title: Forslag til Rådets afgørelse om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA)

eurovoc_concepts:
EU programme
exchange of information
public administration
telematics
trans-European network

formats: html pdf print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 12. 1997 KOM(97) 661 endelig udg. 97/0340 (COD) 97/0341 (SYN) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN om evaluering af ED A-programmet og ID A-programmets anden fase Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (forelagt af Kommissionen) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN om evaluering af ID A-programmet og ID A-programmets anden fase 0 DEFINITIONER Et telematiknet er et omfattende datakommunikationssystem, der ikke kun omfatter den fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes tjeneste- og applikationslagene, som er opbygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt at udveksle oplys ninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej. Et IDA-net er et transeuropæisk telematiknet for administrationerne, der er oprettet under IDA-programmet. Et sektornet er et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fællesskabspolitik eller -aktivitet, som i det følgende benævnes en administrativ sektor. Udvalget for telematik mellem administrationerne (TAQ er et udvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter, som bistår Kommissionen med gennemførelsen af IDA- programmet og varetager koordineringen inden for og mellem medlemsstaterne samt i forhold til Kommissionen. 1 INDLEDNING Formålet med denne meddelelse er at informere Rådet om konklusionerne på en evaluering af resultaterne af det igangværende IDA- (Interchange of Data between Administrations) udvidelse af program og i henhold til anbefalingerne i evalueringen at foreslå en programmet. Det nye program, som beskrives i dette dokument, vil bygge videre på det solide grundlag, der er blevet skabt gennem de sidste 3 år, samtidig med at de svagheder, som er blevet identificeret i det nuværende program, afhjælpes. 1 henhold til Rådets resolution om samordnet udveksling af oplysninger mellem administrationerne1 fastlagdes Fællesskabets bidrag til bestemte projekter inden for telematisk dataudveksling mellem administrationerne for at lette samarbejdet mellem disse i Rådets afgørelse om det treårige ID A-program2. IDA-programmet har allerede taget de første vigtige skridt til at tilskynde administrationerne til at udveksle oplysninger ad elektronisk vej. IDA har givet administrationerne nye muligheder for, på europæisk plan, at øge deres generelle åbenhed, effektivitet og evne til lettere og hurtigere at tilpasse sig fremtidige ændringer. I den sammenhæng har IDA indført en række betydningsfulde transeuropæiske net inden for mange forskellige sektorer. Disse systemer letter beslutningsprocessen i Fællesskabet og bekæmpelsen af svig, forbedrer kommunikationen og forståelsen mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner og betjener alle de europæiske agenturer. 1 Rådets resolution af 20. 6. 1994, EFT C 181 af 2. 7. 1994, s. 1. 2 Rådets afgørelse 95/468/EF af 6. 11. 1995, EFT L 269 af 11. 11. 1995, s. 23. 2 FREMTIDIGE KRAV OG UDVIKLINGSTENDENSER 2. 1 Det fortsatte behov for IDA De værktøjer og teknologier, der bruges inden for informationsteknologien i dag, vil hurtigt blive forældede eller være ændret til ukendelighed inden for få år. De teknologiske ændringer sker stadig hurtigere, hvilket bevidnes af den kraftige vækst i brugen af Internet gennem de seneste par år og den overvældende mængde af nye produkter og tjenester, der udnytter denne nye mulighed, som kommer på markedet næsten daglig. De seneste skøn viser en astronomisk vækst i de offentlige administrationers brug af Internet og intranet i USA til næsten ti gange det nuværende niveau inden for de næste tre år. Dette fremgår af en ny undersøgelse foretaget af Business Research Group. Det er disse stadige forandringer og denne seneste udvikling sammenholdt med de europæiske administrationers behov for at udnytte de nye teknologiske muligheder bedst muligt i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, der har skabt behov for en ny fase af IDA-programmet. Brugen af Internet og Internet-relaterede teknologier letter ganske vist etableringen af telematiknet og skaber et verdensomspændende net, men skaber samtidig nye problemer. Den første oprettelse af et net er nu blevet forholdsvis ligetil, men spørgsmål vedrørende den administrative brug af sådanne nettjenester og kravene til interoperable løsninger, som kan opfylde kravene i et flersproget og multikulturelt miljø, kan ikke løses på sektorplan, men skal løses på fællesskabsplan. falder, og der fremkommer nye muligheder Efterhånden som omkostningerne for anvendelsen af telematik, vil en større og større del af kommunikationen endvidere finde sted ad elektronisk vej, og dermed bliver behovet for en overordnet koordinering med henblik på at forbedre interoperabiliteten stadig mere påtrængende. Telematikken er global af natur. Men at nå frem til en situation, hvor oplysningerne flyder uhindret mellem de europæiske administrationer, hvor nye datastrømme let kan indføres, og nye administrationer hurtigt kan komme i gang med at kommunikere, er ikke noget, der sker ved et tilfælde, men noget, der skal sikres gennem en omhyggelig udformning afløsningerne. Behovet for koordinering på europæisk plan er ikke kun et spørgsmål om interoperabilitet, men ligeledes om nedbringelse af omkostningerne og større effektivitet. En harmoniseret indførelse af de tekniske løsninger bør i sidste ende føre til lave omkostninger i hele telematiksystemets levetid, lige fra udviklingsfasen til vedligeholdelse og drift og bør ydermere lette informationsudvekslingen mellem sektorer og muliggøre stordriftsfordele. Såvel medlemsstaterne som de europæiske institutioner står til at få gavn af en mere sammenhængende teknisk fremgangsmåde, hvor man undgår at skulle installere en mangfoldighed af forskellige værktøjer og produkter. I den næste etape af IDA skal fokus således flyttes fra udviklingen af netinfrastrukturer til koordinering og støtte til de forskellige sektoradministrationer, idet der afsættes flere ressourcer til foranstaltninger, der gør ID A-nettene lettere at oprette, bruge og vedligeholde, billigere, mere effektive og frem for alt mere interoperable. IDA skal kunne tilbyde vejledning og bistand til administrationerne gennem hele forløbet med indførelsen af de telematik løsninger, lige fra den første definition af kravene, beslutninger vedrørende de mest hensigtsmæssige tekniske løsninger, anskaffelsen af telematiktjenester og produkter, omlæg ning af den eksisterende praksis i organisationen samt harmoniseringen af oplysningernes indhold, herunder administrationen af de operationelle systemer i sidste ende. På mellemlang sigt vil der fortsat være behov for at indføre telematiknet, der udgør et vigtigt grundlag for forvaltningen af det indre marked og Fællesskabets politikker. De aktiviteter, som IDA vil udføre på horisontalt plan, er ikke et mål i sig selv, de skal blot opfylde et behov. Den eneste målsætning med disse er at bistå ved indførelsen af sektorbestemte net, hvor den egentlige gevinst ved brugen af telematiknet kan opnås. Som nævnt ovenfor er det yderst vigtigt at sikre, at de transeuropæiske telematiknet mellem administrationerne er sammenhængende og ensartede, både i forhold til hinanden, men også i forhold til nationale net. Noget sådant kan kun gennemføres ved foranstaltninger på fællesskabsplan og vil kræve et stærkt og vedvarende engagement fra sektorernes side. Den koordinering og det samarbejde, der er nødvendigt mellem de europæiske institutioner og medlemsstaternes administrationer, skal sikres gennem en bredt anlagt og omfattende indsats fra Fællesskabets side, IDA 2. Samtidig vil der under IDA 2 konstant blive lagt stor vægt på nærhedsprincippet. IDA- foranstaltningerne er udformet med henblik på at fremme interoperabiliteten, samtidig med at de enkelte medlemsstaters administrationer bevarer deres handlefrihed og valgmuligheder. IDA er mest værdifuldt, hvis man tager hensyn til de nationale initiativer, som har konsekvenser for administrationernes telematiknet, og man vil ikke søge at påvirke disse aktiviteter, men snarere sikre, at de internationale net udnytter dem bedst muligt. IDA's rolle er at bistå den kompetente administration inden for de enkelte politikområder - ikke at erstatte denne. 2. 2 Et forbedret program: Konsekvenserne af anbefalingerne fra midtvejs evalueringen Yderligere overvejelser vedrørende målsætninger, strategi og forvaltning af det nye program findes i midtvejsevalueringen af det nuværende ED A-program, som blev udført i overens stemmelse med artikel 6 i Rådets beslutning. Formålet med denne evaluering var at gennemgå alle de aktiviteter, der er omfattet af beslutningen, med hensyn til omkostninger, resultater og udbytte af investeringer. Evalueringen blev udført af Kommissionen efter aftale med medlemsstaterne og med bistand fra uafhængige evalueringsmænd. Konklusionen på evalueringen var, at første etape af IDA har været værdifuld og har stimuleret udviklingen af transeuropæiske telematiksystemer og fostret et administrativt samarbejde blandt medlemsstaternes administrationer og EU-institutionerne. En betydelig del af IDA-projekteme drejer sig om telematikapplikationer til bestemte sektorer. Følgende projekter er blevet finansieret under første etape af IDA: Told og afgifter: Fiskeri: Landbrug: Social sikring: Offentlige aftaler: Sundhed: Statistik. Handelspolitik: Konkurrencepolitik: Fourcom Kultur: VIES/SITES, Excises Control, Quota, Scent-CIS/Fiscal, Tarie, EBTI, Transit Fides Animo, Physan, Shift TESS (tidligere Sosenet), Eures Simap EUPHIN (tidligere CARE), EUDRA (Pharmacovigilance), REITOX SISR/DSIS, Extracom og SERT SIGL ITCG (ulovlig handel med kulturgenstande). Gennem sådanne projekter har IDA ydet et vigtigt bidrag til: udvikling, vedligeholdelse og drift af systemer, som danner grundlag for gennem førelsen af vigtige dele af EU's politik vedrørende de fire friheder og det indre marked; indførelse af de nødvendige telematikfaciliteter for nye agenturer samt som grundlag for interinstitutionel kommunikation og Fællesskabets beslutningsproces. I lyset af antallet af eksisterende projekter, som har dannet kernen i IDA lige fra starten, deres størrelse, kompleksitet og resultaternes omfang, ville det være urealistisk at forvente større resultater