title: Konventsioon Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta

eurovoc_concepts:
EU law - national law
customs cooperation
exchange of information
illicit trade

text: 168 ET Euroopa Liidu Teataja 41998A0123(01) 23. 1. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KONVENTSIOON 19/8. kd C 24/2 Euroopa Liidu lepingu artiklil K. 3 põhinev tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö kohta KÄESOLEVA KONVENTSIOONI KÕRGED LEPINGUOSALISED, Euroopa Liidu liikmesriigid, VIIDATES Euroopa Liidu Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta aktile, MEENUTADES vajadust laiendada 7. septembril 1967. aastal Roomas alla kirjutatud tolliametite vahelises vastastikuse abistamise konventsioonis sätestatud kohustusi, VÕTTES ARVESSE, et tolliasutused vastutavad ühenduse tolliterritooriumil ning eelkõige selle sisse- ja väljasõidupunktides mitte üksnes ühenduse eeskirjade, vaid ka siseriiklike õigusaktide rikkumiste, eelkõige Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklites 36 ja 223 sätestatud juhtumite ennetamise, uurimise ja tõkestamise eest, VÕTTES ARVESSE, et igasugune salakaubaveo levimine kujutab endast tõsist ohtu rahva tervisele, moraalile ja julgeolekule, VÕTTES ARVESSE, et reguleerida tuleks konkreetseid koostöövorme, mis hõlmavad piiriüleseid meetmeid nii siseriiklike õigusaktide kui ka ühenduse tollieeskirjade teatavat liiki rikkumiste ennetamiseks, uurimiseks ja karistamiseks, ning et selliseid piiriüleseid meetmeid tuleb alati võtta kooskõlas õiguspärasuse põhimõttega (vastavalt taotluse saanud liikmesriigis kohaldatavate asjaomaste õigusaktide ning selle liikmesriigi pädevate asutuste määrustele), subsidiaarsuspõhimõttega (nimetatud meetmeid tuleb võtta üksnes juhul, kui on ilmne, et muud väiksema ulatusega meetmed ei ole asjakohased) ja proportsionaalsuspõhimõttega (meetme ulatus ja kestus tuleb kindlaks määrata eeldatava rikkumise tõsidust silmas pidades), OLLES VEENDUNUD, et tolliasutuste koostööd on tarvis tugevdada, nähes selleks ette tolliasutuste ühistegevust ning salakaubaveoga seotud teabe vahetamist reguleerivad menetlused, PIDADES SILMAS, et tolliasutused peavad oma igapäevatöös rakendama nii ühenduse kui ka siseriiklikke õigusnorme ja seepärast on ilmselt vaja tagada, et mõlema sektori vastastikust abi ja koostööd käsitlevad sätted areneksid võimalikult kooskõlas, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisala — menetleda ja karistada ühenduse ja siseriiklike tollialaste sätete rikkumisi. 1. Ilma et see mõjutaks ühenduse volitusi, annavad Euroopa Liidu liikmesriigid oma tolliasutuste kaudu vastastikku abi ning teevad omavahel koostööd, et: — ennetada ja tuvastada siseriiklike tollialaste sätete rikkumisi ning 2. Olenemata artiklist 3 ei mõjuta käesolev konventsioon sätteid, mida kohaldatakse kriminaalasjades õigusasutuste poolt osutata- vale vastastikusele õigusabile, liikmesriikide kahe- ja mitmepool- sete lepingute soodsamaid sätteid, mis reguleerivad liikmesriikide tolliasutuste või teiste pädevate asutuste lõikes 1 nimetatud koos- tööd, ega nimetatud valdkonnas ühtsete õigusaktide või vastasti- kuse abi meetmete rakendamise erikorra raames sõlmitud kokku- leppeid. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 169 Artikkel 2 Pädevus käesolevat kohaldavad Tolliasutused siseriiklike õigusnormidega käesoleva konventsioonis õigusnormidega antud pädevust mõjutavana. konventsiooni neile antud pädevuse piires. Ühtki käesolevas käsitata sätet siseriiklike tolliasutustele konventsiooni määratletud ei kolmandate riikide vahelises, samuti liikmesriikide omava- helises kaubanduses, kui tegemist on kaupadega, millel pole ühenduse staatust asutamislepingu artikli 9 lõike 2 tähenduses, või kaupadega, mille ühenduse staatuse kind- lakstegemiseks või -uurimist, lisakontrollimeetmeid vajatakse — ühise põllumajanduspoliitika alusel ühenduse tasandil vastu võetud sätete ja põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade suhtes vastu võetud erinormide kogum, Artikkel 3 — ühtlustatud aktsiisimaksude ja impordikäibemaksu kohta ühenduse tasandil vastu võetud sätete kogum ning nende siseriiklikud rakendussätted; Seos õigusasutuste osutatava vastastikuse abiga 3. rikkumine – siseriiklikke või ühenduse tollisätteid rikkuv tege- vus, sealhulgas: 1. Käesolev konventsioon käsitleb abi ja koostööd siseriiklike ja ühenduse tollisätete rikkumisega seotud kriminaalasja uurimise raames, mis asjaomase liikmesriigi siseriiklike sätete kohaselt kuu- luvad abi taotleva asutuse pädevusse. — osavõtt nimetatud rikkumistest või nende toimepaneku katse, 2. Kui uurimist kriminaalasjas teostab õigusasutus või kui seda teostatakse õigusasutuse juhtimisel, otsustab nimetatud asutus, kas kõnealuse asja puhul esitada vastastikuse abi või koostöö taot- lus kriminaalasjades vastastikust abi käsitlevate sätete alusel või käesoleva konventsiooni alusel. — kuulumine nimetatud rikkumisi toime panevasse kuritege- likku ühendusse, — käesolevas lõikes nimetatud rikkumistest saadud raha pesu; Artikkel 4 Mõisted 4. vastastikune abi – tolliametite vastastikune abi, mida antakse vastavalt käesolevale konventsioonile; 5. abi taotlev asutus – liikmesriigi pädev asutus, kes esitab abitaot- Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid: luse; 1. siseriiklikud tollisätted – kõik liikmesriigi õigusnormid, mille kohaldamine kuulub täielikult või osaliselt liikmesriigi tolliasu- tuse pädevusse ning mis käsitlevad: 6. taotluse saanud asutus – liikmesriigi pädev asutus, kellele abi- taotlus esitatakse; — kaupade piiriülest liikumist, mis toimub eelkõige Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 36 ja 223 sätestatud keeldude, piirangute või järelevalve kohaselt, 7. tolliasutused – liikmesriikide tolliasutused ja muud asutused, kelle pädevuses on käesoleva konventsiooni sätete rakendami- ne; — ühtlustamata aktsiisimakse; 2. ühenduse tollisätted – — ühenduse sätete ning nendega seotud rakendussätete kogum, mis reguleerib kaupade importi, eksporti, transiiti ja ja tolliterritooriumil liikmesriikide paiknemist 8. isikuandmed – igasugused andmed üheselt tuvastatud või tuvas- tatava füüsilise isiku kohta; tuvastatavaks loetakse isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitsee- rimisnumbri abil või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloo- gilise, psühholoogilise, majandusliku, kultuurilise või sot- siaalse omaduse kaudu; 9. piiriülene koostöö – tolliasutuste koostöö, mis väljub ühe liik- mesriigi piiridest. 170 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Artikkel 5 e) muud ülesanded, mille osas liikmesriigid on omavahel kokku leppinud. Kesksed juhtimisüksused 1. Liikmesriigid määravad oma tolliasutustes keskse üksuse (juh- timisüksuse). See vastutab käesoleva konventsiooni kohaste vas- tastikuse abi taotluste vastuvõtmise ning vastastikuse abi juhti- ilma et see mõjutaks lõike 2 kohaldamist. Üksus mise eest, vastutab ka koostöö eest käesoleva konventsiooni kohase abista- misega seotud teiste asutustega. Liikmesriikide juhtimisüksused peavad omavahel otsesidet, eelkõige IV jaotises nimetatud juhtu- del. 4. Liikmesriigid võivad kontaktametnike volitustes ning asuko- has kahe- või mitmepoolselt kokku leppida. Kontaktametnikud võivad esindada ka mitme liikmesriigi huve. Artikkel 7 Isiku tõendamise kohustus 2. Kesksete juhtimisüksuste tegevus võib eelkõige erakorralistel juhtudel hõlmata ka otsekoostööd teiste liikmesriikide tolliasu- tuste muude üksustega. Tõhususe ja järjepidevuse huvides teavi- tatakse keskseid juhtimisüksusi kõikidest nimetatud otsekoostööd hõlmavatest toimingutest. Kui käesolevas konventsioonis pole sätestatud teisiti, on teises liikmesriigis käesoleva konventsiooni kohaseid õigusi teostavad abi taotleva asutuse ametnikud kohustatud nõudmise korral esitama volikirja, milles on märgitud nende isikuandmed ja ametiülesanded. 3. Kui tolliasutus pole osaliselt või täielikult pädev taotlust menet- lema, edastab keskne juhtimisüksus taotluse pädevale siseriikli- kule asutusele ning teavitab abi taotlevat asutust nimetatud sam- must. 4. Kui õiguslikel või sisulistel põhjustel ei ole võimalik taotlust täita, tagastab juhtimisüksus taotluse abi taotlevale asutusele koos selgitusega menetlemata jätmise põhjuste kohta. Artikkel 6 Kontaktametnikud 1. Liikmesriigid võivad omavahel kokku leppida kontaktamet- nike tähtajalises või tähtajatus vahetamises vastastikku kokku lepitud tingimustel. 2. Kontaktametnikel ei ole võõrustajariigis sekkumisõigust. 3. Liikmesriikide tolliasutuste koostöö edendamiseks võivad kon- taktametnikud liikmesriikide pädevate asutuste kokkuleppe või taotluse kohaselt täita järgmisi ülesandeid: a) liikmesriikide teabevahetuse edendamine ja kiirendamine; b) abi osutamine oma päritoluliikmesriigiga või esindatava liik- mesriigiga seotud uurimistes; II JAOTIS TAOTLETUD ABI Artikkel 8 Põhimõtted 1. Käesoleva jaotise kohase abi andmiseks peab taotluse saanud asutus või pädev asutus, kellega ta on ühendust võtnud, tegut- sema samal viisil, kui oma ülesandeid või sama liikmesriigi teise asutuse taotlust täites. Seejuures kasutab ta taotluse menetlemisel kõiki talle siseriikliku õigusega antud volitusi. 2. Taotluse saanud asutus võib ilma täiendava taotluseta abi laiendada rikkumise kõikidele aspektidele, millel on tuvastatav seos abitaotluse eesmärgiga. Kahtluse korral võtab taotluse saa- nud asutus esmalt ühendust abi taotleva asutusega. Artikkel 9 Abitaotluse vorm ja sisu c) abi osutamine abitaotluste menetlemisel; 1. Abitaotlused esitatakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täit- miseks vajalikud dokumendid. d) võõrustajariigi nõustamine ja abistamine piiriüleste toimingute ettevalmistamisel ja teostamisel; 2. Lõike 1 kohased taotlused sisaldavad järgmisi andmeid: 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 171 a) taotluse esitanud asutus; b) taotletav meede; c) taotluse eesmärk ja põhjus; Artikkel 11 Järelevalvetaotlused d) seonduvad seadused, eeskirjad ja muud õigusnormid; e) võimalikult täpsed ja täielikud andmed uuritavate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta; f) asjakohaste faktide kokkuvõte, välja arvatud artiklis 13 sätes- tatud juhtudel. Taotluse saanud asutus võtab abi taotleva asutuse taotlusel niipea kui võimalik erijärelevalve alla või laseb erijärelevalve alla võtta isikud, kelle kohta on piisavalt põhjust arvata, et nad on rikkunud ühenduse või teinud sellisteks siseriiklikke tollisätteid või rikkumisteks ettevalmistusi. Abi taotleva asutuse taotlusel rakendab taotluse saanud asutus järelevalvet ka paikadele, transpordivahenditele ja kaupadele, mis on seotud eespool nimetatud tollisätteid rikkuda võivate toimingutega. 3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asukohaliikmes- riigi ametlikus keeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles. 4. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taotlusi, kuid need tuleb kirjalikult kinnitada nii kiiresti kui võimalik. Artikkel 12 Uurimistaotlused 5. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib taotluse saanud asu- tus paluda selle parandamist või täiendamist; seni võib juba võtta taotluse täitmiseks vajalikke meetmeid. 1. Taotluse saanud asutus uurib või laseb taotluse esitanud asu- tuse palvel uurida toiminguid, mis on seotud rikkumistega või mida abi taotlev asutus peab nendega seotuks. 6. Taotluse saanud asutus nõustub täitma teatavat taotlusele vas- tamise korda, kui kõnealune kord ei ole selle lepinguosalise õigus- normidega vastuolus. Taotluse saanud asutus edastab niisuguste uurimiste tulemused abi taotlevale asutusele. Artikli 10 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis. Artikkel 10 Teabele esitatavad nõuded 2. Abi taotleva asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel võivad lõikes 1 osutatud uurimiste juures viibida abi taotleva asu- tuse poolt määratud ametnikud. Uurimisi viivad kõigil juhtudel läbi taotluse saanud asutuse töötajad. Abi taotleva asutuse amet- nikud ei või omal algatusel võtta volitusi, mis on antud taotluse saanud asutuse ametnikele. Neil on siiski juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele kui viimastel, seda aga nende vahendusel ja ainuüksi käimasoleva uurimise eesmärgil. 1. Abi taotleva asutuse taotlusel edastab taotluse saanud asutus talle kogu teabe, mis võimaldab rikkumisi ennetada, tuvastada ja menetleda. 2. Edastatavale teabele tuleb lisada aruanded ja muud dokumen- did, nende kinnitatud koopiad või väljavõtted, millel teave põhi- neb ning mis on taotluse saanud asutuse valduses või teabenõude menetlemiseks välja nõutud. 3. Abi taotleva asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel võivad abi taotleva asutuse volitatud ametnikud abi taotleva asu- tuse üksikasjalike juhiste kohaselt nõuda lõike 1 kohast teavet taotluse saanud liikmesriigi asutustest. See kehtib mis tahes teabe kohta, mille aluseks on nimetatud asutuste ametnikele kättesaa- davad dokumendid. Kõnealused ametnikud võivad osutatud dokumente kopeerida. Artikkel 13 Teavitamine 1. Abi taotleva asutuse taotlusel teavitab taotluse saanud asutus või laseb teavitada adressaati kõigist taotluse saanud asutuse asu- kohaliikmesriigi pädevate asutuste meetmetest või otsustest, mis puudutavad käesoleva konventsiooni kohaldamist. 