħra, f’ishma ugwali. Artikolu 8 264 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 27 Il-Korp ta’ l-Arbitraġġ jista’ jisma’ u jiddetermina kontrotalbiet li jirriżultaw direttament mis-suġġett tat-tilwima. Artikolu 9 Il-Korp ta’ l-Arbitraġġ għandu jagħti d-deċiżjonijiet tiegħu kemm dwar il-proċedura kif ukoll dwar is-sostanza tat-tilwima permezz ta’ vot b’maġġoranza ta’ l-arbitri. Il-voti mitfugħa m’għandhomx jiġu żvelati. Artikolu 10 1. Il-Korp ta’ l-Arbitraġġ għandu jagħti deċiżjoni mhux iktar tard minn 180 jum wara d-data tal-ħatra tal-President. 2. Il-Korp ta’ l-Arbitraġġ jista’, permezz ta’ vot unanimu, itawwal l-għoti tad-deċiżjoni, jekk il-Partijiet litiganti jaqblu. Artikolu 11 Artikolu 12 1. Id-determinazzjoni u d-deċiżjoni tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ iridu jkunu akkumpanjati b’dikjarazzjoni bil-miktub li tistabilixxi s-sejbiet u r-raġunijiet li fuqhom huma bbażati. 2. Tilwima li tirrigwarda l-interpretazzjoni jew il-manjiera ta’ implimentazzjoni tad-determinazzjoni u tad-deċiżjoni tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ tista’ tiġi ssottomessa minn kull waħda mill-partijiet litiganti lill-Korp ta’ l-Arbitraġġ li jkun ta dik id-deċiżjoni. Determinazzjoni u deċiżjoni tal-Korp ta’ l-Arbitraġġ hija finali, toħloq rabta fuq il-partijiet litiganti u ma tistax tiġi appellata. Artikolu 13 11/Vol. 27 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 265 ANNESS IV DIKJARAZZJONIJIET TAL-PARTIJIET Dikjarazzjoni mill-Gvern tal-Kanada li tirrigwarda perjodu aċċelerat ta’ tneħħija ta’ nasses konvenzjonali b’ġogi ta’ l-azzar li jżommu s-sieq Bħala rikonoxximent ta’ l-għanijiet tal-Ftehim dwar standards ta’ l-insib internazzjonali umanitarji (il-“Ftehim”) u skond l-Artikolu 7 tal-Ftehim, il-Kanada tiddikjara li: 1. L-użu ta’ nasses konvenzjonali b’ġogi ta’ l-azzar li jżommu s-sieq għandu jkun ipprojbit għall-ispeċi li ġejjin fid-data tad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim: Martes Amerikana Mustela erminea Castor canadensis Ondatra zibethicus Martes pennanti Taxidea taxus Lutra canadensis 2. (a) Fuq il-bażi tar-riżultati ta’ testijiet li huma diġà disponibbli, l-użu ta’ nasses konvenzjonali b’ġogi ta’ l-azzar li jżommu s-sieq għandu jkun ipprojbit għall-ispeċi Kanadiżi li jifdal u li huma elenkati fl-Anness I tal-Ftehim, kif ġej: Canis latrans Felis rufus Procyon lotor Canis lupus Lynx canadensis (b) Din il-projbizzjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-iktar wieħed tard minn dawn li ġejjin: (i) it-tmiem ta’ l-istaġun sħiħ ta’ testijiet fuq il-post li jibda f’Ottubru 1999; jew (ii) it-tmiem tal-perjodu meħtieġ għall-ittestjar u għall-implimentazzjoni kif iddefinit fis-subparagrafu (ċ). (ċ) Il-“perjodu meħtieġ għat-testijiet u għall-implimentazzjoni” imsemmi fil-klawsola 2(b)(ii) huwa żewġ staġuni sħaħ ta’ testijiet fuq il-post flimkien ma’ sena wara t-tmiem tat-tieni staġun ta’ testijiet fuq il-post, li jibda wara l-Konklużjoni Finali tal-Ftehim mill-Kunsill ta’ l-Unjoni Ewropea. (d) Fir-rigward tal-Kanada, staġun ta’ testiiet fuq il-post (msemmi fil-klawsola 2(b)(i) u fis-subparagrafu 2(ċ)) jiskorri mill-1 ta’ Ottubru sal-31 ta’ Marzu. 3. Minħabba s-subparagrafu 2(b), din id-dikjarazzjoni għandha jkollha effett fil-perjodu bejn il-Konklużjoni Finali tal-Ftehim mill-Kunsill ta’ l-Unjoni Ewropea u d-dħul fis-seħħ tal-Ftehim, sakemm il-Ftehim (inklużi, għal ċertezza ikbar, id-Dikjarazzjonijiet l-Annessi) jiġi applikat skond il-kondizzjonijiet tiegħu mill-Komunità Ewropea. Dikjarazzjoni mill-Komunità Ewropea: Il-Komunità Ewropea tifhem li l-iffirmar tal-Ftehim dwar standards internazzjonali umanitarji ta “l-insib huwa pass importanti u sostanzjali” l quddiem sabiex jiġi żgurat livell suffiċjenti ta’ benesseri għall-annimali minsuba. Il-Komunità Ewropea għalhekk tikkonferma li hija ma sejra tieħu ebda miżura li timplimenta r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3254/91 matul iż-żmien li huwa raġonevolment meħtieġ sabiex il-Partijiet l-oħrajn jirratifikaw il-Ftehim u, wara r-ratifikazzjoni, sakemm il-Ftehim jibqa’ fis-seħħ u jiġi applikat skond id-disposizzjonijiet tiegħu