inden for et relativt begrænset tidsrum på 3 år. Det tager ofte 18 måneder fra den første idé til et projekt, til man bare når til underskrivelsen af kontrakten. Men evalueringen har vist, at der er sket tydelige fremskridt inden for alle de projekter, der blev gennemgået, og mange projekter giver også vigtige driftsmæssige fordele, herunder sparede udgifter i visse tilfælde. i form af IDA har også gennemført en række ikke-sektorbestemte projekter, de såkaldte horisontale aktiviteter, som giver resultater telekommunikationstjenester, generiske applikationer, herunder formidling og behandling af officielle dokumenter, indførelse af elektronisk post på grundlag af X. 400 samt retningslinjer vedrørende arkitektur og juridiske spørgsmål. Hidtil har disse resultater været ret begrænsede, eftersom mange af disse aktiviteter stadig er i deres vorden. Navnlig TESTA-projektet, som vil begynde at tilbyde tjenester i løbet af 1997, ses som en positiv udvikling, idet man der koncentrerer sig om at levere telekommunikationstjenester snarere end at opstille de fysiske net. Forbedret programledelse af IDA-projekterne med telematiknet mellem Kompleksiteten administrationerne i mindst 15 medlemsstater og den store grad af koordinering, der er nødvendig mellem de mange forskellige deltagere med deres forskellige prioriteter og ønsker, har bidraget til, at programledelsen hidtil har været både kompliceret og tidkrævende. I resultatet af evalueringen peges der på en række muligheder for at forbedre den overordnede forvaltning af programmet fremover. indførelsen af Ledelsen af programmet skal fokusere på politikken, målsætningerne og strategien for programmet og ikke gå altfor dybt ind i anskaffelsesprocessen øg de enkelte kontrakter. Ledelsens deltagelse i sådanne aktiviteter på et lavere plan kræver en stor indsats og medfører ikke nogen betydelig forbedring af de endelige resultater. Det er derfor i orden, at ledelsesaktiviteterne koncentreres om det niveau, hvor de gør størst nytte, og at det i forslagene til IDA 2 anføres, at der oprettes en forvaltningskomité frem for et forskriftsudvalg, og at Udvalgets ansvarsområder skal omfatte godkendelsen af det årlige arbejdsprogram og de overordnede gennemførelsesplaner for de enkelte IDA-projekter. Dette sikrer, at Udvalget bliver hørt om alle aspekter af den teknologiske strategi og de valg, der træffes vedrørende projekterne. En sådan forvaltningskomité vil i praksis også have større handlefrihed end den nuværende, eftersom afgivelse af en negativ udtalelse ikke vil indebære en risiko for at bremse alle aktiviteter i et bestemt net. Det er blevet anbefalet, at IDA 2 gøres til et revolverende program, ideelt set med en varighed på fem år. Denne tidsramme vil være hensigtsmæssig under hensyntagen til projekternes varighed, den tidshorisont, der er nødvendig for at tilskynde erhvervslivet til at investere og etablere partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor i henhold til retningslinjerne TEN-Telecom samt den indsats og tid, der er nødvendig for at etablere et sådant program. Kommissionen mener imidlertid, at der er behov for at undersøge, hvilke enkeltprojekter der mere regelmæssigt modtager støtte via programmet, således at det bliver muligt at finde frem til nye prioriteter. Kommissionens forslag går derfor ud på, at listen over projekter af fælles interesse revideres hvert tredje år. Ved evalueringen blev der sat spørgsmålstegn ved det rimelige i fortsat at yde finansiering til alle IDA-projekter og -systemer (både udviklings- og driftsudgifter) fra et enkelt budget, hvor alle enkeltbevillinger er underlagt en forskriftsudvalgsprocedure. Der er både argumenter for og imod en sådan politik, og netop på dette punkt har deltagerne i programmet udtrykt vidt forskellige holdninger. Selv om den nuværende situation er nyttig med hensyn til at befordre sammenhængen mellem temmelig heterogene projekter, skaber den også en vis splittelse mellem den sektorbestemte forvaltning af politikker og forvaltningen af de telematiksystemer, der danner grundlaget for dem. Når ID A-projekterne konkurrerer om et begrænset budget, kan det endvidere betyde, at værdifulde kræfter fjernes fra projekternes gennemførelse, og at vigtige aktiviteter forsinkes yderligere. Det er vigtigt at skabe økonomiske rammer, som letter udviklingen af sektorbestemte telematiksystemer, muliggør en hurtig reaktion på nye krav til elektronisk informations udveksling, og som kan finansiere foranstaltninger, der letter interoperabiliteten mellem og adgangen til net. Ikke desto mindre er det også nødvendigt at definere de præcise betingelser for, hvornår et projekt i første omgang er berettiget til ID A-finansiering, og klart definerede grænser for finansieringens varighed. Fremtidige forslag til nye projekter bør derfor altid ledsages af erklæringer om, hvordan driftsudgifterne vil blive dækket. Når et projekt eller et sæt projekter vedrørende en specifik politik eller aktivitet er blevet gennemført fuldt ud og derfor betragtes som værende i drift eller på anden måde har nået en vis størrelse, som betyder, at de kan blive et selvstændig program, skal budgetmyndigheden helst tildele det krævede budget inden for rammerne af den enkelte politik eller aktivitet. I begge tilfælde skal man overholde nogle fælles principper, og det er derfor af afgørende betydning for IDA at sikre en nøje koordinering af og stærk indflydelse på de tekniske valg, som træffes inden for administrative, telematiknet. Overgangen til sektormæssig selvstændighed ved projektbudgettering og -forvaltning kan ikke ske med det samme. Der må træffes passende foranstaltninger i en givet overgangsperiode, navnlig med hensyn til driftsudgifterne for de operationelle faciliteter. Hvad angår den nøjagtige ordlyd af en fremtidig retsakt, anbefales det i evalueringen, at man undlader at henvise til anvendelse af specifikke teknologiske standarder, hvorved man muliggør en mere fleksibel tilgang til et område, hvor markedet er i hurtig udvikling. Tilsvarende gælder det, at indenfor de rammer, hvor projekter af fælles interesse defineres, er det ønskværdigt med en vis grad af fleksibilitet med hensyn til identificeringen af projekter af fælles interesse for at gøre det muligt at støtte nye relevante politiske områder, når dette er nødvendigt. Bedre projektresultater Selv om IDA kun har eksisteret i 3 år, har man allerede kunnet identificere en række områder, hvor det er muligt at forbedre kvaliteten af programresultaterne. Derfor har man allerede taget positive skridt gennem initiativer til indførelse af kvalitetskontrol, udformning af retningslinjer og fælles telematiktjenester, for at få folk til at arbejde i netværk og dele erfaringer og gøre projektresultaterne mere gennemsigtige og synlige. Det erkendes, at IDA-projekternes succes i sidste ende er betinget af, at man forstår og dækker brugernes behov. Det er navnlig af afgørende betydning at sikre, at de sektorbestemte krav til og udbyttet af horisontale produkter og tjenester klart identificeres, før man går i gang med nye horisontale projekter. Det er de særlig udfordrende opgaver i IDA-sammenhæng, og i det næste program vil man sætte kraftigt ind på at forbedre definitionen af krav, opnåelse af enighed og gensidig inspiration gennem oprettelse af brugerfora. Fremtidige udviklingsretninger Konklusionen på evalueringen var, at IDA som hovedmålsætning bør fremme en effektiv og harmoniseret udvikling på fællesskabsplan af alle telematiksystemer for dataudveksling mellem administrationerne. Dette indebærer, at et efterfølgende program utvetydigt bør udvide det faktiske dækningsområde for IDA til alle relevante net (dvs. alle net mellem administrationer, der danner grundlag for Fællesskabets politikker og aktiviteter) og ikke kun dem, der modtager støtter direkte fra ID A-budgettet. Denne udvidelse foreslås med henblik på at udvikle en praktisk metode til opnåelse af en bedre koordinering og et bedre samarbejde mellem de talrige aktiviteter vedrørende telematiknet og administrationer, som gennemføres i hele Kommissionen. Det bør tilstræbes at sikre koordinering i forhold til andre fællesskabsprogrammer og navnlig med TEN-Telecom for at optimere indsatsen og anvendelsen af Fællesskabets ressourcer. Der udtrykkes generel støtte til IDA's gennemførelse af horisontale projekter, og dette anses for en grundlæggende prioritet for fremtiden. IDA bør fortsat lægge vægt på udnyttelsen af tjenester og produkter, som er tilgængelige på markedet frem for udvikling af isolerede løsninger. IDA må også koncentrere indsatsen om harmonisering af indholdet af den information, der udveksles over de telematiknet. Under evalueringen har mange deltagere bemærket, at koordinering af og aftaler om informationsudveksling udgør et primært behov, og at den anvendte teknologi i sammenligning hermed er af forholdsmæssig mindre betydning. Evalueringen har også bekræftet det fremtidige behov for en koordineringsmekanisme mellem de europæiske, administrative telematiknet og en instans med den relevante viden og ekspertise for at undgå unødvendigt mange typer af udstyr, forskellige metoder og gentagelse af undersøgelser. Ud over at sikre, at sektorbaserede net etableres eller forbedres for at opfylde behovet vedrørende Fællesskabets politikker og aktiviteter, anbefales det i evalueringen, at IDA 2-programmet bør have følgende hovedmålsætninger: at fastlægge brugernes behov for tekniske politikker og standarder og definere og regulere rammerne for gennemførelsen af disse tekniske politikker og standarder, inden for hvilke de sektorbestemte projekter fungerer, at sikre, at fælles tjenester, komponenter og specifikationer er tilgængelige for de europæiske administrationer samt at tilskynde til, at disse tjenester udnyttes på bedste vis, at fremme harmoniseringen af informationerne, at identificere nye administrative krav og nye generiske tjenester, som opfylder disse krav, at stimulere koordinering og gensidig inspiration mellem projekterne gennem ind samling og formidling af oplysninger samt udarbejdelse af sammenfatninger. Forvaltningen af det indre marked vil kræve, at de europæiske administrationer udveksler oplysninger med deres kolleger i andre lande. Selv om mange administrationer allerede udveksler tilsvarende oplysninger nationalt, skaber den europæiske dimension en række helt nye problemer, som kun kan løses ved hjælp af en mekanisme, der kan sikre den nødvendige koordinering på internationalt plan. Ydermere rummer IT-markedet et overvældende udvalg af produkter og tjenester, men der mangler et stærkt incitament til at sikre deres interoperabilitet, og resultaterne er af varierende relevans for de administrative krav. For at sikre de bedste valgmuligheder må de europæiske administrationer tale med én stemme. Dette styrker også behovet for omfattende international koordinering og samarbejde. I kraft af IDA 2-programmets erfaring og den viden, man allerede har opnået, er det bedst placeret med hensyn til at sikre denne koordinering og dette samarbejde på fællesskabsplan. 