2. Teavitamistaotlustega, mis nimetavad edastatava meetme või otsuse teema, kaasneb tõlge selle liikmesriigi ametlikku keelde või 172 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd ühte ametlikku keelde, kus taotluse saanud asutus paikneb, ilma et see piiraks viimase õigust sellisest tõlkest loobuda. kavandatavate või toime pandud rikkumiste kohta, eelkõige andmed nende seotud kaupade ning uute toimepanekuviiside ja -vahendite kohta. rikkumistega Artikkel 14 Tõendina kasutamine Uurimistulemusi, sertifikaate, andmeid, dokumente, kinnitatud koopiaid ja muid taotluse saanud asutuse ametnike poolt oma siseriikliku õiguse alusel omandatud ning artiklite 10 ja 12 kohastel abistamisjuhtudel abi taotlevale asutusele edastatud materjale võivad abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigi pädevad asutused sealse siseriikliku õiguse kohaselt tõenditena kasutada. III JAOTIS OMAALGATUSLIK ABI Artikkel 15 Põhimõte Iga liikmesriigi pädevad asutused on kohustatud vastavalt artiklites 16 ja 17 sätestatule abistama teise liikmesriigi pädevaid asutusi järgides siseriikliku õigusega kehtestatud piiranguid. ilma viimaste eelneva taotluseta, Artikkel 16 Järelevalve Kui seda on tarvis rikkumiste ennetamiseks, tuvastamiseks või menetlemiseks teises liikmesriigis, võtavad liikmesriigi pädevad asutused järgmisi meetmeid: a) teostavad või lasevad teostada võimaluste piires artiklis 11 kir- jeldatud erijärelevalvet; b) edastavad teiste liikmesriikide asjaomastele pädevatele asutus- tele kogu nende valduses oleva teabe, eelkõige aruanded ja muud dokumendid või nende tõestatud koopiad või väljavõt- ted, mis käsitlevad kavandatavat või toime pandud rikkumist. Artikkel 17 Omaalgatuslik teavitamine Liikmesriigi pädevad asutused saadavad teise pädevatele viivitamata kogu asjakohase asutustele liikmesriigi teabe Artikkel 18 Tõendina kasutamine Artiklites 15–17 sätestatud omaalgatusliku abistamise käigus ühe liikmesriigi ametnike poolt hangitud ja teisele liikmesriigile edastatud teavet võivad teavet saava liikmesriigi pädevad asutused vastavalt siseriiklikule õigusele kasutada tõendina. liikmesriigi selle IV JAOTIS KOOSTÖÖ ERIVORMID Artikkel 19 Põhimõtted 1. Tolliasutused teevad käesoleva jaotise kohaselt piiriülest koos- tööd. Nad osutavad teineteisele vajalikku personali- ning organi- satsioonilist abi. Koostöötaotlused esitatakse üldjuhul artikli 9 kohaste abitaotluste vormis. Abi taotleva asutuse ametnikud või- vad käesolevas jaotises osutatud erijuhtudel taotluse saanud asu- tuse loal osaleda toimingutes taotluse saanud riigi territooriumil. Piiriüleste toimingute kooskõlastamise ja kavandamise eest vastu- tavad artikli 5 kohased kesksed juhtimisüksused. 2. Lõikes 1 määratletud piiriülene koostöö on lubatud järgmiste juhtude ennetamiseks, eeluurimiseks ja menetlemiseks: a) narkootikumide ja psühhotroopsete ainete, relvade, laskemoo- lõhkematerjalide, kultuuriväärtuste, ohtlike ja mürgiste na, jäätmete, tuumamaterjalide ja tuuma-, bioloogilise ja/või kee- miarelva valmistamiseks ette nähtud varustuse (keelatud kau- bad) salakaubavedu; b) kauplemine narkootikumide ebaseaduslikuks valmistamiseks ette nähtud ainetega (lähteained), mis on loetletud narkooti- liste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase ÜRO konventsiooni I ja II tabelis; c) maksustamisele kuuluvate kaupadega ebaseaduslik piiriülene kauplemine eesmärgiga hoiduda maksude tasumisest või saada õigusvastaselt riiklikke impordi- või eksporditoetusi, kui sel- lise kauplemise ulatus ja kaasnev oht maksude ja toetuste 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 173 valdkonnas põhjustaks Euroopa Majandusühenduse või liik- mesriikide eelarvetes märkimisväärset kahju; nende poolt toime pandud rikkumiste puhul samaväärselt nime- tatud riigi ametnikega. d) mis tahes muu kaubavahetus, mis on ühenduse või siseriiklike sätetega keelatud. 3. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud tegema käesolevas jaotises osutatud erikoostööd, kui taotletavat liiki uurimine ei ole taotluse saanud liikmesriigi õigusega lubatud või ette nähtud. Sel- lisel juhul on abi taotleval asutusel õigus samal põhjusel keelduda samaväärsest piiriülesest koostööst juhul, kui seda taotleb taotluse saanud liikmesriigi asutus. 4. Kui see on ette nähtud liikmesriikide siseriikliku õigusega, taot- levad osalisasutused kavandatavaks uurimiseks luba oma õigus- asutustelt. Kui pädevad õigusasutused näevad loa andmiseks ette teatavad tingimused ja nõuded, tagavad osalisasutused uurimise käigus nende tingimuste ja nõuete täitmise. 5. Kui liikmesriigi ametnikud osalevad käesoleva jaotise kohaselt toimingutes teise liikmesriigi territooriumil ning tekitavad oma tegevusega kahju, hüvitab liikmesriik, kelle territooriumil kahju tekitati, tekitatud kahju oma siseriiklike õigusaktide kohaselt samal viisil, nagu ta oleks selle hüvitanud tema enese ametnike poolt põhjustatuna. Summad, mis kahjukannatanutele või teistele õigustatud isikutele või institutsioonidele välja maksti, hüvitab eespool nimetatud liikmesriigile täielikult see liikmesriik, kelle ametnikud kahju tekitasid. 6. Ilma et see mõjutaks tema õiguste teostamist kolmandate isi- kute suhtes ning olenemata lõike 5 teise lause kohasest kahju hüvitamise kohustusest, hoidub iga liikmesriik teiselt liikmesrii- gilt taotlemast talle tekitatud kahju hüvitamist juhtumi suhtes, mis on sätestatud lõike 5 esimeses lauses. 7. Artiklites 20–24 sätestatud piiriülese koostöö käigus ametnike poolt kogutud teavet võivad teabe saanud liikmesriigi pädevad asutused kasutada tõendina teabe kogumise riigi siseriikliku õiguse ning pädevate asutuste määratud eritingimuste kohaselt. Artikkel 20 Jälitamine 1. Kui ühe liikmesriigi tolliasutuse ametnikud jälitavad oma rii- gis isikut, kes on toime pannud mõne artikli 19 lõikes 2 nimeta- tud rikkumise või sellest osa võtnud ning selle rikkumise alusel võidaks ta välja anda, on neil lubatud eelneva loata jätkata jälita- mist teise liikmesriigi territooriumil, kui olukorra pakilisust silmas pidades ei olnud võimalik teise liikmesriigi pädevaid asutusi enne nimetatud territooriumile sisenemist teavitada või kui nimetatud asutused ei ole jõudnud sündmuskohale, et jälitamine üle võtta. Jälitavad ametnikud võtavad hiljemalt piiri ületamisel ühendust selle liikmesriigi pädevate asutustega, kelle territooriumil jälitus hakkab toimuma. Jälitamine lõpetatakse kohe, kui seda nõuab liikmesriik, kelle territooriumil jälitamine toimub. Jälitavate amet- nike taotluse korral peavad nimetatud liikmesriigi pädevad asutu- sed jälitatava kinni, et tema isik kindlaks teha või ta vahistada. Liikmesriigid teevad hoiulevõtjale teatavaks jälitavad ametnikud, kellele seda sätet kohaldatakse; komisjon teavitab teisi liikmesrii- ke. 2. Jälitus toimub vastavalt lõikes 6 nimetatud deklaratsioonis sätestatud järgmistele menetlustele: a) jälitavatel ametnikel ei ole õigust isikut kinni pidada; b) kui aga ei esitata nõudmist jälitus lõpetada ja kui kohalikud pädevad asutused ei jõua piisavalt kiiresti sekkuda, võivad jäli- tavad ametnikud jälitatavat kinni pidada, kuni nimetatud liik- mesriigi ametnikud, keda tuleb viivitamata informeerida, suu- davad tema isiku kindlaks teha või ta vahi alla võtta. 3. Jälitus toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 2 ühel järgmistest lõi- kes 6 nimetatud deklaratsioonis määratletud viisidest: 8. Artiklites 20–24 osutatud toimingute käigus koheldakse teise liikmesriigi territooriumile lähetatud ametnikke nende suhtes või a) deklaratsioonis kehtestatud alal või ajavahemikus alates piiri ületamisest; 174 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd b) ruumiliste või ajaliste piiranguteta. 4. Jälitada võib üksnes järgmistel üldtingimustel: a) jälitavad ametnikud peavad järgima käesoleva artikli sätteid ja selle liikmesriigi õigust, kelle territooriumil nad tegutsevad; nad alluvad nimetatud liikmesriigi pädevate asutuste juhistele; h) selle liikmesriigi taotlusel, kelle territooriumil jälitus toimus, on jälitavate ametnike päritoluliikmesriigi asutused abiks nende osalusel toimunud operatsiooni järgsel uurimisel, seal- hulgas kohtumenetluses. 5. Isikut, kelle selle liikmesriigi pädevad asutused, kelle territoo- riumil jälitus toimus, on pärast lõikes 2 sätestatud tegevust vahi alla võtnud, võib olenemata tema kodakondsusest küsitlemiseks kinni pidada. Asjakohaseid siseriiklikke õigusnorme kohaldatakse mutatis mutandis. b) kui jälitus toimub merel ja ulatub avamerele või majandus- vööndisse, teostatakse seda kooskõlas ÜRO mereõiguse kon- ventsioonis sätestatud rahvusvahelise mereõigusega, ning kui see leiab aset teise liikmesriigi territooriumil, teostatakse seda kooskõlas käesoleva artikli sätetega; Kui eespool nimetatud isik ei ole selle liikmesriigi kodanik, kelle territooriumil ta vahi alla võeti, vabastatakse ta hiljemalt kuus tundi pärast vahi alla võtmist, arvestamata aega keskööst hommi- kul kella üheksani, kui nimetatud liikmesriigi pädevad asutused ei ole varem saanud mis tahes vormis taotlust ta väljaandmiseks aju- tiselt vahi alla võtta. c) keelatud on siseneda kodudesse ja üldsusele suletud kohtades- se; 6. Käesolevale konventsioonile alla kirjutades teeb iga liikmesriik deklaratsiooni, milles määratletakse tema territooriumil lõige- tele 2, 3 ja 4 vastavad jälitamise menetlused. d) e) jälitavad ametnikud peavad olema kergesti äratuntavad kas vormiriietuse või käesideme järgi või nende sõidukile paigal- datud eritunnuste järgi; tsiviilrõivastuse kandmine on keelatud, kui kasutatakse eespool mainitud tunnusteta sõidukit; jälita- vad ametnikud peavad igal ajal suutma tõendada, et nad täi- davad ametiülesandeid; Liikmesriik võib igal ajal asendada oma deklaratsiooni muu dek- laratsiooniga, kui see ei kitsenda eelmise reguleerimisala. Kõik deklaratsioonid esitatakse pärast kõikide asjaomaste liikmes- riikidega konsulteerimist ning nende eesmärk on kehtestada nimetatud riikides samaväärne kord. jälitavad ametnikud võivad kanda oma teenistusrelvi, välja arvatud i) juhul, kui taotluse saanud liikmesriik on teinud üld- deklaratsiooni, et tema territooriumile ei tohi relvi tuua, või ii) kui taotluse saanud liikmesriik on konkreetselt otsustanud tei- siti. Kui teise liikmesriigi ametnikel lubatakse kanda teenistus- relvi, ei ole neid lubatud kasutada, välja arvatud hädakaitse juhtudel; 7. Liikmesriigid võivad kahepoolsel alusel laiendada lõike 1 regu- leerimisala ja vastu võtta lisameetmeid käesoleva artikli rakenda- miseks. 8. Käesoleva konventsiooni ratifitseerimiskirjade hoiuleandmisel võib liikmesriik deklareerida, et ei käsita käesolevat artiklit või selle osa siduvana. Sellise deklaratsiooni võib alati tühistada. f) kui jälitatav on lõike 2 punkti b kohaselt kinni peetud eesmär- giga tuua ta selle liikmesriigi pädevate asutuste ette, kelle ter- ritooriumil jälitust teostati, võib teda üksnes läbi otsida; tema transiidi ajal võib kasutada käeraudu; jälitataval kaasas olnud esemed võib ära võtta; Artikkel 21 Piiriülene järelevalve g) iga lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud operatsiooni järel ilmuvad jäli- tavad ametnikud selle liikmesriigi pädevatesse asutustesse, kelle territooriumil nad tegutsesid, ning annavad aru oma üles- ande täitmisest; nende asutuste taotlusel peavad nad jääma nende käsutusse, kuni nende tegevuse asjaolud on piisavalt sel- geks saanud; see tingimus kehtib ka siis, kui jälitamine ei lõp- penud jälitatava vahi alla võtmisega; 1. Iga liikmesriigi toll, kes oma riigis peab järelevalve all isikut, kelle puhul on piisavalt põhjust kahtlustada seotust mõne artikli 19 lõikes 2 nimetatud rikkumisega, võib järelevalvet jätkata teise liikmesriigi territooriumil, kui viimane on vastuseks varem 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 175 esitatud abitaotlusele andnud loa piiriüleseks järelevalveks. Loaga võivad olla seotud lisatingimused. c) jälgivad ametnikud peavad igal ajal suutma tõendada, et nad täidavad ametiülesandeid; Liikmesriigid teevad hoiulevõtjale teatavaks ametnikud, kellele seda sätet kohaldatakse; hoiulevõtja teavitab teisi liikmesriike. d) Taotluse korral usaldatakse jälgimine selle lepinguosalise amet- nike hoolde, kelle territooriumil jälgimine toimub. jälgivad ametnikud võivad kanda oma teenistusrelvi, välja arvatud i) juhul, kui taotluse saanud liikmesriik on teinud oma territooriumile relvade toomist keelava ülddeklaratsiooni või ii) kui taotluse saanud liikmesriik on konkreetselt otsustanud teisiti. Kui teise liikmesriigi ametnikel lubatakse kanda teenis- tusrelvi, ei ole neid lubatud kasutada, välja arvatud hädakaitse juhtudel; Esimeses lõigus nimetatud taotlus saadetakse iga liikmesriigi poolt määratud asutusele, kellel on õigus anda taotletav luba või taot- lus rahuldamata jätta. e) keelatud on siseneda kodudesse ja üldsusele suletud kohtades- se; Liikmesriigid teevad hoiulevõtjale teatavaks asutuse, kes on sel- leks määratud; hoiulevõtja teavitab teisi liikmesriike. f) jälgivad ametnikud ei või jälgitavat isikut kinni pidada ega vahi alla võtta; 2. Kui teise liikmesriigi eelnevat luba ei ole võimalik eriti pakilis- tel põhjustel taotleda, on jälgimist teostavatel ametnikel õigus jät- kata isikute jälgimist, kelle puhul on piisavalt alust kahtlustada nende osavõttu mõnes artikli 19 lõikes 2 nimetatud rikkumisest, ka väljaspool oma riigi piiri, kui täidetakse järgmised tingimused: a) selle liikmesriigi pädevaid asutusi, kelle territooriumil jälgimist jätkatakse, tuleb jälgimise ajal viivitamata piiriületamisest tea- vitada; b) viivitamata esitatakse lõike 1 kohane taotlus, milles üldjoon- tes selgitatakse eelneva loata piiri ületamise põhjused. g) kõikidest toimingutest tuleb aru anda selle liikmesriigi ameti- võimudele, kelle territooriumil need toimusid; jälgimist teos- tavaid ametnikke võib isiklikult kohale kutsuda; h) selle liikmesriigi taotlusel, kelle territooriumil jälgimine toi- mus, on jälgivate ametnike päritoluliikmesriigi asutused abiks nende osalusel toimunud operatsiooni järgsel uurimisel, seal- hulgas kohtumenetluses. 4. Liikmesriigid võivad kahepoolselt laiendada käesoleva artikli reguleerimisala ja vastu võtta lisameetmeid selle rakendamiseks. Jälgimine lõpetatakse kohe, kui liikmesriik, kelle territooriumil jäl- gimine toimub, seda pärast punktis a nimetatud teate või punk- tis b nimetatud taotluse saamist nõuab või kui luba pole saadud viie tunni jooksul pärast piiri ületamist. 