3 DEN POLITISKE SAMMENHÆNG 3. 1 Støtte til det indre marked Ophævelsen af de indre grænser og gennemførelsen af fri bevægelighed på de fire områder stiller øgede krav til de europæiske administrationer om at forbedre, udvide, koordinere og i integrere deres mange tilfælde informationsudveksling og administrative processer. Hovedmålsætningen for nye IDA-programmer skal derfor fortsat være at yde praktisk bistand til det indre markedsfunktion ved at forbinde administrationer over hele Europa med hinanden gennem telematiknet, hvorved man etablerer en mekanisme for hurtig, effektiv og sikker udveksling af oplysninger og et bedre administrativt samarbejde. Dermed vil IDA 2-aktiviteterne være relevante for handlingsplanen for det indre marked. Det er ligeledes vigtigt at erkende, at eftersom ID A-aktiviteterne sikrer, at administrationerne over hele Unionen har adgang til omfattende telematiktjenester, og tilskynder tjeneste udbyderne til at etablere sådanne aktiviteter på EU-plan, bidrager de til den økonomiske og sociale samhørighed. Administrationernes behov for at øge adgangen til og leveringen af oplysninger som et resultat af det indre markeds krav har ikke været en statisk størrelse. Nye krav opstår, og prioriteterne revideres, efterhånden som Fællesskabets politikker gennemføres. Der kan allerede identificeres en række politiske nøgleområder, hvor næste etape af IDA-programmet kan spille en vigtig rolle. 3. 2 Den praktiske gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union Gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union bliver en af de vigtigste udfordringer for Fællesskabet i de kommende år, og et vellykket resultat kræver, at de telematiknet er på plads. Samtidig med at forpligtelserne til at behandle euro-baserede oplysninger vil blive mangedoblet, vil behovet for nye informationsstrømme og datanet til opfyldelse af de yderligere krav, der opstår som følge af indførelsen og forvaltningen af euroen, også komme til at spille en rolle. 3. 3 Støtte til udvidelsen Det indre markeds grænser forventes at blive udvidet i nærmeste fremtid for at muliggøre integrationen af de nye medlemsstater fra Central- og Østeuropa. Det er nødvendigt at forberede deres integration både ved at fremme indførelsen af interoperable telematik tjenester og løsninger i disse lande og forbedre informationsstrømmene. Koordineringen af aktiviteter inden for områder som handelskontrol, forebyggelse af svig, sundhedsvæsen og miljøbeskyttelse kan hjælpe med til at forbedre den økonomiske og sociale situation i såvel disse lande som i selve EU. I sin meddelelse af 16. juli 1997 "Agenda 2000" anerkender Kommissionen betydningen af at styrke ansøgerlandenes institutionelle og administrative kapacitet med henblik på udvidelsen. Disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammerne og deres brug af Fællesskabets mekanismer til indførelse af acquis communautaire er vigtige bestanddele i en vellykket strategi for forberedelse på tiltrædelsen. 3. 4 Fokus på borgerne og den private sektor Borgerne er i sidste ende administrationernes kunder. For at sikre større gennemsigtighed og tilbyde borgerne nye og bedre tjenester har administrationerne behov for lettere adgang til information og lavere udgifter til informationsbehandling. Visse områder, hvor IDA allerede spiller en aktiv rolle, har særlig betydning for borgerne. Der er blandt andet tale om de telematiknet, som bruges til informationsstrømme vedrørende social sikring, sundhedsvæsen og beskæftigelse. 10 Tilsvarende er det yderst vigtigt at styrke de europæiske administrationers evne til at øge deres effektivitet og til at reagere hurtigt på nye udfordringer på et tidspunkt, hvor informationssamfundets komme og indførelsen af nye teknologier og metoder sandsynligvis vil revolutionere såvel den offentlige som den private sektor. Som led i denne revolution kan administrationerne ikke se bort fra deres indflydelse, positiv såvel som negativ, på den private sektor. Det vigtigste spørgsmål er, hvorvidt admini strationerne vælger at halte bagefter, og dermed påfører udvekslingen af administrative data med den private sektor unødvendige byrder i form af udgifter og forsinkelser og bliver det svageste led i kæden, eller i stedet vælger at foregå med et godt eksempel for at tilskynde til og lette en bedre informationsstrøm mellem sektorerne. Brugen af mere effektive mekanismer til udveksling af information mellem virksomheder og administrationer (for eksempel inden for områder som told, skatter og afgifter samt miljøbeskyttelse) kan have stor betydning for de enkelte organisationers kapacitet, reaktionsevne og omkostninger og i sidste ende have en gavnlig indflydelse på hele det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne i almindelighed og for SMV i særdeleshed. IDA har også mulighed for at øve direkte indflydelse på den europæiske ITC-industri. IDA indsamler og sammensætter de fælles krav til telematik for administrationer fra hele Europa. Ved at formidle disse krav direkte til industrien, således som det skete på ID A-workshop'en med erhvervslivet for nylig, videregiver IDA en klar beskrivelse af de administrative behov og garanterer reelt et stort marked for de produkter og tjenester, der er blevet specificeret. Derfor skal IDA's foranstaltninger til sikring af interoperabilitet også hjælpe med til at fjerne hindringer for kommunikationen mellem administrationerne og den private sektor. Projekterne skal tilskyndes til at tage hensyn til behovene uden for den offentlige sektor i forbindelse med udformning og udvikling af administrative telematikløsninger, og der skal ydes støtte til projekterne, således at deres gavnlige virkninger kan udvides til erhvervslivet og borgerne, når der er identificeret et klart behov for dette; dette gælder ligeledes projekter i den private sektor, som har indflydelse på den offentlige sektor. Inden for netop dette område bør der også lægges vægt på etableringen af synergi mellem EDA, TEN-Telecom og SMV relaterede aktiviteter for at sikre en optimering af projekter af fælles interesse for borgerne og SMV. 3. 5 Den institutionelle reform De europæiske institutioner er ligesom deres nationale modstykker under konstant pres for at yde bedre service til borgerne og den private sektor til den lavest mulige pris. Deres eneste mulighed er at anvende nye metoder til behandling og håndtering af information gennem udvikling af ICT. Administrationernes stigende brug af telematiknet, som er baseret på lettilgængelige tjenester og produkter, der findes på markedet, bør skabe en vis balance mellem behovet for at begrænse udgifterne gennem udlicitering af den administrative informationsbehandling og den deraf følgende mangel på kontrol og anvendelse af ekspertise og data. I øjeblikket skaber arbejdsprocedurerne i EU-administrationerne enorme behov for produktion, håndtering, distribution og arkivering af dokumenter, hvoraf de fleste stadig er papirbaserede. Distributionen af dokumenter sker normalt med normal post, telex eller 11 telefax. Mere end 1200 udvalg og komitéer er tilknyttet Kommissionens arbejde, og hertil kommer EU-institutionerne og medlemsstaternes administrationer. Hovedmålsætningen inden for dette område må være at sikre, at de nødvendige telematikværktøjer og teknikker, navnlig faciliteter til administration af arbejdsgange og dokumentudveksling, stilles til rådighed som grundlag for de administrative informations strømme inden for Kommissionen, mellem institutionerne og mellem medlemsstaternes administrationer. Det endelige mål er, at de europæiske institutioner skal foregå med et godt eksempel på de mulige fordele ved elektronisk formidling og behandling af information. 4 FREMTIDEN - MÅLSÆTNINGER, STRATEGI, FORANSTALTNINGER Markedssituationen og det tekniske miljø, der påvirkede udformningen af politikkerne og strategien for det oprindelige program, har ændret sig dramatisk i de sidste 3 år. Til forskel fra sin forgænger står IDA 2 ikke længere over for et "uudforsket område" og kan derfor bygge videre på en stor mængde viden og erfaring samt de eksisterende sektorbaserede net. Samtidig skal man gennem programmet også søge at tilpasse sig en stadig mere usikker fremtid hvad angår de teknologiske forandringers retning og tempo. Den strategi og de aktiviteter, der foreslås gennemført i IDA's anden fase, skal altså i højere grad være baseret på interoperabilitet og fælles træk og koncentrere sig mindre om kravene under de enkelte projekter, samtidig med at de sektorbaserede nets behov fortsat skal opfyldes. 4. 1 Målsætninger Fællesskabets aktiviteter i ID A-programmets foreslåede anden fase vil være fokuseret på at opnå følgende konkrete resultater inden for en treårig periode. - oprettelse af operationelle, interoperable, transeuropæiske, telematiske kommunikations- infrastrukturer mellem medlemsstaternes administrationer samt mellem administrationerne og de europæiske institutioner for at muliggøre en effektiv og omkostningseffektiv informationsudveksling som grundlag for de administrative krav vedrørende det indre marked; - brugen af telematikløsninger, der er fuldt integrerede i den daglige forvaltning af Den Europæiske Unions politikker og aktiviteter samt Fællesskabets beslutningsproces; - adgang til transeuropæiske administrative nettjenester, som er kendetegnet ved en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskellige administrative sektorer samt i forhold til den private sektor, der giver omkostningseffektivitet, fleksibilitet og mulighed for tilpasning til de teknologiske forandringer og udviklingen på markedet; - let adgang for alle europæiske administrationer til en international og ajourført viden- og erfaringsbase vedrørende telematiknet. 4. 2 Strategi - Markedsorienteret Indkøbe tjenester på markedet, undgå investeringer i infrastruktur, specifikke teknologier og udvikling af isolerede løsninger. 12 - Serviceorienteret Yde støtte og vejledning til administrationer med hensyn til identifikation og indførelse af løsninger til informationsudveksling, som maksimerer funktionalitet og fleksibilitet og minimerer udgifterne. - Fokus på interoperabilitet Koncentrere sig om de aktiviteter, der fører til større interoperabilitet mellem nettene og disses komponenter samt den informationen, der overføres gennem disse net. For at kunne tilpasse sig et miljø i stadig udvikling og administrere en teknologi i forandring bedst muligt er IDA's eneste mulighed i praksis fremover at prioritere anskaffelsen af tjenester direkte fra markedet snarere end at investere i isolerede løsninger for at undgå at binde sig til bestemte teknologier og produkter og fokusere på fælles sektorbestemte krav. I dette scenario vil IDA bistå de offentlige administrationer med at vælge de værktøjer og produkter, der giver størst værdi for pengene, at få direkte adgang til den seneste udvikling, at rationalisere netadministrationen og udnytte de stordriftsfordele, de som store organisa tioner med rette kan forvente. Grundlaget for en forbedring af informationsstrømmen mellem administrationerne i det indre marked er en tilpasning af telematikken som kommunikationsmiddel. Enhver kommunikationsproces består pr. definition af mindst to deltagere, en afsender og en modtager, som hver især skal kunne forstå det, der kommunikeres. Hvis kommunikationen finder sted mellem et begrænset antal personer med tæt tilknytning til hinanden, opstår spørgsmålet om interoperabilitet mellem de enkelte deltageres kommunikationsmidler slet ikke. Men det store antal forskelligartede partnere kombineret med teknologiens og telematikmarkedets manglende stabilitet og sammenhæng har tvunget brugerne af ID A-net til at være opmærksomme på interoperabilitetsspørgsmålet, når de investerer i telematik- løsninger. Det er nødvendigt med interoperabilitet mellem de forskellige netkomponenter på alle niveauer af nedenstående telematikpyramide. De fysiske net, som udgør det nødvendige grundlag for alle netsystemer, skal være sammenkoblede, tjenesterne, der bruger netinfrastrukturerne skal være konsekvente, de informationer, der udveksles via tjenesterne, skal være harmoniserede, og applikationerne, der bruges til håndtering af informationerne til gavn for slutbrugeren, skal være kompatible, både med hinanden og ligeledes i forhold til den papir- og menneskebaserede verden, de fungerer i. 13 IDA Interoperabilitetspyramide Når interoperabiliteten skal sikres i praksis, er det normalt langt mere omfattende end kravene om enighed om eller harmonisering af de standarder og specifikationer, der skal anvendes, men kræver ligeledes, at der opnås enighed om en kompatibel anvendelse af standarderne, samt den overordnede integration af det nye elektroniske miljø og de nye processer og den traditionelle fremgangsmåde. sammenhæng mellem retssystemer og sikkerhedssystemer Vedtagelsen af standarder er et vigtigt middel til opnåelse af interoperabilitet på alle niveauer af et net. IDA er derfor en vigtig bruger af standarder og kan dermed påvirke disse, og det spiller en vigtig rolle for programmet at anerkende og fremme brugen af standarder. IDA vil tjene som partner for standardiseringsorganer og den store brugergruppe inden for de offentlige administrationer. Derved kan IDA bidrage til offentliggørelse og formidling af standarder og sikre, at der finder en tilbagemelding sted til standardiseringsorganerne om erfaringer og spørgsmål vedrørende den praktiske anvendelse af standarder i IDA-projekter, hvilket bidrager til en forbedring af bestemte standarder og virker som et vigtigt led i standardiseringskæden. Hvad angår de transeuropæiske net mellem administrationerne findes der endvidere en forpligtelse til at maksimere interoperabiliteten i forhold til de nationale netsystemer, hvorved man fremmer oprettelsen af internationale netinfrastrukturer baseret på sammenkobling af nationale net. Sådanne aktiviteter kan bevirke, at det samlede antal administrationer med adgang til et bestemt net til en forholdsvis lav pris mangedobles. 14 5 VALG AF RETSGRUNDLAG. D ET NYE ID A-PROGRAMS INDHOLD OG STRUKTUR Den juridiske sammenhæng har ændret sig meget siden de oprindelige IDA-forslag blev fremsat i 1993. Rådet vedtog det oprindelige program3 for årene 1995 til 1997 på grundlag af EF-traktatens artikel 235. I marts 1996 afsagde EF-Domstolen en dom i EDICOM-sagen4, som dannede en vigtig præcedens for transeuropæiske telematiknet mellem administrationerne. Vedtagelsen af den såkaldte TEN-finansforordning5, hvori bestemmelserne for Fællesskabets økonomiske bidrag til projekter vedrørende transeuropæiske net fastsættes, er ligeledes relevant. For nylig har man desuden vedtaget retningslinjer for transeuropæiske telenet6. Eftersom IDA: - repræsenterer et af Fællesskabets bidrag til oprettelse og udvikling af transeuropæiske telematiknet for administrationerne, og - sigter mod at sikre interoperabilitet mellem og adgang til net, betragtes EF-traktatens afsnit XII og navnlig artikel 129 D som det korrekte retsgrundlag for det nye ID A-program. I modsætning til andre net som for eksempel jernbanenet, der optager fysisk plads (under en medlemsstats suverænitet), kendetegnes telematiknet af dem, der har adgang til nettet, og de formål, som nettet tjener. Fællesskabet får dermed en dobbeltrolle hvad angår de net, som direkte danner grundlag for dets politikker og aktiviteter: det er både underlagt mandatet i afsnit XII om at bidrage til oprettelse og udvikling af net og er ligeledes bruger af disse net i en situation, som er stort set sammenlignelig med enhver anden deltager. I lyset af Fællesskabets særlige stilling med hensyn til ID A-net er begrebet medlemsstaternes projekter utilstrækkeligt og kan ikke udgøre det eneste grundlag for Fællesskabets økonomiske bidrag. Fællesskabets bidrag skal endvidere målrettes med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til net og skal udgøre et værktøj, der kan lette gennemførelsen af koordinerede foranstaltninger fra Fællesskabets og medlemsstaternes side. Derfor oprettes der i anden fase af IDA specifikke økonomiske rammer, som sikrer, at Fællesskabets ressourcer anvendes korrekt, at der gennemføres foranstaltninger for at sikre interoperabilitet mellem nettene, samt at udgifterne deles mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i henhold til cui Aø/?ø-princippet. Kommissionen foreslår, at IDA-programmet vedtages på grundlag af to retsakter, som afspejler strukturen i EF-traktatens artikel 129 C og 129 D i lyset af EDICOM-dommen. Disse to retsakter vil i fællesskab resultere i et program, der vil bevare sin interne sammenhæng og synergi. I forbindelse med gennemførelsen af de to retsakter vil Kommissionen blive bistået af et enkelt udvalg, som skal koncentrere sig om den over- 3 Rådets afgørelse 95/468/EF af 6. 11. 1995, EFT L 269 af 11. 11. 1995, s. 23. 4 EF-Domstolen, sag C- 271/94, Europa-Parlamentet mod Rådet, 26. marts 19%. 5 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. 9. 1995, EFT L 228 af 23. 9. 1995. 6 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 1336/97/EF af 17. 6. 1997, EFT L 183 af 11. 7. 1997, s. 12. 15 ordnede strategi for programmet, overvågning af horisontale projekter og overvågning af sektorbestemte projekter. Der foreslås oprettet en forvaltningskomité (variant 2a) i overensstemmelse med henstillingerne i midtvejsevalueringen af IDA. Retningslinjer og projekter af fælles interesse Det er vigtigt at skabe en sammenhængende ramme, som giver Fællesskabet mulighed for at fastlægge, inden for hvilke prioriterede områder nettene skal oprettes, og for at sikre, at nettene implementeres på grundlag af fælles principper. Det første forslag til beslutning vedrører vedtagelsen af en række retningslinjer, hvori man fastsætter de mål, der skal nås, de politiske prioriteter, som skal anvendes, samt de vejledende principper (foranstaltninger i grove træk), som skal følges af alle telematiknet, som danner grundlag for Fællesskabets aktiviteter og politikker. I disse retningslinjer vil man ligeledes fastlægge projekter af fælles interesse, for hvilke det skønnes nødvendigt med specifikke økonomiske rammer på fællesskabsplan, samt stille sådanne rammer til rådighed. Foranstaltninger til sikring af interoperabilitet IDA må søge at sikre størst mulig interoperabilitet mellem de administrative telematikløsninger ved at gennemføre foranstaltninger til løsning af de relevante spørgsmål vedrørende administrative telematikløsninger på de enkelte specifikke niveauer: - Brug af netinfrastruktur Fremme brugen af ensartede telematikløsninger og tilskynde til innovativ anvendelse af telematik i administrationerne gennem udbredelse af viden og optimal praksis. - Udvælge og indføre generiske tjenester Indsamle og konsolidere administrative krav og vælge fælles løsninger i form af generiske tjenester fra markedet. - Harmonisere informationsindholdet Sikre størst mulig sammenhæng og automatisering af informationsbehandlingen ved at undersøge informationsstrømmene og indholdet af den information, som udveksles mellem administrationerne, identificere mulighederne for opstilling af modeller, harmonisering og strukturering. - Udvikle fælles rammer for applikationerne Koncentrere sig om fælles krav til de administrative applikationer, herunder juridiske krav og sikkerhedskrav. Det andet forslag til beslutning vedrører derfor vedtagelsen af en række foranstaltninger af horisontal art, som i høj grad vil lette interoperabiliteten mellem net og netkomponenter. På den ene side udgør de et komplet sæt af obligatoriske foranstaltninger til brug ved udvikling af ED A-net. På den anden side udgør disse foranstaltninger et perfekt grundlag for fremme af interoperabilitet mellem eksisterende systemer inden for medlemsstaternes administrationer og letter samtidig erhvervslivets og borgernes adgang til informationer på eksisterende net. 16 6 FORANSTALTNINGER Udbredelse af optimal praksis og tilskyndelse til innovation Den offentlige sektor står i øjeblikket over for mange af de samme udfordringer som den private med hensyn til indførelse af telematik i de daglige arbejdsgange. Imidlertid er den private sektor bedre rustet til at tage disse udfordringer op, eftersom der er en tendens til, at de fleste nye begreber, produkter og tjenester, som udvikles på dette område, er rettet mod et konkurrencebetonet og kommercielt miljø. Administrationerne bruger ofte telematiknet til at erstatte de eksisterende, interne, manuelle processer. Selv