5. Käesoleva konventsiooni ratifitseerimiskirjade hoiuleandmisel võib liikmesriik deklareerida, et ei käsita käesolevat artiklit või selle osa siduvana. Sellise deklaratsiooni võib alati tühistada. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud jälgimine toimub üksnes järgmistel üldtingimustel: a) jälgivad ametnikud peavad järgima käesoleva artikli sätteid ja selle liikmesriigi õigust, kelle territooriumil nad tegutsevad; nad peavad alluma nimetatud liikmesriigi pädevate asutuste juhistele; Artikkel 22 Kontrollialune saadetis b) välja arvatud lõikes 2 osutatud olukorrad, on ametnikel jälgi- mise ajal kaasas loa andmist tõendav dokument; 1. Iga liikmesriik kohustub tagama, et teise liikmesriigi taotlusel võimaldatakse kontrollialuse saadetise meetodi kasutamist tema territooriumil selliste süütegudega seotud kriminaalasja uurimise- ga, mis võivad olla väljaandmise aluseks. 176 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd 2. Otsuse kontrollialuse saadetise meetodi kasutamise kohta tee- vad kooskõlas oma riigi seadustega iga juhtumi kohta eraldi taot- luse saanud liikmesriigi pädevad asutused. 4. Taotluse saanud asutus annab vajalikku abi personali näol ning tehnilist tuge. Ta võtab meetmeid lõikes 1 osutatud ametnike kait- seks nende tegutsemise ajal taotluse saanud liikmesriigis. 3. Kontrollialuse saadetise meetodit kasutatakse taotluse saanud liikmesriigi menetluskorda järgides. Õigus tegutseda ning toimin- guid juhtida ja kontrollida on selle liikmesriigi pädevatel asutus- tel. 5. Käesoleva konventsiooni ratifitseerimiskirjade hoiuleandmisel võib liikmesriik deklareerida, et ei käsita käesolevat artiklit või selle osa siduvana. Sellise deklaratsiooni võib alati tühistada. Taotluse saanud asutus võtab pärast kauba piiriületust või kokku- lepitud üleandmispaigas saadetise oma kontrolli alla, et vältida järelevalve katkemist. Järelejäänud teekonna jooksul tagab ta kauba pideva järelevalve sellisel viisil, et õigusrikkujad oleks või- malik vahi alla võtta ning kaup konfiskeerida. Artikkel 24 Ühised eriuurimisrühmad 4. Asjaomaste liikmesriikide nõusolekul võib kontrollialust saa- detist kinni pidada ja lubada jätkata selle vedu esialgset koostist puutumata, seda kõrvaldades või täielikult või osaliselt asendades. Artikkel 23 Jälitustoimingud 1. Vastastikusel kokkuleppel võivad mitme liikmesriigi asutused moodustada ühise eriuurimisrühma, mis asub liikmesriigis ning koosneb asjakohaste oskustega ametnikest. Ühise eriuurimisrühma ülesanded on järgmised: — erilist laadi rikkumiste korral keerukate ja raskete uurimistoi- mingute läbiviimine, mis nõuavad üheaegset kooskõlastatud tegevust asjaomastes liikmesriikides, — ühistegevuse kooskõlastamine eesmärgiga ennetada ja tuvas- tada teatud liiki rikkumisi ning hankida teavet neid toime pan- nud isikute, kaasaaitajate ja kasutatud meetodite kohta. 1. Taotluse saanud asutus võib abi taotleva asutuse taotlusel lubada abi taotleva liikmesriigi tolliasutusel või seda esindavatel muudetud identiteedi varjus tegutsevatel ametnikel (jälitusamet- nik) tegutseda taotluse saanud liikmesriigis. Abi taotlev asutus esi- tab taotluse üksnes juhul, kui ettepandud jälitustoiminguid kasu- tamata oleks asjaolusid äärmiselt raske välja selgitada. Kõnealustel ametnikel on õigus tegevuse käigus koguda teavet ning võtta ühendust jälitustegevuse subjektide või nendega seotud isikutega. 2. Ühised eriuurimisrühmad tegutsevad järgmistel üldtingimus- tel: a) need moodustatakse üksnes konkreetsel eesmärgil ning piira- tud tähtajaks; 2. Jälitustegevus on taotluse saanud liikmesriigis ajaliselt piiratud. Jälitustegevuse ettevalmistamine ja järelevalve toimub abi taotleva ning taotluse saanud liikmesriigi asjaomaste asutuste vahelises tihedas koostöös. c) rühma kuuluvatele ametnikele on siduv selle liikmesriigi õigus, kus rühm tegutseb; b) rühma juhib selle liikmesriigi ametnik, kus rühm tegutseb; 3. Jälitustegevuseks loa andmise tingimused ning jälitustegevuse tingimused määrab oma siseriikliku õiguse kohaselt kindlaks taot- luse saanud asutus. Kui jälitustegevuse käigus kogutakse teavet, mis on seotud algse taotlusega hõlmamata rikkumisega, võib taot- luse saanud asutus oma siseriiklike seaduste kohaselt kindlaks määrata ka nimetatud teabe kasutamise tingimused. d) rühma tegevust korraldab organisatsiooniliselt liikmesriik, kus rühm tegutseb. 3. Rühma kuulumine ei anna ametnikele teise liikmesriigi terri- tooriumil sekkumisõigust. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 177 V JAOTIS d) asjaomased asutused peavad vahetatavate andmete edastamise ja vastuvõtmise registreerima; ANDMEKAITSE Artikkel 25 Andmekaitse ja andmevahetus e) taotluse korral peavad edastav ja vastuvõttev asutus asjaomase isiku taotlusel teda teavitama edastatud isikuandmetest ning nende kasutamise eesmärgist. Nimetatud teavet ei pea andma, kui asja arutamisel leitakse, et salastatava teabe tähtsus avalik- kuse jaoks on suurem, kui selle tähtsus teavet sooviva isiku jaoks. Lisaks määratakse edastatavate isikuandmete kohta teabe saamise õigus kindlaks vastavuses selle liikmesriigi sise- riiklike õigusnormide ja menetlustega, kelle territooriumil tea- vet taotletakse. Enne teabe andmise kohta otsuse tegemist tuleb edastavale asutusele anda võimalus esitada oma seisu- koht; 1. Andmevahetuse puhul võtavad tolliasutused igal üksikjuhul arvesse isikuandmete kaitse nõudeid. Nad peavad kinni Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni asjakohastest sätetest. Liik- mesriik võib andmekaitse huvides lõike 2 kohaselt kehtestada nõudeid seoses isikuandmete töötlemisega teises liikmesriigis, kel- lele selliseid andmeid võidakse esitada. f) liikmesriigid vastutavad oma õigusnormide ja menetluste kohaselt kahju eest, mis edastatud andmete töötlemisega on isikule asjaomases liikmesriigis tekitanud. Sama kohaldatakse ka juhul, kui kahju tekkis seoses ebatäpsete andmete edasta- misega või asjaoluga, et edastav asutus edastas andmeid käes- olevat konventsiooni rikkudes; 2. Ilma et piirataks infotehnoloogia tolliotstarbelise kasutamise konventsiooni kohaldamist, rakendatakse käesoleva konvent- siooni kohaldamisel edastatavatele isikuandmetele järgmisi sät- teid: g) edastatud andmeid säilitatakse mitte kauem, kui on tarvis nende edastamise eesmärkide saavutamiseks. Nende säilita- mise vajaduse üle otsustab kohasel ajal asjaomane liikmesriik; a) vastuvõttev asutus võib isikuandmeid töödelda üksnes artikli 1 lõikes 1 nimetatud eesmärgil. Nimetatud asutus võib need andmed esitanud liikmesriigi eelneva nõusolekuta edastada oma tolliasutustele, uurimisorganitele ja kohtutele, võimalda- maks neil menetleda ja karistada artikli 4 lõikes 3 määratletud rikkumisi. Muudel juhtudel on andmete edastamiseks tarvis andmed esitanud liikmesriigi nõusolekut; b) andmed edastanud liikmesriigi asutus tagab andmete täpsuse ja ajakohasuse. Kui ilmneb, et edastatud on ebatäpseid and- meid või andmeid, mida ei oleks tohtinud edastada, või kui õiguspäraselt edastatud andmed tuleb need edastanud liikmes- riigi seaduste kohaselt hiljem kustutada, teavitatakse vastuvõt- vat asutust sellest viivitamata. Viimane on kohustatud andmed parandama või kustutama. Kui vastuvõtval asutusel on alust arvata, et edastatud andmed on ebatäpsed või tuleks kustuta- da, teavitab ta andmed edastanud liikmesriiki; h) igal juhul laieneb andmetele vähemalt samaväärne kaitse, kui sellistele andmete kohta vastuvõtvas liikmesriigis kehtib; i) iga liikmesriik võtab käesoleva artikli sätete täitmiseks tõhusa kontrolli kaudu kohaseid meetmeid. Liikmesriik võib kontrol- limiseks volitada infotehnoloogia tolliotstarbelise kasutamise konventsiooni artiklis 17 nimetatud järelevalveasutust. Euroopa töötlemine” 3. Käesoleva artikli kohaldamisel käsitatakse mõistet “isikuand- mete nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja sel- liste andmete vaba liikumise kohta) (1) artikli 2 punktis b esitatud määratluse kohaselt. Parlamendi ja c) juhtudel, kus edastatud andmed tuleks andmed edastanud liik- mesriigi õiguse kohaselt kustutada või parandada, tuleb asja- omastele isikutele anda õigus andmed parandada; (1) EÜT L 281, 23. 11. 1995, lk 31. 178 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd VI JAOTIS KONVENTSIOONI TÕLGENDAMINE 7. Igal liikmesriigil, olenemata sellest, kas ta on teinud deklarat- siooni vastavalt lõikele 4, on õigus esitada seletusi või kirjalikke märkusi Euroopa Kohtule lõike 5 alusel algatatud kohtuasjades. Artikkel 26 Euroopa Kohus 1. Kõik käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldami- sega seotud liikmesriikidevahelised vaidlused kuuluvad Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse, kui nõukogu ei ole suutnud vaidlust lahendada kuue kuu jooksul alates ajast, kui mõni liikmetest talle selle esitas. 2. Kõik liikmesriikide ja komisjoni vahelised vaidlused käesoleva konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamise vallas, mida ei ole suudetud lahendada läbirääkimistega, kuuluvad Euroopa Ühen- duste Kohtu pädevusse. Vaidluse võib Euroopa Ühenduste Koh- tusse anda pärast kuue kuu möödumist kuupäevast, mil üks osa- listest teist või teisi vaidluse tekkest teavitas. 3. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevuses on teha käesoleva kon- ventsiooni tõlgendamise kohta eelotsuseid vastavalt lõigetes 4–7 ettenähtud tingimustele. 8. Euroopa Kohtu pädevusse ei kuulu pädevate õiguskaitseorga- nite poolt käesoleva konventsiooni kohaselt tehtud toimingute õiguspärasuse ja proportsionaalsuse kontrollimine ega otsusta- mine liikmesriigi avaliku korra või sisejulgeoleku tagamisest tule- nevate kohustuste täitmise üle. VII JAOTIS RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 27 Konfidentsiaalsus 4. Liikmesriik saab käesoleva konventsiooni allakirjutamisel või mis tahes ajal pärast seda tehtud deklaratsiooniga aktsepteerida Euroopa Ühenduste Kohtu pädevust teha lõike 5 punk- tis a või b piiritletud eelotsuseid käesoleva konventsiooni tõlgen- damise kohta. teabevahetuse üksikjuhul arvesse Tolliasutused võtavad igal uurimise saladusega seotud nõudeid. Selleks võivad liikmesriigid kehtestada teistele liikmesriikidele nõuded edastatava teabe kasutamise kohta. 5. Lõike 4 kohaselt deklaratsiooni esitav liikmesriik märgib sinna ühe järgmistest asjaoludest: a) kõnealuse riigi kohus, kelle otsused siseriikliku õiguse koha- selt edasikaebamisele ei kuulu, võib taotleda Euroopa Ühen- duste Kohtult eelotsuse tegemist tema arutatavas asjas üles tõusnud ning käesoleva konventsiooni tõlgendamisega seotud küsimuse kohta, kui nimetatud kohtu arvates on kõnealune küsimus vaja lahendada kohtuotsuse tegemiseks, või b) kõnealuse riigi kohus võib taotleda Euroopa Ühenduste Koh- tult eelotsuse tegemist tema arutatavas asjas üles tõusnud ning käesoleva konventsiooni tõlgendamisega seotud küsimuse kohta, kui nimetatud kohtu arvates on kõnealune küsimus vaja lahendada kohtuotsuse tegemiseks. Artikkel 28 Erandid abistamiskohustusest 1. Käesolev konventsioon ei kohusta liikmesriikide asutusi andma vastastikust abi juhtudel, kus selline abi kahjustaks eel- kõige andmekaitse vallas asjaomase riigi avalikku korda ja muid olulisi huve või kui taotletav meede on, eriti IV jaotises sätestatud erikoostöö vormide puhul, ilmselt ebaproportsionaalne võrreldes eeldatava rikkumise raskusastmega. Sellisel juhul võib abi andmi- sest täielikult või osaliselt keelduda või seada see sõltuvusse tea- tavate tingimuste täitmisest. 6. Kohaldatakse Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja protokolli ja protseduurireegleid. 2. Abistamisest keeldumist tuleb põhjendada. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 179 Artikkel 29 Kulud 1. Liikmesriigid loobuvad üldjuhul nõuetest seoses käesoleva konventsiooni rakendamisest tulenevate kuludega, välja arvatud ekspertidele makstud tasud. 2. Kui taotluse täitmisega kaasnevad kohe või edaspidi märkimis- väärsed või erakorralised kulutused, määravad tolliasutused kon- sultatsioonide käigus kindlaks taotluse täitmise tähtajad ja tingi- mused, samuti kulude jaotamise viisi. nõukogu 19. detsembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 82/97, (3) sealhulgas Saksamaa Liitvabariigi puhul Helgolandi saare ja Büsin- geni territooriumi suhtes (Saksamaa Liitvabariigi ja Šveitsi Konfö- deratsiooni vahel 23. novembril 1964. aastal Büsingen am Hoch- reini haldusüksuse Šveitsi tolliterritooriumiga ühendamist käsitleva lepingu raames ja kohaselt) ning Itaalia Vabariigi osas Livigno ja Campione d’Italia haldusüksuste suhtes, samuti liikmes- riikide territoriaalvete, sisemerede ja õhuruumi suhtes. 2. Nõukogu võib Euroopa Liidu lepingu VI jaotises sätestatud korras ühehäälse otsusega muuta lõiget 1 kooskõlas muudatus- tega seal nimetatud ühenduse õigusnormides. Artikkel 30 Reservatsioonid Artikkel 32 Jõustumine 1. Käesoleva konventsiooni kohta ei tehta reservatsioone, välja artikli 20 lõike 8, artikli 21 lõike 5 ja artikli 23 lõike 5 osas. 1. Liikmesriigid võtavad käesoleva konventsiooni vastu nende põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt. 2. Liikmesriigid, kes on omavahel juba sõlminud kokkulepped käesoleva konventsiooni IV jaotisega reguleeritud küsimustes, või- vad lõike 1 kohaseid reservatsioone teha üksnes ulatuses, mis ei mõjuta nende nimetatud kokkulepetest tulenevaid kohustusi. 2. Liikmesriigid teatavad hoiulevõtjale konventsiooni vastuvõt- miseks vajaliku põhiseadusest tuleneva menetluse lõpuleviimisest. 