om erstatningen af manuel informationsbehandling med elektroniske datakommunikationssystemer generelt fører til øget effektivitet og lavere omkostninger, kan indførelsen af fælles interoperable løsninger og innovativ brug af sådanne systemer i forbindelse med en omlægning af processerne give langt større fordele, idet informationerne kan behandles på helt nye måder, der giver mulighed for kommunikation med nye organisationer eller kunder og for at tilbyde helt nye tjenester. Det vigtigste krav er derfor, at administrationerne har adgang til viden og inspirationskilder. IDA-programmet har adgang til en mængde viden og erfaring, som er indhøstet gennem de seneste par års aktiviteter, og kan derfor bidrage med denne viden og inspiration. Administrationerne far let adgang til en central instans, der kan give oplysninger om fremskridt, resultater og erfaringer fra de mange ID A-telematikprojekter og -applikationer, tilsvarende nationale projekter i medlemsstaternes administrationer og Kommissionens relevante FoU-programmer og initiativer vedrørende informationssamfundet. Tilsvarende vil de europæiske administrationer blive informeret om de retningslinjer, anbefalinger og generiske tjenester, som IDA stiller til deres rådighed. PR-aktiviteterne i det nye program skal også være koncentreret om at højne telematikkens profil generelt for administrationerne ved helt konkret at demonstrere anvendelsesmulighederne og fordelene ved at kommunikere elektronisk over telematiknet i en international, administrativ sammenhæng og tilskynde til gensidig inspiration i form af resultater og erfaringer. inden Et vigtigt led i denne strategi må nødvendigvis være gennemførelsen af informations indsamling, overvågning og tilbagemeldingsmekanismer for at sikre, at de informationer, der er til rådighed, fornys og ajourføres løbende. Nedbringelse af omkostninger og levering af fælles løsninger gennem generiske tjenester I telematikkens verden, hvor udviklingen går meget hurtigt, tilbyder industrien stadig flere løsninger, der leveres til brugerne som lettilgængelige 'generiske" tjenester. Dette har ført til en situation, hvor indførelsen af telematiknei i bund og grund bliver et spørgsmål om at beslutte, hvilken generisk tjeneste der i størst omfang opfylder kravene, og så tilpasse det lokale miljø i henhold hertil. Hovedmålsætningen for EDA-aktiviteterne vedrørende de generiske tjenester er at sikre fortsatte omkostningsbesparelser for Fællesskabets telematiknet ved at rationalisere og globalisere fælles løsninger på kollektive krav. Administrationerne skal kunne vælge de tjenester på markedet, der giver mest for pengene, have adgang til de nyeste produkter, så 17 snart de kommer på markedet, rationalisere administrationen af og kontrollen med deres operationelle net og nyde godt af de stordriftsfordele, som de i deres egenskab af store organisationer med mange brugere med rette kan forvente. De generiske tjenester på markedet vil løbende blive identificeret, specificeret, kontrolleret og overvåget. Disse aktiviteter vil give administrationerne adgang til enkle beskrivelser af de generiske tjenester klassificeret efter kvalitet og udvælgelseskriterier som pålidelighed, adgang, ydelse, kontinuitet, brugervenlighed og interoperabilitet, således at alle de brugere, der er involveret i indkøb af telematiktjenester, kan få en acceptabel og sammenlignelig tjenestekvalitet i hele Unionen. På det mere generelle plan forventes denne strategi at få en positiv indvirkning på markedet for telematikprodukter og tjenester, hvor den fungerer som et incitament til harmonisering af tjenester, tilskynder til interoperabilitet mellem forskellige tjenesteudbydere, forbedrer de tilbudte tjenesters generelle kvalitet og sikrer konkurrencedygtige priser. Et initiativ, som nok vil være af særlig interesse på dette område, vedrører levering af en ny grundlæggende tjeneste baseret på Internet-teknologi til brug i de europæiske admini strationer. En del af denne netkapacitet kan forbeholdes videokonferencer ved udvalgsmøder med deltagelse af medlemsstaternes administrationer og Fællesskabets institutioner. Harmonisering af informationsindholdet i det faktiske indhold af de Forskelle informationer, der kommunikeres mellem organisationerne, udgør en betydelig hindring for en effektiv informationsstrøm. Disse hindringer kan skyldes forskellige sprog, traditioner og praksis, og selv om de ofte fore kommer inden for samme land, mangedobles de i international sammenhæng. Inden for telematik opnår man ofte større effektivitet ved at begrænse den indsats, der er nødvendig for at behandle bestemte informationer, og ved at behandle informationerne hurtigere. Hvis de data, der modtages, ikke umiddelbart kan identificeres og behandles via edb eller er ufuldstændige, kan effektiviteten blive begrænset betydeligt. Sådanne problemer kræver løsninger, hvor informationen struktureres på en sådan måde, at den kan behandles automatisk, og hvor man enes om fælles arbejdsmetoder. Administrationerne bruger stadig mere tid og flere kræfter på sådanne løsninger, idet man erkender, at sammensætningen og strømmen af informationer helt naturligt er mere stabil end den underliggende kommunikationsteknologi, og i sidste ende kan man opnå betydelige fordele. Selv om mange aspekter fortsat vil være specifikke for de enkelte sektorer, kan IDA spille en rolle med hensyn til at definere de generelle rammer samt retningen og strategien for sådanne løsninger, hvor man når til enighed om formatet for informationer, der skal bruges på tværs af sektorerne, opstiller modeller for fælles forretningsgange og specificerer fælles krav til løsninger på markedet. Udvikling af fælles værktøjer og teknikker for applikationerne Kombinationen af telematikapplikationer og generiske tjenester medfører både kvalitet i kraft af brugen af de bedste tilgængelige kommunikationsmetoder og omkostningsbesparelser gennem konsolidering af krav og de medfølgende stordriftsfordele. Dette medfører et øget behov for at sikre, at IDA-nettene fremover let vil kunne ændres og udvikles både med hensyn til funktionalitet og adgang samt teknologi. Dette sker lettest ved i videst muligt 18 omfang at anvende en modulbaseret fremgangsmåde ved udviklingen af net og applikationer, idet man integrerer produkter og tjenester fra markedet og andre sektorer, hvor det er muligt. Der vil altid findes et behov for at udvikle specialiserede applikationer, som opfylder bestemte sektorers særlige behov, men på samme måde som programleverandører sælger programmer som "hyldevarer", der let kan udføre grundlæggende funktioner som bogføring og forvaltning af menneskelige ressourcer, vil visse fælles administrative funktioner, som udføres af ID A-netapplikationer også kunne udføres af mere "generiske" applikationer eller moduler. Derved kan der opstå muligheder for centralt at specificere og udarbejde prototyper af løsninger eller tjenester, som løser enkeltstående problemer, som administrationerne kommer ud for, og som kan udnyttes af mange forskellige sektorbestemte telematiksystemer. Den største begrænsning på sådanne aktiviteter er, hvorvidt de let kan integreres i eksisterende systemer og infrastrukturer, manglen på hensigtsmæssige løsninger på markedet og de reducerede omkostninger, der følger med fælles, brugertilpassede produkter, der opfylder specifikke administrative behov. De generiske applikationer skal måske også fungere som grænseflade mellem generiske IDA-tjenester og mere specialiserede, sektorbestemte applikationskomponenter. Fordelene ved denne fremgangsmåde omfatter rationalisering af udformningen af tekniske løsninger, en minimering af risici ved brug af veletablerede og afprøvede løsninger, et kortere tidsrum mellem definition af brugernes krav og indførelsen af et funktionsklart system, en forbedring af applikationsprogrammernes kvalitet samt muligheden for at benytte en enkelt generisk applikation frem for flere forskellige applikationer. Ved brugen af fælles værktøjer og teknikker for udvikling af applikationer kan man ikke se bort fra juridiske og sikkerhedsmæssige krav. ID A-netsystemerne er ikke enestående med hensyn til kravene om praktiske løsninger på eksisterende problemer vedrørende sikkerheden ved elektronisk informationsudveksling og dens juridiske gyldighed. Men de administrative datas fortrolige karakter og det internationale miljø, som de transeuropæiske net skal fungere i, gør det begge vanskeligere at udvikle sådanne løsninger og øger kompleksiteten af de løsninger, man søger at finde frem til. Filosoflen bag formuleringen af nogle juridiske og sikkerhedsmæssige rammer skal være en gradvis udvikling baseret på en praktisk vurdering af de eksisterende hindringer og behov, som findes sideløbende med den teknologiske udvikling, snarere end at forsøge at etablere nogle definitive og vidtgående rammer, som i stedet kan få den negative konsekvens, at de hindrer fremkomsten af nye produkter og teknologier. Der er behov for en pragmatisk indfaldsvinkel, hvor man skaber ligevægt mellem det tvingende behov for handling på dette område og kravet om at nå til enighed om en fælles holdning, som garanterer sikkerheden ved telematisk udveksling af administrative data og deres juridiske gyldighed. Der er behov for handling med henblik på at identificere og fjerne juridiske og aftalemæssige hindringer, som bremser en ukompliceret udveksling af data mellem netbrugere, samt at skabe de juridiske rammer, som garanterer de udvekslede datas bevisværdi, databeskyttelsen, brugernes rettigheder og ansvar og øger sikkerheden. 19 7 AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER I dette perspektiv skal IDA blive midlet, hvorigennem de europæiske administrationer kan høste fordelene ved disse nye teknologier. Selv om IDA er et teknologisk program, er det ikke desto mindre klart, at en vellykket gennemførelse af denne næste fase af IDA i sidste ende vil afhænge af evnen til at koordinere og kommunikere mellem de mange involverede parter. IDA skal først og fremmest sikre, at de sektorbestemte behov identificeres tydeligt, og at der opnås enighed, både med henblik på at etablere sektorbestemte net og opfylde specifikke sektorbestemte krav, og samtidig definere formålstjenlige horisontale aktiviteter, der kan opfylde fælles, sektorbestemte behov. IDA skal derefter kunne videreformidle disse krav til markedet. Man skal være særlig opmærksom på Fællesskabets aktiviteter inden for FoU-området og TEN-Telecom. Telematikprogrammet omfatter vellykkede projekter, som kan give innovative løsninger og nye muligheder for at stimulere og forbedre administrationernes brug af telematik. Tilsvarende fremmer TEN-Telecom udviklingen af generiske tjenester, hvorved der skabes et grundlag af produkter og tjenester, som interoperabilitetsforanstaltningerne under EDA kan bygge videre på. Endvidere omfatter projekter af fælles interesse under TEN- Telecom-retningslinjerne områder, som også er relevante for gennemførelsen af Fælles skabets politikker og aktiviteter. Derfor er det vigtigt at oprette koordineringsmekanismer, som kan sikre, at disse komplementære fællesskabsinstrumenter anvendes optimalt, idet såvel synergien som fleksibiliteten ved deres fælles kontaktområder udnyttes fuldt ud. IDA er et enestående og værdifuldt program, der navnlig udmærker sig ved, at man prioriterer praktiske, markedsstyrede løsninger og dermed begrænser omkostningerne, opnår stordriftsfordele og større effektivitet, idet man bygger på fælles løsninger. Vægten lægges på den praktiske gennemførelse snarere end forskning, og der inddrages en lang række forskellige sektorer, samtidig med at man sikrer en central koordinering. Disse egenskaber må bevares og styrkes for fremtiden. 20 97/0340 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen7, under henvismng til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg8, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget9, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B10, og ud fra følgende betragtninger: I sin resolution af 20. juni 199411 understregede Rådet behovet for en samordnet udveksling af oplysninger mellem administrationerne; i sin resolution af 21. november 199612 fastsatte Rådet nye politiske prioriteter i forbindelse med informationssamfundet; i sin meddelelse af 19. juli 199413 foreslog Kommissionen en handlingsplan for infor mationssamfundet; Kommissionen har fremsat forslag til en handlingsplan for det indre marked14; i Europa-Parlamentets beslutning af 12. juni 199715 opfordres Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på udvikling og anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier (IT) det kommende årti; 1) 2) 3) 4) 5) 7 8 9 10 11 EFTC 181 af 2. 7. 1994, s. 1. 12 EFT C 376 af 12. 12. 1996, s. 1. 13 KOM(94) 347 endelig udg. 14 KOM(97) 184 endelig udg. 15 EFT C 200 af 30. 6. 1997, s. 196. 21 6) 7) 8) 9) 10) 11) 12) 13) 14) 15) 16) Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 2717/95/EF16 vedtaget en række retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN som et transeuropæisk net; Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 1336/97/EF17 vedtaget et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet; med henblik på gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og Fællesskabets politikker og aktiviteter er det nødvendigt for medlemsstaternes administrationer og Fællesskabet at have adgang til og kunne udveksle og behandle stadig stigende informationsmængder; for at kunne udøve de beføjelser, de har fået tildelt, skal Fællesskabets institutioner have adgang til, kunne udveksle og behandle stigende informationsmængder; en effektiv og sikker udveksling af information, der kan viderebehandles, kræver adgang til i det følgende benævnt telematiknet; integrerede datakommunikationssystemer, telematiknet, der forbinder informationssystemerne i medlemsstaternes administra for tioner og Fællesskabet over hele Europa er administrationerne; transeuropæiske telenet det er en vigtig faktor for fremgang og øget konkurrenceevne inden for det europæiske erhvervsliv, at det indre marked fungerer uden problemer, og at hindringer for kommunikationen mellem offentlige administrationer og den private sektor ryddes af vejen; brugen af telematiknet kan bidrage til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpe svig; det kan blive nødvendigt at ændre og forbedre telematiknettene i forbindelse med forberedelserne til en udvidelse af Den Europæiske Union; lydhørhed og åbenhed hos de offentlige administrationer vil tilskynde Den Europæiske Unions borgere til at udnytte fordelene ved informationssamfundet; Fællesskabet bruger eller drager til gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, kommunikation mellem institutionerne og gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union; telematiknet, der bidrager fordel af 17) oprettelsen af sådanne net påhviler såvel Fællesskabet som medlemsstaterne; 18) det er vigtigt at sikre maksimal interoperabilitet for at opnå stordriftsfordele og øge fordelene ved sådanne net; 16 EFTL 282 af 24. 11. 1995, s. 16. 17 EFTL 183 af 11. 7. 1997, s. 12. 22 19) 20) 21) for at udnytte Fællesskabets finansielle ressourcer effektivt er det nødvendigt at dele udgifterne til disse net ligeligt mellem medlemsstaterne og Fællesskabet og samtidig undgå, at der anskaffes unødvendigt udstyr, at undersøgelser gentages, og at man følger forskellige fremgangsmåder; der er således et behov for at definere specifikke retningslinjer, der skal gælde for alle sådanne net samt specifikke økonomiske rammer for projekter af fælles interesse i henhold til sådanne retningslinjer; i overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målet, at oprette disse net, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne; det kan derfor på grund af den påtænkte aktions omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; ved den påtænkte aktion handler Fællesskabet kun i det omfang, det er nødvendigt for at nå nævnte mål; 22) gennemførelsen af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og associeringsaftalerne med Fællesskabet nødvendiggør ændringer og forbedringer af de relevante telematiknet; 23) telematiknet og elektronisk kommunikation har i sig selv en international dimension; 24) 25) 26) foranstaltningerne til sikring af interoperabilitet mellem telematiknet for admini strationerne er i overensstemmelse med de vedtagne prioriteter for transeuropæiske telenet; Rådet har vedtaget afgørelse 95/468/EF18 om fællesskabsstøtte til telematisk dataud veksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA); i nærværende beslutning fastlægges en finansieringsramme for hele programmets varighed, som udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt 1 i Europa-Parla mentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 199519, for budget myndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Anvendelsesområde og målsætninger 1. Fællesskabet gennemfører aktioner i samarbejde med medlemsstaterne inden for området transeuropæiske telematiknet for administrationerne og træffer de foran- taltninger, der beskrives i artikel 3 til 6 og i artikel 9 og 11, og som har til formål at: a) oprette operationelle, interoperable, transeuropæiske telematiknet mellem medlemsstaternes administrationer, både nationale og regionale, samt mellem disse administrationer og Fællesskabets institutioner og organer for at muliggøre en effektiv og sikker informationsudveksling med henblik på 18 EFTL 269 af 11. 11. 1995, s. 23. 19 EFTC102af4. 4. 1996,s. 4. 23 gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union, og således at medlemsstaterne og Fællesskabet kan gennemføre Fællesskabets politikker og aktiviteter, jf. traktatens artikel 3 og 3 a, inden for deres respektive kompetenceområder; b) oprette integrerede telematiknet for at lette kommunikationen mellem Fælles skabets institutioner og beslutningsprocessen i Fællesskabet. 2. Denne beslutning er en del af IDA-programmet. Artikel 2 Definitioner 1 denne beslutning forstås ved a) b) c) d) 1. 2. 3. et telematiknet et omfattende datakommunikationssystem, der ikke blot består af den fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes de tjeneste- og applikationslag, som er bygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt at udveksle oplysninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej; et IDA-net et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er oprettet eller videreført i henhold til denne beslutning. Et sådant net oprettes på initiativ af Fællesskabet i dettes egenskab af bruger eller deltager i nettet eller fordi Fællesskabet drager fordel af nettet og derfor har en interesse i dets oprettelse; et sektornet et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fællesskabspolitik eller - aktivitet, som i det følgende benævnes en administrativ sektor; et IDA-projekt en række sammenhængende aktioner, jf. bilaget, der gennemføres eller videreføres i henhold til denne beslutning, og som vedrører oprettelse eller forbedring af sektornet. Artikel 3 Projekter af fælles interesse Med henblik på gennemførelse af målsætningerne i artikel 1 gennemfører Fælles skabet og medlemsstaterne projekter af fælles interesse, jf. bilaget. Gennemførelsen af disse projekter sker i overensstemmelse med arbejdsprogrammet for IDA og de overordnede gennemførelsesplaner, som omhandles i artikel 5. Fællesskabet og medlemsstaterne mobiliserer de finansielle, tekniske og ledelses mæssige ressourcer og træffer de organisatoriske foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre IDA-projekter. 24 Artikel 4 Prioriteter Ved udformningen af arbejdsprogrammet for IDA og tildelingen af Fællesskabets finansielle ressourcer til ID A-projektet prioriteres de projekter, som gennem oprettelse eller forbedring af sektorbestemte net: a) b) bidrager direkte til at fjerne hindringer for varers, personers, tjenesteydelsers og kapitalens fri bevægelighed, eller bidrager direkte til Den Økonomiske og Monetære Unions succesfulde gennemførelse eller tilfredsstillende funktion, eller c) fremmer kommunikationen mellem Fællesskabets institutioner, eller d) e) f) bidrager til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser eller bekæmpe svig, eller på anden måde letter forberedelserne til udvidelsen af Den Europæiske Union, eller på anden måde fremmer EF-erhvervslivets og navnlig de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne, eller g) på anden måde direkte gavner Den Europæiske Unions borgere. Artikel 5 Hovedlinjer 1. 2. 