3. Sellest tulenevalt ei mõjuta käesolev konventsioon 14. juu- nil 1985. aastal nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaota- mise kohta sõlmitud Schengeni lepingu rakendamiseks 19. juu- nil 1990. aastal Schengenis alla kirjutatud konventsiooni sätetest tulenevaid kohustusi liikmesriikide vahel, kellele need sätted on siduvad. 3. Konventsioon jõustub 90 päeva möödumisel kuupäevast, mil- lal viimasena selle vorminõude täitnud riik (kes on nõukogu käes- oleva konventsiooni koostamise akti vastuvõtmise kuupäeval Euroopa Liidu liige) sooritab lõikes 2 märgitud teatamistoimingu. Artikkel 31 Territoriaalne kohaldatavus 1. Käesolevat konventsiooni kohaldatakse liikmesriikide territoo- riumide suhtes, mida on nimetatud Euroopa Ühenduse tollisea- dustiku kehtestamist käsitleva nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (1) (muudetud Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühine- mistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitleva aktiga) (2) artikli 3 lõikes 1 ning Euroopa Parlamendi ja 4. Iga liikmesriik võib käesoleva konventsiooni jõustumiseni lõi- kes 2 osutatud teatamise ajal või mis tahes muul hilisemal ajal deklareerida, et konventsiooni kohaldatakse asjaomase riigi ja samasuguse deklaratsiooni teinud liikmesriikide vahelistele suhe- tele, välja arvatud artikli 23 puhul. Mainitud deklaratsioon jõus- tub 90 päeva möödumisel selle hoiuleandmise kuupäevast. 5. Käesolev konventsioon on kohaldatav ainult nende taotluste suhtes, mis esitatakse pärast selle jõustumise kuupäeva, ning ainult taotluse saanud riigi ja abi taotleva riigi vahelistes suhetes. jõustumiskuupäeval tunnistatakse 6. Käesoleva konventsiooni kehtetuks 7. septembri 1967. aasta konventsioon tolliametite vas- tastikuse abi kohta. (1) EÜT L 302, 19. 10. 1992, lk 2. (2) EÜT L 1, 1. 1. 1995, lk 181. (3) EÜT L 17, 21. 1. 1997, lk 2. 180 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Artikkel 33 Ühinemine 2. Olenemata artikli 31 lõikest 2 võtab konventsiooni muudatu- sed vastu nõukogu, kes soovitab liikmesriikidel need vastu võtta kooskõlas oma asjakohaste põhiseaduslike tingimustega. 1. Käesolev konventsioon on ühinemiseks avatud kõikidele riiki- dele, kellest saavad Euroopa Liidu liikmesriigid. 2. Käesoleva konventsiooni tekst, mille Euroopa Liidu Nõukogu on koostanud ühineva riigi keeles, on autentne. 3. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. 4. Konventsioon jõustub sellega ühineva riigi suhtes 90 päeva möödumisel ühinemiskirja hoiuleandmisest või konventsiooni jõustumiskuupäeval, kui see ei ole nimetatud 90päevase tähtaja möödumisel veel jõustunud. 5. Kui käesolev konventsioon ei ole teatava liikmesriigi ühinemis- kirja hoiuleandmise ajaks veel jõustunud, kohaldatakse ühineva liikmesriigi suhtes artikli 32 lõiget 4. 3. Lõike 2 kohaselt vastu võetud muudatused jõustuvad artikli 32 lõike 3 kohaselt. Artikkel 35 Hoiulevõtja Artikkel 34 Muudatused 1. Käesoleva konventsiooni hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõu- kogu peasekretär. 1. Iga liikmesriik, kes on kõrge lepinguosaline, võib teha ettepa- neku käesoleva konventsiooni muutmiseks. Iga muudatusettepa- nek saadetakse hoiuleandjale, kes edastab selle nõukogule ja komisjonile. 2. Hoiulevõtja avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas informatsiooni vastuvõtmiste, ühinemiste, rakendamise, deklaratsioonide ja reser- vatsioonide kohta, samuti muud käesoleva konventsiooniga seo- tud teated. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 En fe de lo cual los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Convenio. Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne konvention. Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschrift unter dieses Übereinkommen gesetzt. Σε πίστωση τον ανωτερω, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα σύμβαση. In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands. En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas de la présente convention. Dá Fhianú sin, chuir la Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gCoinbhinsiún seo. In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce alla presente convenzione. Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld. Em fé do que, os plenipotenciários abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final da presente Convenção. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Till bekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat denna konvention. Hecho en Bruselas, el dieciocho de diciembre de mil novecientos noventa y siete, en un ejemplar único, en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, irlandesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, cuyos textos son igualmente auténticos y que será depositado en los archivos de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea. Udfærdiget i Bruxelles, den attende december nitten hundrede og syvoghalvfems, i ét eksemplar på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed; de deponeres i arkiverne i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Dezember neunzehnhundertsiebenundneunzig in einer Urschrift in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, irischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist; die Urschrift wird im Archiv des Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union hinterlegt. 182 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Έγινε οτις Βρυξέλλες, στις δέκαοκτώ Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά, σε ένα μόνο αντίτυπο στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ιρλανδική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα∙ κάθε κείμενο είναι εξίσου αυθεντικό και κατατίθεται στα αρχεία της Γενικής Γραμματείας του Συμβουλίου της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Done at Brussels on the eighteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-seven in a single original, in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Irish, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each text being equally authentic, such original remaining deposited in the archives of the General Secretariat of the Council of the European Union. Fait à Bruxelles, le dix-huit décembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept, en un exemplaire unique, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, irlandaise, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chaque texte faisant également foi, exemplaire qui est déposé dans les archives du Secrétariat général du Conseil de l’Union européenne. Arna dhéanamh sa Bhruiséil ar an ochtú lá déag de Nollaig sa bhliain míle naoi gcéad nócha a seacht, i scríbhinn bhunaidh amháin sa Bhéarla, sa Danmhairgis, san Fhionlainnis, sa Fhraincis, sa Ghaeilge, sa Ghearmáinis, sa Ghréigis, san lodáilis, san Ollainnis, sa Phortaingéilis, sa Spáinnis agus sa tSualainnis agus comhúdarás ag na téacsanna i ngach ceann de na teangacha sin; déanfar an scríbhinn bhunaidh sin a thaisceadh i gcartlann Ardrúnaíocht Chomhairle an Aontais Eorpaigh. Fatto a Bruxelles, addì diciotto dicembre millenovecentonovantasette, in un unico esemplare, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, irlandese, italiana, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede, e depositato negli archivi del Segretariato generale del Consiglio dell’Unione europea. Gedaan te Brussel, de achttiende december negentienhonderd zevenennegentig, in één exemplaar, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Ierse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek, dat wordt neergelegd in het archief van het Secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie. Feito em Bruxelas, em dezoito de Dezembro de mil novecentos e noventa e sete em exemplar único, nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, irlandesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé todos os textos, depositado nos archivos do Secretariado-Geral do Conselho da União Europeia. Brysselissä tuhatyh- Tehty deksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, joka talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistoon ja jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. joulukuuta iirin, kahdeksantenatoista päivänä vuonna Som skedde i Bryssel den artonde december nittonhundranittiosju i ett enda exemplar på danska, engelska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga, vilket skall deponeras i arkivet vid generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 Pour le gouvernement du royaume de Belgique Voor de Regering van het Koninkrijk België Für die Regierung des Königreichs Belgien For regeringen for Kongeriget Danmark Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland Για την κυβέρνηση Ελληνικής Δημοκρατίας Por el Gobierno del Reino de España Pour le gouvernement de la République française 184 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Thar ceann Rialtas na hÉireann For the Government of Ireland Per il governo della Repubblica italiana Pour le gouvernement du grand-duché de Luxembourg Voor de regering van het Koninkrijk der Nederlanden Für die Regierung der Republik Österreich 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185 Pelo Governo da República Portuguesa Suomen hallituksen puolesta På finska regeringens vägnar På Konungariket Sveriges vägnar For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 186 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd LISA DEKLARATSIOONID, MIS LISATAKSE KONVENTSIOONILE JA AVALDATAKSE EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJAS 1. Artikli 1 lõike 1 ja artikli 28 kohta Pidades silmas erandeid konventsiooni artikli 28 kohase abi andmise kohustusest, deklareerib Itaalia, et konventsiooni kohaste vastastikuse abi taotluste täitmine selliste rikkumiste kohta, mida Itaalia õiguse kohaselt ei käsitata siseriiklike või ühenduse tollisätete rikkumisena, võib õigusrikkumiste ennetamisel ja menetlemisel siseriiklike asutuste vahel pädevuse jagunemisest tulenevatel põhjustel kahjustada avalikku korda või muid olulisi riiklikke huve. 2. Artikli 1 lõike 2 ja artikli 3 lõike 2 kohta Taani ja Soome deklareerivad, et nad tõlgendavad konventsiooni artikli 1 lõikes 2 ja artikli 3 lõikes 2 kasutatud teinud vastavalt mõistet 20. aprillil 1959. aastal Strasbourgis alla kirjutatud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli 24 kohaselt. deklaratsioonidele, mille “õigusasutused” “õigusasutus” nad või on 3. Artikli 4 lõike 3 teise taande kohta Taani deklareerib, et tema suhtes hõlmab artikli 4 lõike 3 teine taane üksnes tegusid, mille kaudu isik võtab osa ühe või mitme asjaomase rikkumise toimepanekust ühisel eesmärgil tegutseva isikute grupi poolt, sealhulgas olukordi, kus asjaomane isik ei võta osa kõnealuse õigusrikkumise või õigusrikkumiste tegelikust toimepanekust; nimetatud osavõtu puhul peab isik olema teadlik kas grupi eesmärkidest ja üldisest kriminaalsest tegevusest või grupi kavatsusest panna toime asjassepuutuvad õigusrikkumised. 4. Artikli 4 lõike 3 kolmanda taande kohta Taani deklareerib, et tema puhul kohaldatakse artikli 4 lõike 3 kolmandat taanet üksnes selliste põhiliste õigusrikkumiste suhtes, mille puhul varastatud asjade vastuvõtmine on Taani õiguse kohaselt igal juhul karistatav, sealhulgas Taani kriminaalkoodeksi paragrahvi 191a alusel (varastatud narkootikumide vastuvõtmine) ja paragrahvi 284 alusel (asjade vastuvõtmine seoses salakaubaveoga raskendavatel asjaoludel). 5. Artikli 6 lõike 4 kohta Taani, Soome ja Rootsi deklareerivad, et nende artikli 6 lõikes 4 nimetatud kontaktametnikud võivad esindada ka Norra ja Islandi huve või vastupidi. Viie Põhjamaa vahel kehtib alates 1982. aastast leping, mille kohaselt ühe lepinguosalise lähetatud kontaktametnikud esindavad ka teisi nimetatud Põhjamaid. Selle lepingu eesmärk on tõhustada võitlust narkokaubanduse vastu ning vähendada majanduslikku koormat, mis üksikriikidele kontaktametnike lähetamisel tekib. Taani, Soome ja Rootsi peavad nimetatud hästitoimivat lepingut väga oluliseks. 6. Artikli 20 lõike 8 kohta Taani deklareerib, et ta aktsepteerib artikli 20 sätteid järgmistel tingimustel: Kui teise liikmesriigi tolliasutused teostavad jälitamist merel või õhus, võib jälitamist Taani territooriumil, sealhulgas Taani territoriaalvetes ning õhuruumis Taani territooriumi ja territoriaalvete kohal jätkata üksnes juhul, kui Taani pädevatele asutustele on sellest ette teatatud. 7. Artikli 21 lõike 5 kohta Taani deklareerib, et ta aktsepteerib artikli 21 sätteid järgmistel tingimustel: Piiriülest järelevalvet võib ette teatamata teostada üksnes artikli 21 lõigete 2 ja 3 kohaselt, kui on piisavalt alust arvata, et jälgitavad isikud on seotud mõne artikli 19 lõikes 2 nimetatud rikkumisega, mille alusel neid võidakse välja anda. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 8. Artikli 25 lõike 2 punkti i kohta Liikmesriigid kohustuvad üksteist nõukogus teavitama meetmetest, mida on võetud punktis i nimetatud kohustuste täitmise tagamiseks. 9. Artikli 26 lõike 4 kohane deklaratsioon Käesoleva protokolli allakirjutamisel deklareerisid järgmisena nimetatud riigid, et nad aktsepteerivad Euroopa Ühenduste Kohtu pädevust vastavalt artikli 26 lõikes 5 sätestatud korrale: — Iirimaa, artikli 26 lõike 5 punktis a sätestatud korras, — Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Itaalia Vabariik ja Austria Vabariik, artikli 26 lõike 5 punktis b sätestatud korras. 188 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd DEKLARATSIOON Saksamaa Liitvabariik, Itaalia Vabariik ja Austria Vabariik jätavad endale õiguse kehtestada oma siseriiklikus õiguses norme selleks, et kui asja arutamise käigus tõstatatakse infotehnoloogia tolliotstarbelise kasutamise konventsiooni tõlgendamise küsimus siseriiklikus kohtus, kelle otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse järgi edasi kaevata, peab see kohus asja suunama Euroopa Kohtusse