3. Ved gennemførelsen af IDA-projekter skal principperne i stk. 2-8 iagttages. IDA-projekter omfatter alle aktioner, der er nødvendige for at oprette eller forbedre sektorbestemte net, herunder feasibilityundersøgelser og demonstrationsaktiviteter, nedsættelse af arbejdsgrupper bestående af eksperter fra medlemstaterne og Fællesskabet samt anskaffelse af varer og tjenester for Fællesskabet. IDA-projekteme omfatter en forberedelsesfase, en feasibilityfase, en udviklings- og valideringsfase samt en implementeringsfase. Forberedelsesfasen fører til fastlæggelse af målsætningerne, en definition af projektets omfang og en begrundelse for projektet og indebærer, at deltagerne gennem en passende høringsprocedure engagerer sig i og forstår projektet. Feasibilityfasen fører til fastlæggelse af en overordnet implementeringsplan, hvor: a) b) c) det eller de net, der planlægges oprettet ifølge projektet, beskrives med hensyn til målsætning, funktionalitet, deltagere og teknisk udformning; Fællesskabet og medlemsstaterne tildeles roller og opgaver i den efterfølgende udviklings- og valideringsfase samt implementeringsfasen; der udarbejdes en detaljeret beskrivelse af det forventede udbytte med vurderingskriterier for måling af dette udbytte efter implementeringsfasen; 25 d) der udarbejdes et skema for en rimelig fordeling mellem Fællesskabet og medlemsstaterne af udgifterne til drift og vedligeholdelse af de pågældene net efter afslutningen på implementeringsfasen. Under udviklings- og valideringsfasen udvikles, afprøves, evalueres og overvåges den foreslåede løsning med hensyn til nettet eller nettene i mindre målestok, og resultaterne bruges til at justere den overordnede implementeringsplan. Under implementeringsfasen skal det eller de fuldt funktionelle net oprettes i overensstemmelse med den overordnede implementeringsplan. som IDA-projekteme bygger på horisontale aktioner og Fællesskabet gennemfører inden for rammerne af Rådets afgørelse 98/XXX/EF20 [om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administra tionerne (IDA)]; der skal især anvendes fælles generiske tjenester og applikationer, hvor det er muligt. foranstaltninger, Fastlæggelsen af brugerkrav for sektorbestemte ID A-net sker inden for rammerne af den pågældende fællesskabspolitik eller -aktivitet og navnlig i overensstemmelse med en eventuel udvalgsprocedure inden for den pågældende politik eller aktivitet. Tekniske specifikationer for hvert IDA-projekt udarbejdes under henvisning til europæiske standarder eller offentligt tilgængelige specifikationer med henblik på at sikre en høj grad af interoperabilitet mellem systemer på nationalt plan og fællesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den private sektor. Der tages særlig hensyn til Fællesskabets retningslinjer og støtteværktøjer inden for området standardisering af offentlige indkøb af IT- og telekommunikationssystemer og -tjenester. Ved definitionen og gennemførelsen af de enkelte IDA-projekter lægges der vægt på at bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling samt Fællesskabets aktiviteter vedrørende transeuropæiske telenet. Senest et år efter implementeringsfasens afslutning foretages en revision af de enkelte IDA-projekter. Medlemsstaterne underrettes om resultaterne af denne revision. Artikel 6 Fællesskabets finansielle bidrag I forbindelse med gennemførelsen af IDA-projekteme bærer Fællesskabet udgifterne i forhold til sine interesser. Fællesskabets finansielle bidrag til de enkelte IDA-projekter fastsættes som anført i stk. 3-7. I projektets forberedelses- og feasibilityfaser kan Fællesskabets bidrag dække alle udgifter til de nødvendige undersøgelser. 4. 5. 6. 7. 8. 1. 2. 3. 20 EFTL 26 4. 5. 6. 7. 1. 2. 3. I projektets udviklings- og valideringsfase samt implementeringsfasen dækker Fællesskabet udgifterne til de opgaver, som det tildeles i den overordnede implementeringsplan for projektet. Fællesskabet kan i form af direkte tilskud bidrage til dækning af en eller flere medlemsstaters udgifter, således at disse medlemsstater kan a) b) udføre aktiviteter vedrørende et IDA-projekt eller net, som vurderes at være til gavn for andre deltagere eller andre sektornet, forbedre et nationalt system, som skønnes nødvendigt for at forbedre eller forenkle den overordnede implementering af et bestemt netsystem. De planlagte tilskud specificeres i IDA-arbejdsprogrammet for det pågældende budgetår. Bortset fra undtagelsestilfælde kan tilskud ikke overstige halvdelen af de udgifter, en medlemsstat faktisk har til udførelsen af de opgaver, hvortil tilskuddet gives. Fællesskabsfinansieringen i henhold til denne beslutning ophører ved afslutningen af implemeneringsfasen for et IDA-projekt; der kan imidlertid i undtagelsestilfælde ydes yderligere finansiering i henhold til denne beslutning for at dække en del af eller hele udgiften til drift og vedligeholdelse af et ID A-net indtil udgangen af det år, der følger efter året for implementeringens afslutning. Fællesskabet kan også inden for rammerne af denne beslutning og frem til udgangen af 1999 dække udgifterne til drift og vedligeholdelse af de ID A-net, som videreføres i henhold til denne beslutning, og som allerede er i funktion på den dato, hvor denne beslutning træder i kraft. Artikel 7 Gennemførelse Kommissionen gennemfører de artikel 3 til 6. fællesskabsforanstaltninger, der beskrives i Proceduren i artikel 8 gælder for godkendelse af den del af IDA's arbejdsprogram, som vedrører gennemførelsen af denne beslutning, og som Kommissionen udarbejder årligt, på grundlag af de prioriteter og principper, der fastsættes i henholdsvis artikel 4 og 5; Proceduren i artikel 8 gælder også for godkendelse i overensstemmelse med principperne i artikel 5 af den overordnede implementeringsplan for de enkelte IDA- projekter ved afslutningen af feasibilityfasen og ved afslutningen af udviklings- og valideringsfasen samt godkendelse af alle efterfølgende væsentlige ændringer af nævnte implementeringsplan. 27 Artikel 8 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af medlemsstaternes repræsentanter, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget betegnes Udvalget for Telematik mellem Administrationerne (Telematics between Adminstrations Committee - TAC). Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanter for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne underretning. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit. 2. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om gennemførelsen af denne beslutning. Artikel 9 Revision og evaluering 1. Bilaget tages op til revision af Europa-Parlamentet og Rådet hvert tredje år. 2. 3. Kommissionen foretager i samarbejde med medlemsstaterne en evaluering af gennemførelsen af denne beslutning to år efter denne beslutnings ikrafttræden eller enhver efterfølgende ændring af bilaget og derefter hvert tredje år. I denne evaluering konstateres det, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til de projekter af fælles interesse, som er fastlagt i bilaget, samt hvad deres aktuelle status er. I evalueringen undersøges også IDA-nettenes gavnlige virkninger for Fællesskabet, medlemsstaterne, Fællesskabets erhvervsliv og Den Europæiske Unions borgere set i forhold til de udgifter, Fællesskabet har haft, og der udpeges emner for mulige forbedringer, og synergien med andre fællesskabsaktiviteter på området trans europæiske telenet vurderes. 28 4. Kommissionen tilsender Europa-Parlamentet og Rådet sin evaluering sammen med et forslag til revision af bilaget. Artikel 10 Inddragelse af EØS og de associerede lande 1. I forbindelse med IDA-programmet kan der åbnes mulighed for at landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern inden for rammerne af deres respektive aftaler med Fællesskabet kan deltage i projekter af fælles interesse, som er relevante for sådanne aftaler. 2. I forbindelse med tredjelande og med internationale organisationer og instanser fremmes. implementeringen af IDA-projekter skal samarbejde med Artikel 11 Andre sektornet 1. 2. 3. 4. 5. 6. Med hensyn til oprettelse eller forbedring af alle andre sektornet, som ikke er IDA- projekter, i det følgende benævnt "andre sektornet", sikrer medlemsstaterne og Kommissionen, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fællesskabslov givningen om oprettelse af sådanne sektornet, at stk. 2-6 overholdes. De andre sektornet anvender de horisontale aktioner og foranstaltninger, som Fællesskabet gennemfører inden for rammerne af afgørelse 98/XXX/EF [om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til dataudveksling mellem administrationerne (IDA)] i det omfang disse aktioner og foranstaltninger kan bidrage til at opfylde brugerkravene til de andre sektornet. De tekniske specifikationer for de andre sektornet udarbejdes under henvisning til europæiske standarder eller offentligt tilgængelige specifikationer med henblik på at sikre en høj grad af interoperabilitet mellem systemer på nationalt plan og på fællesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den private sektor. Der tages særligt hensyn til Fællesskabets retningslinjer og støtte- værktøjer inden for området standardisering af offentlige indkøb af IT- og telekom munikationssystemer og tjenester såsom SPRITE - S2. Ved definitionen og implementeringen af de andre sektornet lægges der vægt på at bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling, samt Fælles skabets aktiviteter på området transeuropæiske telenet. Efter implementeringen foretages der en revision af hvert af de andre sektornet. Fællesskabet afholder udgifter i forhold til dets egne interesser i forbindelse med oprettelsen af de andre sektornet. 29 Artikel 12 Finansieringsramme Finansieringsrammen for gennemførelse af nærværende program for perioden 1998-2000 fastsættes til 38,5 MECU. Budgetmyndigheden godkender de årlige bevillinger inden for rammerne af de finansielle overslag. Artikel 13 Ikrafttræden Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 14 Adressater Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand 30 BELAG Projekter af fælles interesse inden for transeuropæiske net for dataudveksling mellem administrationerne Følgende projekter betragtes som værende af fælles interesse inden for IDA-programmet: A) Generelt 1. Fortsættelsen af sektorbestemte projekter og foranstaltninger, som gennemføres i henhold til Rådets afgørelse 95/468/EF af 6. 11. 1995 med undtagelse af følgende net, som tidligere har modtaget støtte fra IDA-programmet, og som nu specifikt er udelukket fra det nye program: SIGL VIES TRANSIT QUOTA EBTI TARIC SCENT CIS/FISCAL SEED - EXCISE CONTROL CCN/CSI; 2. 