title: 98/1/EG, Euratom: Rådets beslut av den 18 december 1997 om ett Tacis-program för utveckling av det civila samhället i Vitryssland för år 1997

eurovoc_concepts:
CIS countries
EU aid
EU programme
civil law
development aid

formats: html pdf print

text: L 1/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 1. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS BESLUT av den 18 december 1997 om ett Tacis-program f(cid:148)r utveckling av det civila samh(cid:132)llet i Vitryssland f(cid:148)r (cid:134)r 1997 (98/1/EG, Euratom) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen och F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska atomenergigemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (Euratom, EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 om bist(cid:134)nd till ekonomiska reformer och ekonomisk (cid:134)teruppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet (1), s(cid:132)rskilt artikel 3. 11 i denna, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och med beaktande av f(cid:148)ljande: avsaknad av (cid:148)vertygande anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att g(cid:134) vidare med n(cid:148)dv(cid:132)ndiga demokratiska reformer tills vidare skall avbrytas samtidigt som Vitryssland erbjuds bist(cid:134)nd till demokratiseringsprocessen, inom tv(cid:134) specifika omr(cid:134)den: skydd f(cid:148)r de m(cid:132)nskliga r(cid:132)ttigheterna och medi- ernas frihet. s(cid:132)rskilt Gemenskapen har tillhandah(cid:134)llit st(cid:148)d f(cid:148)r demokratise- ringsprocessen genom budgetpost B7-7010, men st(cid:148)det b(cid:148)r f(cid:148)rdjupas och kompletteras med andra (cid:134)tg(cid:132)rder. Artikel 3. 11 i f(cid:148)rordning (Euratom, EG) nr 1279/96 ger r(cid:134)det m(cid:148)jlighet att vidta l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder avseende bist(cid:134)nd till en partnerstat n(cid:132)r en v(cid:132)sentlig best(cid:134)ndsdel f(cid:148)r fortsatt bist(cid:134)ndssamarbete saknas, i synnerhet n(cid:132)r det g(cid:132)ller kr(cid:132)nkning av de demokratiska principerna och de m(cid:132)nskliga r(cid:132)ttigheterna. interna l(cid:132)get Det i Vitryssland har f(cid:148)rs(cid:132)mrats, s(cid:132)rskilt sedan november 1996, och detta har inneburit ett steg och medf(cid:148)rt bak(cid:134)t inskr(cid:132)nkningar friheterna och kr(cid:132)nkningar av de m(cid:132)nskliga r(cid:132)ttigheterna. demokratiseringsprocessen av de grundl(cid:132)ggande f(cid:148)r Av denna anledning har inget Tacis-riktprogram f(cid:148)r (cid:134)ren f(cid:148)rhandlas fram med de vitryska 1996–1999 kunnat myndigheterna, trots att s(cid:134)dana program normalt skulle utg(cid:148)ra grunden f(cid:148)r bilateralt Tacis-samarbete med en partnerstat, i enlighet med artikel 5 i f(cid:148)rordning (Eura- tom, EG) nr 1279/96. I f(cid:148)rh(cid:134)llande till Vitryssland har r(cid:134)det intagit en st(cid:134)nd- punkt, som uttrycks i dess slutsatser av den 24 februari 1997, dess f(cid:148)rklaring av den 29 april 1997 och dess slut- satser av den 15 september 1997, vilken st(cid:134)ndpunkt inneb(cid:132)r att samarbetet med de vitryska myndigheterna i (1) EGT L 165, 4. 7. 1996, s. 1. Kommissionen har som en l(cid:132)mplig (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r Vitryssland f(cid:148)reslagit (cid:134)rs Tacis-program etablera ett program f(cid:148)r utveckling av det civila samh(cid:132)llet i Vitryssland. inom ramen r(cid:134)det 1997 f(cid:148)r att (cid:142)ven i avsaknad av ett Tacis-riktprogram f(cid:148)r (cid:134)ren 1996–1999 och, f(cid:148)ljaktligen, ocks(cid:134) av ett (cid:134)tg(cid:132)rdsprogram f(cid:148)r Vitryssland, kommer det av kommissionen f(cid:148)reslagna programmet att genomf(cid:148)ras i enlighet med till(cid:132)mpliga f(cid:148)rfaranden f(cid:148)r Tacis som fastst(cid:132)lls i f(cid:148)rordning (Euratom, EG) nr 1279/96, s(cid:132)rskilt artiklarna 6 och 8 i denna. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Tacis-programmet f(cid:148)r utveckling av det civila samh(cid:132)llet i Vitryssland f(cid:148)r (cid:134)r 1997 godk(cid:132)nns f(cid:148)r ett h(cid:148)gsta belopp om 5 miljoner ecu. 3. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 1/7 Artikel 2 Programmet skall genomf(cid:148)ras av kommissionen i enlighet med de till(cid:132)mpliga f(cid:148)rfaranden som framg(cid:134)r av f(cid:148)rordning (Euratom, EG) nr 1279/96, s(cid:132)rskilt artiklarna 6 och 8 i denna. Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 3 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 18 december 1997. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar F. BODEN Ordf(cid:148)rande


title: Ψήφισμα σχετικά με τη Νιγηρία

eurovoc_concepts:
Nigeria
international sanctions
military regime
political prisoner
sanction (EU)

formats: html print


title: 98/78/EC: Commission Decision of 18 December 1997 on the approval of the single programming document for Community structural assistance in the region of Friuli- Venezia Giulia concerned by objective 2 in Italy (Only the Italian text is authentic)

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Friuli-Venezia Giulia
Structural Funds
economic priority
regional aid

text: 20. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 14/19 COMMISSION DECISION of 18 December 1997 on the approval of the single programming document for Community structural assistance in the region of Friuli-Venezia Giulia concerned by objective 2 in Italy (Only the Italian text is authentic) (98/78/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 4253/88 of 19 December 1988 laying down provisions for imple- menting Regulation (EEC) No 2052/88 as regards co- ordination of activities of the different Structural Funds between themselves and with the operations of the Euro- pean Investment Bank and the other existing financial instruments (1), as last amended by Regulation (EC) No 3193/94 (2), and in particular Article 10(1) last subpara- graph thereof, After consultation of Development Committee pursuant to Article 124 of the Treaty, the Advisory Committee on the and the and Conversion of Regions as last Whereas the programming procedure for structural assist- ance under objective 2 is defined in Article 9(6) to (10) of Council Regulation (EEC) No 2052/88 of 24 June 1988 on the tasks of the Structural Funds and their effect- iveness and on coordination of their activities between themselves and with the operations of the European Investment Bank and the other existing financial instru- ments (3), amended by Regulation (EC) No 3193/94; whereas however the last subparagraph of Article 5(2) of Regulation (EEC) No 4253/88 foresees that in order to simplify and to speed up programming proced- ures, Member States may submit in a single programming document the information required for the regional and social conversion plan referred to in Article 9(8) of Regu- lation (EEC) No 2052/88 and the information required at Article 14(2) of Regulation (EEC) No 4253/88; whereas the last subparagraph of Article 10(1) of Regulation (EEC) No 4253/88 foresees that in that case the Commission adopts a single decision in a single document covering the points referred to in Article 8(3) and the assistance from the Funds referred to in the last subparagraph of Article 14(3); Whereas the Commission has established, by Decision 96/472/EC (4), areas concerned by objective 2 for the programming period from 1997 to 1999; list of declining industrial the (1) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 1. (2) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 11. (3) OJ L 185, 15. 7. 1988, p. 9. (4) OJ L 193, 3. 8. 1996, p. 54. Whereas the global maximum allocation foreseen for the assistance of the Structural Funds for the present single programming document is composed of resources coming from the indicative allocation of Structural Fund commit- ment appropriations for the period 1997 to 1999 under objective from Commission Decision 96/468/EC (5) and from unused appropriations of ECU 10,242 million of the corresponding single programming document covering the period 1994 to 1996, pursuant to Commission Decision C (96) 4171/2 of 18 December 1996; resulting 2 Whereas the Italian Government has submitted to the Commission on 8 August 1996 the single programming document as referred to in Article 5(2) of Regulation (EEC) No 4253/88 for the region of Friuli-Venezia Giulia; whereas this document contains the elements referred to in Article 9(8) of Regulation (EEC) No 2052/88 and in Article 14(2) of Regulation (EEC) No 4253/88; whereas expenditure under this single programming document is eligible as from that date; Whereas the single programming document submitted by this Member State includes a description of the conver- sion priorities selected and the applications for assistance from the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF) as well as an indica- tion of the planned use of the assistance available from the European Investment Bank (EIB) and the other finan- cial instruments in implementing the single program- ming document; Whereas, in accordance with Article 3 of Regulation (EEC) No 4253/88, the Commission is charged with en- the partnership, co- suring, within the framework of ordination and consistency between assistance from the Funds and assistance provided by the EIB and the other financial instruments; Whereas the EIB has been involved in the drawing up of the single programming document in accordance with the provisions of Article 8(1) of Regulation (EEC) No 4253/88, applicable by analogy in the establishment of it has the single programming document; whereas (5) OJ L 192, 2. 8. 1996, p. 29. L 14/20 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 20. 1. 98 declared itself prepared to contribute to the implementa- tion of this document in conformity with its statutory provisions; whereas, however, it has not yet been possible to evaluate precisely the amounts of Community loans corresponding to the financial needs; the Community Whereas the second subparagraph of Article 2 of Commission Regulation (EEC) No 1866/90 of 2 July 1990 on arrangements for using the ecu for the purpose of the budgetary management of the Structural Funds (1), as last amended by Regulation (EC) No 2745/94 (2), stipu- lates that in the Commission decisions approving a single programming document, assistance available for the entire period and the annual breakdown thereof shall be set out in ecus at prices for the year in which each decision is taken and shall be subject to this annual breakdown must be indexation; whereas compatible with the progressive increase in the commit- ment appropriations shown in Annex II to Regulation (EEC) No 2052/88; whereas indexation is based on a single rate per year, corresponding to the rates applied annually to budget appropriations on the basis of the mechanism for the technical adjustment of the financial perspectives; Whereas Article 1 of Council Regulation (EEC) No 4254/88 of 19 December 1988 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the European Regional Development Fund (3), as amended by Regulation (EEC) No 2083/93 (4), defines the measures for which the ERDF may provide financial support; Whereas Article 1 of Council Regulation (EEC) No 4255/88 of 19 December 1988 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the European Social Fund (5), as amended by Regulation (EEC) No 2084/93 (6), defines the measures for which the ESF may provide financial support; Whereas the single programming document has been State established in agreement with the Member concerned through the partnership defined in Article 4 of Regulation (EEC) No 2052/88; Whereas the single programming document satisfies the conditions and includes the information required by Article 14 of Regulation (EEC) No 4253/88; and so should be implemented by means of an integrated approach involving finance from more than one Fund; the Financial Regulation of 21 Whereas Article 1 of December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (7), as last amended by Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2335/95 (8), states that the legal commitments entered into for measures extending over more than one financial year must contain a time limit for implementation which must be specified to the re- cipient in due form when the aid is granted; subject Whereas Article 20(3) of Regulation (EEC) No 4253/88 provides, for a single commitment where the Community assistance granted is less than ECU 40 million for the whole programmation period; to available funding, Whereas it is appropriate to mention that this Decision is ruled by the provisions on the eligibility of expenditure laid down in the Annex to Commission Decision C (97) 1035/6 of 23 April 1997 modifying the decisions approv- ing the Community support the single programming documents and the Community initiatives programmes in respect of Italy; frameworks, Whereas all the other conditions laid down for the grant of aid from the ERDF and the ESF have been complied with, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The single programming document for Community struc- tural assistance in the region of Friuli-Venezia Giulia concerned by objective 2 in Italy, covering the period 1 January 1997 to 31 December 1999, is hereby approved. Article 2 The single programming document includes the follow- ing essential elements: (a) a statement of the main priorities for joint action, their specific quantified objectives, an appraisal of their expected impact and their consistency with economic, social and regional policies of Italy; Whereas the present assistance satisfies the conditions laid down in Article 13 of Regulation (EEC) No 4253/88, the main priorities are: (1) OJ L 170, 3. 7. 1990, p. 36. (2) OJ L 290, 11. 11. 1994, p. 4. (3) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 15. (4) OJ L 193, 31. 7. 1993, p. 34. (5) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 21. (6) OJ L 193, 31. 7. 1993, p. 39. 1. creation and development of business, 2. transfer of innovation, (7) OJ L 356, 31. 12. 1977, p. 1. (8) OJ L 240, 7. 10. 1995, p. 12. 20. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 14/21 3. regeneration and upgrading of the territory, 4. strengthening of human resources, 5. technical assistance; various priorities and measures, is set out in the financing plan and the detailed implementing provisions which form an integral part of the single programming docu- ment. (b) the assistance from the Structural Funds as referred to in Article 4; (c) the detailed provisions for implementing the single programming document comprising: — the procedures for monitoring and evaluation, — the provisions on financial implementation, — the rules for compliance with Community policies; (d) the procedures for verifying additionality and an initial evaluation of the latter; (e) the arrangements for associating the environmental the single authorities with the implementation of programming document; (f) the means available for technical assistance necessary for the preparation, implementation or adaptation of the measures concerned. Article 3 1. For the purpose of indexation, the annual break- down of the global maximal allocation foreseen for the assistance from the Structural Funds is as follows: million ECU (1997 prices) 1997 1998 1999 Total 9,280 9,659 10,061 29,000 2. To this global maximum allocation is added an amount of ECU 10,242 million not subject to indexation, resulting from unused appropriations of the correspond- ing single programming document covering the period 1994 to 1996. The national financial contribution envisaged, which is approximately ECU 67,792 million for the public sector and ECU 1,377 million for the private sector, may be met in part by Community loans, in particular from the EIB. Article 5 The breakdown among the Structural Funds of the 1. total Community assistance available is as follows: — ERDF: — ESF: ECU 28,032 million ECU 11,210 million The budgetary commitments at 2. the moment of approval of the single programming document refer to the total Community assistance. Payments subsequent to the first advance provided 3. for in Article 21(2) of Regulation (EEC) No 4253/88 shall be subject to confirmation by the Commission of the respect of the principle of additonality on the basis of the relevant information supplied by the Member State. Article 6 The breakdown among the Structural Funds and the procedure for the grant of the assistance may be altered subsequently, subject to the availability of funds and the budgetary rules, in the light of adjustments decided ac- cording to the procedure laid down in Article 25(5) of Regulation (EEC) No 4253/88. Article 4 Article 7 The assistance from the Structural Funds granted to the single programming document amounts to a maximum of ECU 39,242 million. The procedure for granting the financial assistance, in- cluding the financial contribution from the Funds to the The Community aid concerns expenditure on operations under the single programming document which, in the legally Member State concerned, are the subject of binding commitments and for which the requisite finance has been specifically allocated no later than 31 December 1999. The final date for taking account of expenditure on these measures is 31 December 2001. L 14/22 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 20. 1. 98 Article 8 Article 10 The single programming document shall be implemented in accordance with Community law, and in particular the Treaty and the Articles 6, 30, 48, 52 and 59 of Community directives on the coordination of procedures for the award of contracts. Article 9 This Decision is ruled by the provisions laid down in the Annex to Decision C (97) 1035/6. This Decision is addressed to the Italian Republic. Done at Brussels, 18 December 1997. For the Commission Monika WULF-MATHIES Member of the Commission


title: Règlement (CE) n° 2615/97 du Conseil du 18 décembre 1997 relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l'accord entre la Communauté économique européenne et le gouvernement de la République de Guinée-Bissau concernant la pêche au large de la côte de Guinée-Bissau, pour la période du 16 juin 1997 au 15 juin 2001

eurovoc_concepts:
Guinea-Bissau
authorised catch
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing area
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: Nariadenie Rady (ES) č. 2597/97 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú dodatočné pravidlá o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami pre konzumné mlieko

eurovoc_concepts:
human nutrition
marketing standard
milk
product quality
public health

text: 03/zv. 22 SK Úradný vestník Európskej únie 181 31997R2597 23. 12. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 351/13 NARIADENIE RADY (ES) č. 2597/97 z 18. decembra 1997, ktorým sa ustanovujú dodatočné pravidlá o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami pre konzumné mlieko RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej články 42 a 43, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na výboru (3), stanovisko Hospodárskeho a sociálneho keďže cieľom nariadenia Rady (EHS) č. 1411/71 z 29. júna 1971, ktorým sa ustanovujú dodatočné pravidlá o spoločnej trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami pre organizácii konzumné mlieko (4), je čo najviac rozšíriť trh pre výrobky, ktoré spadajú pod číselný znak KN 0401, poskytovaním záruky kvality a výrobkov, ktoré spĺňajú potreby a želania spotrebi- teľov; keďže zavedenie obchodných noriem pre príslušné mliečne výrobky napomáha stabilizovať trh, a tým zabezpečiť slušnú životnú úroveň farmárov; keďže v dôsledku toho je v záujme tak výrobcov, ako aj spotrebiteľov, aby sa také pravidlá dodržiavali; keďže s cieľom ťažiť zo skúseností a zjednodušiť a vyjasniť pravidlá tak, aby sa dala lepšie zaručiť právna istota pre všet- kých zúčastnených, malo by sa uvedené nariadenie zmeniť a doplniť a jeho ustanovenia by sa mali zostaviť do nového nariadenia; keďže s cieľom vyhovieť želaniam spotrebiteľov, ktorí kladú zvýšený dôraz na výživnú hodnotu mliečnych proteínov, mali by sa ustanoviť pravidlá na zabezpečenie toho, že mliečne výrobky budú obsahovať aspoň prirodzenú proteínovú zložku v mlieku, a aby sa povolilo obohacovanie konzumného mlieka mliečnymi proteínmi, minerálnymi soľami alebo vitamínmi alebo zníženie ich obsahu v laktóze; (1) Ú. v. ES C 267, 3. 9. 1997, s. 93. (2) Ú. v. ES C 339, 10. 11. 1997. (3) Stanovisko doručené 29. októbra 1997 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (4) Ú. v. ES L 148, 3. 7. 1971, s. 4. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 2138/92 (Ú. v. ES L 214, 30. 7. 1992, s. 6). surového mlieka, júna keďže článok 5 (9) smernice Rady 92/46/EHS zo 16. 1992, ktorou sa ustanovujú zdravotné pravidlá pre výrobu a umiestňovanie teplom upravovaného mlieka a výrobkov na báze mlieka na trh (5), ustanovuje určité požiadavky týkajúce sa zloženia konzumného mlieka; keďže v záujme dôslednosti by sa takéto ustanovenia mali zahrnúť do nariadenia o obchodných normách a zároveň by sa mali zmeniť a doplniť, aby zohľadnili získané poznatky; keďže platí smernica Rady 79/112/EHS z 18. decembra 1978 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa a propagácie potravín (6) týkajú označovania, prezentácie a smernica Rady 90/496/EHS z 24. septembra 1990 o ozna- čovaní nutričnej hodnoty na potravinách (7); keďže s cieľom zabezpečiť zhodu, by mali výrobky dovážané z tretích krajín podliehať rovnakým pravidlám; keďže by sa malo zaviesť ustanovenie, že členské štáty musia stanovovať kontroly a sankcie, ktoré by sa uplatnili v prípade porušenia tohto nariadenia, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Toto nariadenie ustanovuje normy pre výrobky spadajúce pod číselný znak KN 0401 určené pre ľudskú spotrebu v rámci spoločenstva bez toho, aby boli dotknuté opatrenia na ochranu ľudského zdravia. 2. Na účely tohto nariadenia: a) „mlieko“ znamená produkt dojenia jednej alebo viacerých kráv; b) „konzumné mlieko“ znamená výrobky uvedené v článku 3 určené na dodávky spotrebiteľovi bez ďalšieho spracovania; (5) Ú. v. ES L 268, 14. 9. 1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 96/23/ES (Ú. v. ES L 125, 23. 5. 1996, s. 10). (6) Ú. v. ES L 33, 8. 2. 1979, s. 1. Smernica naposledy zmenená a dopl- nená smernicou 97/4/ES (Ú. v. ES L 43, 14. 2. 1997, s. 21). (7) Ú. v. ES L 276, 6. 10. 1990, s. 40. 182 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 22 c) „obsah tuku“ znamená pomer hmotnosti častí mliečneho d) odstredené mlieko: tepelne spracované mlieko, ktorého tuku na sto častí mlieka v príslušnom mlieku; tukový obsah sa znížil na nie viac ako 0,50 % (m/m). d) „obsah proteínu“ znamená pomer hmotnosti proteínových častí na sto častí mlieka v príslušnom mlieku (získaný vyná- sobením celkového obsahu dusíka v mlieku vyjadreného ako percento hmotnosti koeficientom 6,38). Článok 2 1. Len mlieko, ktoré vyhovuje požiadavkám stanoveným pre konzumné mlieko, sa môže dodávať alebo predávať konečnému spotrebiteľovi bez spracovania, a to buď priamo, alebo cez medzičlánky, ako sú reštaurácie, nemocnice, jedálne alebo ostatní podobní hromadní dodávatelia potravín. 2. Predajné označenia, ktoré sa použijú pre takéto výrobky, sú uvedené v článku 3. Takéto označenia sa použijú iba pre výrobky uvedené v danom článku bez toho, aby bolo dotknuté ich použitie v zložených označeniach. 3. Členské štáty prijmú opatrenia, aby informovali spotrebi- teľov o druhu a zložení príslušných výrobkov v prípadoch, kde by nedostatok takýchto informácií pravdepodobne spôsobil zmätok. Bez toho, aby bola dotknutá druhá zarážka odseku 1 b), 2. povoľujú sa iba tieto úpravy: a) s cieľom zachovať obsah tuku stanovený pre konzumné mlieko, zmena prirodzeného obsahu tuku odobratím alebo pridaním smotany alebo pridaním plnotučného, poloodstre- deného alebo odstredného mlieka; b) obohatenie mlieka o mliečne proteíny, minerálne soli alebo vitamíny; c) zníženie obsahu laktózy premenou na glukózu a galaktózu. Úpravy v zložení mlieka uvedené v bodoch b) a c) sa povoľujú iba vtedy, ak sa nezmazateľne označia na obale výrobku tak, aby boli ľahko viditeľné a čitateľné. Takéto ozna- čenie však nezbavuje povinnosti uvádzať výživnú hodnotu podľa smernice 90/496/EHS. Ak sa pridávajú proteíny, obsah proteínu obohateného mlieka musí byť 3,8 % (m/m) alebo viac. Členské štáty však môžu obmedziť alebo zakázať zmeny zloženia mlieka uvedené v bodoch b) a c). Článok 3 1. Za konzumné mlieko sa považujú tieto výrobky: Článok 4 a) surové mlieko: mlieko, ktoré nebolo zohriate na teplotu vyššiu ako 40° C alebo sa nepodrobilo spracovaniu, ktoré by malo podobný účinok; Konzumné mlieko musí: b) plnotučné mlieko: tepelne spracované mlieko, ktoré, pokiaľ ide o obsah tuku, spĺňa jednu z týchto požiadaviek: — upravené plnotučné mlieko: mlieko s obsahom tuku najmenej 3,50 % (m/m). Členské štáty však môžu usta- noviť plnotučného mlieka s obsahom tuku 4,00 % (m/m) alebo vyššie, dodatočnú kategóriu — neupravené plnotučné mlieko: mlieko, ktorého obsah tuku sa nezmenil od štádia dojenia ani pridaním, ani odstránením obsahu tukov zmiešaním s mliekom, ktorého prirodzený obsah tuku sa zmenil. Obsah tuku však nesmie byť nižší ako 3,50 % (m/m); alebo ani a) mať bod mrazu blízky priemernému bodu mrazu surového mlieka, ktorý sa zaznamenal v oblasti pôvodu zozbieraného konzumného mlieka; b) mať hmotnosť nie menšiu ako 1 028 gramu na liter pre mlieko obsahujúce 3,5 % (m/m) tuku pri teplote 20° C alebo ekvivalent hmotnosti na liter mlieka, ktoré má odlišný obsah tuku; c) obsahovať minimálne 2,9 % (m/m) proteínu pre mlieko obsahujúce 3,5 % (m/m) tuku alebo ekvivalent koncentrácie v prípade mlieka, ktoré má odlišný obsah tuku; c) poloodstredené mlieko: tepelne spracované mlieko, ktorého tukový obsah sa znížil na minimálne 1,50 % (m/m) a na maximálne 1,80 % (m/m); d) mať obsah beztukovej sušiny 8,50 % (m/m) alebo viac pre mlieko obsahujúce 3,5 % (m/m) tuku alebo ekvivalentný obsah v prípade mlieka, ktoré má odlišný obsah tuku; 03/zv. 22 SK Úradný vestník Európskej únie 183 Článok 5 Výrobky dovážané do spoločenstva na predaj ako konzumné mlieko musia byť v súlade s týmto nariadením. 2. Komisia prijme podrobné pravidlá na uplatňovanie tohto nariadenia v súlade s postupom stanoveným v článku 30 nariadenia Rady (EHS) č. 804/68 z 27. júna 1968 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1). Článok 6 Smernica 79/112/EHS sa uplatňuje najmä vo vzťahu k vnútro- štátnym ustanoveniam o označovaní konzumného mlieka. Článok 8 Nariadenie (EHS) č. 1411/71 sa týmto ruší. Článok 7 1. Členské štáty prijmú primerané opatrenia na kontrolu uplatňovania tohto nariadenia, na sankcionovanie porušení a zabránenie a potlačenie podvodov. Odkazy na nariadenie (EHS) č. 1411/71 sa považujú za odkazy vzťahujúce sa na toto nariadenie. Článok 9 Takéto opatrenia a všetky zmeny a doplnenia sa oznámia Komisii do jedného mesiaca od ich prijatia. Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 1998. Článok 4 sa však bude uplatňovať od januára 1999. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 18. decembra 1997 Za Radu predseda F. BODEN (1) Ú. v. ES L 148, 28. 6. 1968, s. 13. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1587/96 (Ú. v. ES L 206, 16. 8. 1996, s. 21)


title: Convention établie sur la base de l'article K.3 du traité sur l'Union européenne, relative à l'assistance mutuelle et à la coopération entre les administrations douanières


title: Resolution of the ECSC Consultative Committee on statistical instruments in the coal and steel sectors (adopted unanimously during the 338th Session of 18 December 1997)

eurovoc_concepts:
ECSC
EU statistics
data collection
information
market research
statistics

text: 13. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 48/3 RESOLUTION OF THE ECSC CONSULTATIVE COMMITTEE ON STATISTICAL INSTRUMENTS IN THE COAL AND STEEL SECTORS (adopted unanimously during the 338th Session of 18 December 1997) (98/C 48/03) (Text with EEA relevance) THE ECSC CONSULTATIVE COMMITTEE 2. 2. 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. other departments recalls its previous positions on matters connected with the expiry of the ECSC Treaty in 2002 and the future of statistical instruments(cid:216)(˛). It has noted that the ECSC statistical instruments relating to the industrial, economic, commercial and social fields, as developed by the Statistical Office and the European the Commission in cooperation with the coal and steel industries, have proved successful from the point of view of all the parties involved. It has expressed a wish for continuity beyond 2002, mentioning in particular the usefulness for investment decisions of the transparency resulting from information on investment and capacity development programmes whilst the rules of competition continued to be respected; of is mindful of the disappearance of the ECSC Treaty, which has been the legal basis defining the Commission’s responsibility for making statistical data available and for the collection of those data by the undertakings covered by that Treaty; the need is aware of the statistical instruments for the coal and steel sectors on the provisions of the Treaty on European Union as from 2002; to base fully supports the desire of the undertakings, their associations and the Member States’ governments to rationalise and simplify the present system for collecting statistics, while assuring the relevance of the data. 2. POINTS CONCERNING COAL 2. 1. Statistical data on coal will be needed after 2002. They are essential for analyses of the coal market in particular for the in the European Union, undertakings in the sector. Energy policies, both national and at Union level, also depend on such data; (˛)(cid:217)OJ C 206, 11. 8. 1995, p. 7. coal statistics have undergone successive changes. system The present collection rational is a response for meaningful and the need to comparable data for the European Union’s coal and energy market. For the coal sector, coal statistics are valuable in their own right, but they have traditionally been incorporated into energy statistics as well, where they are firmly established; 2. 3. this framework also includes the other solid fuels, in particular lignite, peat and biomass; 2. 4. hence no substantial change would appear to be necessary as regards the sector for coal, one of the two main products covered by the ECSC Treaty. 3. POINTS CONCERNING STEEL 3. 1. The statistics for steel are detailed and have been adapted at regular intervals to keep pace with developments. By this means a high level of trans(cid:220) parency has been achieved, to an instrument providing guidance extremely useful for economic agents, those involved in politics and the two sides of industry; leading 3. 1. 1. it is vital for the above parties to have rapid access to detailed information enabling them to analyse and make decisions with full knowledge of the facts and with future developments in mind; 3. 1. 2. the undertakings and their workers must be able in the future, as at present, to find their way around in an environment which is rapidly changing in a climate of increasingly intense competition. In the future, flexibility and adaptability will depend more than ever on the quality of the information available and the speed with which it is made available; 3. 1. 3. the steel industry is subject to enormous fluc(cid:220) tuations resulting from economic cycles. If im(cid:220) balances between supply and demand are to be detected in good time, the industry must be able to rely on detailed data referring to all essential areas; C 48/4 EN Official Journal of the European Communities 13. 2. 98 3. 1. 4. if a balance is to be maintained in the medium and the long term, data need to be available which provide a timely indication of the risks of over(cid:220) production or overcapacity. The restructuring process under way in the CEECs and the other countries of Eastern Europe, where there are virtually no databases on this subject, will require monitoring for many years to come; 3. 1. 5. the radical overhaul of the steel industries of Europe and of the rest of the world and the trend towards market globalisation will continue. In this context, require high(cid:220)quality information; sound policies 4. 3. 4. 4. 3. 2. 3. 3. 4. 4. 1. 4. 2. the collection of statistical data also represents a substantial workload for undertakings. In return for this effort, the information made available to the authorities and the undertakings must be reliable, timely and complete; the steel industry should no longer be seen as confined by the ECSC, but should now include primary processing rerolling, drawing, including wire drawing, coating and shaping)(cid:216)(˛). (forging, tubes, CONSEQUENTLY, THE CONSULTATIVE COMMITTEE RECOMMENDS THAT, AS REGARDS THE FUTURE OF STATISTICS IN THE COAL AND STEEL SECTORS, THE FOLLOWING POINTS SHOULD BE TAKEN INTO ACCOUNT: since the ECSC Treaty has now fewer than five years left to run, a new legal basis derived from the Treaty on European Union must be sought immediately, care being taken to ensure maximum compatibility at international level, in particular with international organisations such as the IEA, the ECE and the OECD; the ECSC field needs to be extended to include primary processing and, if possible, other basic industries (such as ferro alloys, foundries) that are frequently faced with problems similar to those of steel, as happened with coal, which was incor(cid:220) porated into energy statistics; the collection and processing of data must be organised in the best possible way by agreement between the Statistical Office of the European Communities and the other departments of the statistical European Commission, institutes, the professional associations and the undertakings, in order to lighten the workload of both the undertakings and the national authorities and to ensure that the data collected are reliable; the national the instruments retained should provide the trans(cid:220) parency which the undertakings require to enable them to take well(cid:220)founded short(cid:220)term commercial decisions and long(cid:220)term decisions on investment strategy. They should also provide the social partners the sectors governments with the information they need to implement their social policies. The CEECs should begin straight away gradually to adopt the stat(cid:220) istical instruments of the European Union which relate to coal and steel. To this end, involved and the in 4. 4. 1. detailed data on activity in the following should cover industries concerned should be available as quickly as possible after the end of the census periods. The data fields: raw the materials, energy, output, employment, orders, deliveries, external trade and stock movements. A system of reasonable provisional figures should, whenever necessary, precede publication of the definitive results to enable market operators to see current situations in terms of economic cycles and to adapt accordingly with full knowledge of the facts; 4. 4. 2. a body of meaningful information on structural and technological changes, medium(cid:220) and long(cid:220) term market trends and trends in production capacities must be made available to undertakings to assist them with their long(cid:220)term investment and development policy decisions; 4. 4. 3. as social regards aspects, information on employment and the structure of the workforce, including appropriate data on industrial accidents inter technical alia, instruments. round off should the (˛)(cid:217)Chapters 27. 1, 27. 2 and 27. 3 of the NACE, corresponding roughly to Chapters 72 and 73 of the Harmonised System for the classification of products. 4. 5. The ECSC Consultative Committee calls on the in consultation with Commission to set about, interested parties in the economic and social fields, reorganising the statistical instruments for coal and steel, in line with the principles set out above


title: Direttiva 97/79/CE del Consiglio del 18 dicembre 1997 che modifica le direttive 71/118/CEE, 72/462/CEE, 85/73/CEE, 91/67/CEE, 91/492/CEE, 91/493/CEE, 92/45/CEE e 92/118/CEE per quanto riguarda l'organizzazione dei controlli veterinari per i prodotti che provengono da paesi terzi e che sono introdotti nella Comunità

eurovoc_concepts:
animal product
aquaculture
fishery product
import policy
live animal
veterinary inspection

text: 30. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 24/31 DIRETTIVA 97/79/CE DEL CONSIGLIO del 18 dicembre 1997 che modifica le direttive 71/118/CEE, 72/462/CEE, 85/73/CEE, 91/67/CEE, 91/492/CEE, 91/493/CEE, 92/45/CEE e 92/118/CEE per quanto riguarda l’organizzazione dei controlli veterinari per i prodotti che provengono da paesi terzi e che sono introdotti nella Comunità IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, plati nelle direttive 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/ 675/CEE e 91/496/CEE (modificata e codificata) (8), visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l’articolo 43, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), considerando che per motivi di chiarezza e razionalità la direttiva 90/675/CEE del Consiglio, del 10 settembre 1990, che fissa i principi relativi all’organizzazione dei controlli veterinari per i prodotti che provengono dai paesi terzi e che sono introdotti nella Comunità (4), è stata abrogata e sostituita dalla direttiva 97/78/CE (5), considerando che la sostituzione della direttiva 90/675/ CEE con la direttiva 97/78/CE ha conseguenze sui testi vigenti delle seguenti direttive del Consiglio: — 78/118/CEE, del 15 febbraio 1971, relativa a pro- blemi sanitari in materia di produzione e di immis- sione sul mercato di carni fresche di volatili da cortile (6), — 72/462/CEE, del 12 dicembre 1972, relativa a pro- blemi sanitari e di polizia sanitaria all’importazione di animali delle specie bovina, ovina, caprina e suina, di carni fresche o di prodotti a base di carne, in prove- nienza dai paesi terzi (7), — 85/73/CEE, del 29 gennaio 1985, relativa al finanzia- mento delle ispezioni e dei controlli sanitari contem- (1) GU C 258 del 23. 8. 1997, pag. 7. (2) GU C 85 del 17. 3. 1997, pag. 76. (3) GU C 66 del 3. 3. 1997, pag. 43. (4) GU L 373 del 31. 12. 1990, pag. 1. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/43/CE (GU L 162 dell’1. 7. 1996, pag. 1). (5) Cfr. pagina 9 della presente Gazzetta ufficiale. (6) GU L 55 dell’8. 3. 1971, pag. 23. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/23/CE (GU L 125 del 23. 5. 1996, pag. 10). (7) GU L 302 del 31. 12. 1972, pag. 28. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/91/CE (GU L 13 del 16. 1. 1997, pag. 27). — 91/67/CEE, del 28 gennaio 1991, che stabilisce le norme di polizia sanitaria per la commercializzazione di animali e prodotti d’acquacoltura (9), — 91/492/CEE, del 15 luglio 1991, che stabilisce le norme sanitarie applicabili alla produzione e alla commercializzazione dei molluschi bivalvi vivi (10), — 91/493/CEE, del 22 luglio 1991, che stabilisce le norme sanitarie applicabili alla produzione e alla commercializzazione dei prodotti della pesca (11), — 92/45/CEE, del 16 giugno 1992, relativa ai problemi sanitari e di polizia sanitaria in materia di uccisione di selvaggina e di commercializzazione delle relative carni (12), — 92/118/CEE, del 17 dicembre 1992, che stabilisce le condizioni sanitarie e di polizia sanitaria per gli scambi e le importazioni nella Comunità di prodotti non soggetti, per quanto riguarda tali condizioni, alle normative comunitarie specifiche di cui all’allegato A, capitolo I, della direttiva 89/662/CEE e, per quanto riguarda i patogeni, alla direttiva 90/425/CEE (13); considerando che tali direttive devono pertanto essere adeguate alla direttiva 97/78/CE, (8) GU L 32 del 5. 2. 1985 pag. 14. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/43/CE (GU L 162 dell’1. 7. 1996, pag. 1). (9) GU L 46 del 19. 2. 1991, pag. 1. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 95/22/CE (GU L 243 dell’11. 10. 1995, pag. 1). (10) GU L 268 del 24. 9. 1991, pag. 1. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 97/61/CE (GU L 295 del 29. 10. 1997, pag. 35). (11) GU L 268 del 24. 9. 1991, pag. 15. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/23/CE (GU L 125 del 23. 5. 1996, pag. 10). (12) GU L 268 del 14. 9. 1992, pag. 35. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 96/23/CE (GU L 125 del 23. 5. 1996, pag. 10). (13) GU L 62 del 15. 3. 1993, pag. 49. Direttiva modificata da ultimo dalla decisione 96/90/CE (GU L 13 del 16. 1. 1997, pag. 24). L 24/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 1. 98 HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: 7. La direttiva 92/45/CEE è modificata come segue: Articolo 1 1. La direttiva 71/118/CEE è modificata come segue: a) all’articolo 14 bis, punto 2, lettera a), è soppressa la seconda frase; b) all’articolo 17 è soppresso il secondo comma. 2. La direttiva 72/462/CEE è modificata come segue: a) all’articolo 31 bis, i termini «articolo 17 della diret- tiva 90/675/CEE» sono sostituiti dai termini «arti- colo 18 della direttiva 97/78/CE»; b) l’articolo 31 è soppresso. 3. All’articolo 3, paragrafo 1 della direttiva 85/73/ CEE, i termini «articolo 20 della direttiva 90/675/CEE» sono sostituiti dai termini «articolo 23 della direttiva 97/78/CE». 4. a) La direttiva 91/67/CEE è modificata come segue: testo dell’articolo 23 è sostituito dal il seguente: testo «Articolo 23 Si applicano le norme e i principi stabiliti dalle direttive 91/496/CEE e 97/78/CE in particolare per quanto riguarda l’organizzazione e il seguito da riser- vare ai controlli che devono essere effettuati dagli le misure di salvaguardia da Stati membri e attuare. »; b) l’articolo 24 è soppresso. L’articolo 10, secondo comma della direttiva 91/ 5. 492/CEE è soppresso. 6. La direttiva 91/493/CEE è modificata come segue: a) all’articolo 10, secondo comma, i termini «arti- colo 18, paragrafo 3 della direttiva 90/675/CEE» sono sostituiti dai termini «articolo 19, paragrafo 2 della direttiva 97/78/CE»; b) all’articolo 12 è soppresso il paragrafo 2. a) all’articolo 17, è soppresso il paragrafo 2; b) all’articolo 19 è soppresso il secondo comma. 8. La direttiva 92/118/CEE è modificata come segue: a) all’articolo 12, paragrafo 1, secondo comma, i termini «articolo 8, paragrafo 2 della direttiva 90/675/CEE» sono sostituiti dai termini «articolo 4, paragrafo 4, lettera b), della direttiva 97/78/CE. »; b) all’articolo 12 è soppresso il paragrafo 2. Articolo 2 1. Gli Stati membri adottano e pubblicano anterior- mente al 1o luglio 1999 le disposizioni legislative, regola- mentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva. Essi ne informano immediatamente la Commissione. Essi applicano tali disposizioni a decorrere dal 1o luglio 1999. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, que- ste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate di un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalità di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle principali disposizioni di diritto interno che essi adottano nel settore disciplinato dalla presente diret- tiva. Articolo 3 La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 4 Gli Stati membri sono destinatari della presente diret- tiva. Fatto a Bruxelles, addì 18 dicembre 1997. Per il Consiglio Il Presidente F. BODEN


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2564/97, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice


title: Résolution sur le projet de budget opérationnel de la CECA pour 1998 (SEC(97)0933 C4-0270/97)

eurovoc_concepts:
ECSC operating budget
draft budget


title: Règlement (CE) n° 2597/97 du Conseil du 18 décembre 1997 établissant les règles complémentaires de l'organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers en ce qui concerne le lait de consommation