3. Implementering af net, der er nødvendige for de europæiske agenturers funktion, og som underbygger retsgrundlaget i forbindelse med oprettelsen af de europæiske agenturer; Implementering af net, som inden for rammerne af Fællesskabets politikker og aktiviteter samt under uforudsete omstændigheder er påkrævede for at under bygge Fællesskabets og medlemsstaternes aktioner til beskyttelse af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, de europæiske forbrugeres rettigheder og Fællesskabets grundlæggende interesser. B) Udvidelse af eksisterende IDA-projekter: 1. Udvidelse af projektet vedrørende formidling og behandling af officielle dokumenter til at omfatte al informationsudveksling mellem de europæiske institutioner og medlemsstaternes regeringer og administrationer samt formidling af Kommissionens selvstændige akter; 2. Forbedring af SIMAP-projektet med en telematiktjeneste, der omfatter hele indkøbsprocessen; 3. Udvidelse af EUPHIN- (tidligere CARE) netarkitekturen inden for sundheds væsenet til udveksling af nye sundhedsrelaterede oplysninger, for eksempel 31 vedrørende blodtransfusionskæden, nye sygdomme og ulykker i fritiden og i hjemmet; 4. Udvidelse af TESS-rammeme til at omfatte udveksling af oplysninger vedrørende nye sektorer inden for social sikring såsom arbejdsløshed og familieydelser; 5. Udvidelse og videreudvikling af EURES, med fokus på udveksling af oplysninger om ledige stillinger og jobsøgende på tværs af grænserne, decentralisering og forbedret offentlig adgang; 6. Udveksling af miljødata og -oplysninger til EIONET; 7. Udvidelse af borgernes adgang til miljøoplysninger; 8. Udvidelse af EMCDDA-REITOX-narkotikaovervågningssystemet til at omfatte nye partnere på nationalt plan og emner som narkotikarelateret kriminalitet i byerne; 9. PR-aktiviteter for og bevidstgørelse om net i landdistrikter; 10. Udvidelse af eksisterende farmaceutiske net til andre videnskabelige og lovgivningsmæssige områder og andre brugergrupper som erhvervslivet og borgerne. C) Særlige nye net til underbygning af ØMU og Fællesskabets politikker og aktiviteter 1. Telematiknet, som letter kontrollen med overholdelsen af konvergenskriterierne, indførelsen af euroen og den økonomiske og monetære politik; 2. Telematiknet til udveksUng af statistikker i overensstemmelse med Fællesskabets politiske prioriteter; 3. Telematiknet til levering af statistiske oplysninger til borgerne; 4. Nye telematiknetsystemer til indsamling og formidling af statistiske oplysninger; 5. Nye telematikprojekter til støtte for forvaltningen af markederne for landbrugs produkter og landbrugsstrukturer, en mere effektiv økonomisk forvaltning og kampen mod svig i landbrugssektoren; 6. Telematiknet til udveksling af data om landbrugsregnskaber (RICA) mellem nationale instanser og Kommissionen; 7. Forbedring af horisontale telematiske dataudvekslingssystemer inden for land brugssektoren; 8. Telematiknet, der kan lette indsamling, forvaltning og formidling af information inden for centrale og regionale administrationer vedrørende gennemførelsen af regional- og samhørighedspolitikkerne; 32 9. Dataudveksling om typegodkendelse af motorkøretøjer mellem administra tionerne, herunder mulighed for at give synsmyndighederne adgang til en interaktiv database (LISTEC) og til direktiver; 10. Telematiknet til udveksling af oplysninger mellem erhvervsmyndigheder og mellem erhvervsmyndigheder og branchesammenslutninger; 11. Telematisk netgrænseflade til Kommissionens eksisterende databaser med henblik på at lette de europæiske organisationers, og navnlig SMV s, adgang til fællesskabsfinansiering; 12. Telematiknet til udveksling af oplysninger om kosmetiske produkter; 13. Telematiktjenester, der kan lette byrderne på virksomheder i forbindelse med udfyldelse af administrative formularer; 14. Telematiktjenester til et tidligt varslingssystem for nye syntetiske narkotika (EMCDDA); 15. Telematiktjenester til udveksling af oplysninger vedrørende indholdet på åbne net samt til fremme af udvikling og fri omsætning af nye audiovisuelle tjenester og informationstjenester; 16. Telematiknet til støtte for udveksling af oplysninger om fører, køretøj og speditør mellem medlemsstaterne; 17. Telematiknet til støtte for udvidelsen af EU gennem indførelse af effektiv, elektronisk kommunikation mellem Kommissionens og Rådets oversættelses- tjenester og de midlertidige oversættelses/revisionskontorer, som oprettes i de forskellige ansøgerlande. D) Globalisering aflDA-net: 1. Udvidelse af TESS-arkitekturen for dataudveksling vedrørende alderspension til lande, hvortil mange borgere fra medlemsstaterne er emigreret; 2. Udvidelse af adgangen til EU's telematiknet for sundhedsvæsen og farmaceutiske produkter til at omfatte internationale organisationer, EØS, EFTA, de central- og østeuropæiske lande samt G7-landene; 3. Sikring af miljønettenes interoperabilitet i forhold til tredjelandes miljømyn digheder og internationale organisationer; 4. Udvidelse af adgangen til telematiknettet EMCDDA-REITOX, til at omfatte de central- og østeuropæiske lande, EFTA og Middelhavslandene samt tredjelande og internationale organisationer, der udveksler oplysninger med EMCDDA- og HEITOX-systemet 33 E) Interinstitutionelle projekter: 1. Etablering af en telematikforbindelse mellem Kommissionen, Rådet samt EU- formandskabets institutioner og hjemsted; 2. Netforbindelse og dokumentdeling meUem de europæiske agenturer og organer samt mellem disse og de europæiske institutioner; 3. Telematiknettjenester til støtte for interinstitutionel dataudveksling på land brugsområdet; 4. Telematikstøtte til kommunikationen meUem Fællesskabets institutioner gennem dehng/udveksling af flersprogede ressourcer og tilrettelæggelse af delt adgang til terminologidatabaser; 5. Støtte til interinstitutionel udveksling gennem en bedre styring af oversættelses- processen og bedre oversættelsesværktøjer. 34 97/0341 (SYN) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, under henvisning til forslag fra Kommissionen21, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg22, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget23, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C, og i samarbejde med Europa- Parlamentet24, og ud fra følgende betragtninger: 1) 2) 3) I sin resolution af 20. juni 199425 understregede Rådet behovet for en samordnet udveksUng af oplysninger mellem administrationerne; i sin resolution af 21. november 199626 fastsatte Rådet nye politiske prioriteter i forbindelse med informationssamfundet; i sin meddelelse af 19. juli 199427 foreslog Kommissionen en handlingsplan for informationssamfundet; 4) Kommissionen har fremsat forslag til en handlingsplan for det indre marked28; 21 22 23 24 25 EFTC 181 af 2. 7. 1994, s. 1. 26 EFT C 376 af 12. 12. 19%, s. 1. 27 KOM(94) 347 enddig udg. 28 KOM(97) 184 endeUg udg. 35 5) 6) 7) 8) 9) 10) 11) 12) 13) 14) i Europa-Parlamentets beslutning af 12. juni 199729 opfordres Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger med henblik på udvikling og anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier i det kommende årti; Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 2717/95/EF30 vedtaget en række retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN som et transeuropæisk net; Europa-Parlamentet og Rådet har ved beslutning nr. 1336/97/EF31 vedtaget et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet; med henblik på gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union og Fællesskabets poUtikker og aktiviteter samt for at fremme kommunikationen mellem FæUesskabets institutioner og organer er der behov for at oprette integrerede dataudveksUngssystemer mellem administrationerne, følgende benævnt telematiknet; i det sådanne net skal forbinde informationssystemerne, både nuværende og fremtidige, i medlemsstaternes administrationer og Fællesskabet over hele Europa og er derfor transeuropæiske telenet for administrationerne; en effektiv sammenkobling af sådanne informationssystemer kræver den størst mulige interoperabilitet mellem de forskellige systemer og deres bestanddele; det er vigtigt at sikre maksimal interoperabiUtet for at opnå stordriftsfordele og øge udbyttet af telematiknettene; en forbedret grænseflade med de offentlige administrationer vil tilskynde Den Europæiske Unions borgere til at udnytte fordelene ved informationssamfundet; det er en vigtig faktor for fremgang og øget konkurrenceevne inden for Fællesskabets erhvervsUv, at hindringer for kommunikationen mellem offentlige administrationer og den private sektor ryddes af vejen; Fællesskabet bruger eller drager fordel af telematiknet, der bidrager til gennem førelsen af Fællesskabets poUtikker og aktiviteter, kommunikation mellem institutionerne og gennemførelse af Den Økonomiske og Monetære Union; 15) oprettelsen af sådanne net påhviler såvel Fællesskabet som medlemsstaterne; 16) 17) for at udnytte Fællesskabets finansielle ressourcer effektivt må det undgås, at der anskaffes unødvendigt udstyr, at undersøgelser gentages, og at man følger forskeUige fremgangsmåder; for omkostningseffektivitet, teknologiske ændringer ved oprettelse og drift af sådanne net opnås lettest ved at anvende en markedsorienteret fremgangsmåde; tilpasningsevne over fleksibilitet og lydhørhed, 29 EFT C 200 af 30. 6. 1997, s. 196. 30 EFTL 282 af 24. 11. 1995, s. 16. 31 EFTL 183 af 11. 7. 1997, s. 12. 36 18) 19) 20) i forbindelse med alle foranstaltninger, der sigter på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til sådanne net, skal der sikres en passende balance mellem opfyldelsen af fælles krav og bevarelsen af det nationale særkende; der er således behov for at gennemføre specifikke horisontale aktioner og foranstalt ninger for at sikre interoperabiliteten meUem sådanne net; i overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet, jf. traktatens artikel 3 B, kan målet, at gennemføre sådanne horisontale aktioner og foranstaltninger, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne; det kan derfor på grund af den påtænkte aktions omfang og virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; ved den påtænkte aktion handler Fællesskabet kun i det omfang det er nødvendigt for at nå nævnte mål; 21) gennemførelsen af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og associeringsaftalerne med Det Europæiske Fællesskab nødvendiggør en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af de relevante telematiknet; 22) telematiknet og elektronisk kommunikation har i sig selv en international dimension; 23) foranstaltningerne til sikring af interoperabilitet mellem telematiknet for admini strationerne er i overensstemmelse med de prioriteter, der er vedtaget i forbindelse med retningslinjerne for transeuropæiske telenet; 24) Rådet har vedtaget afgørelse 95/468/EF32 om fællesskabsstøtte til telematisk data udveksling mellem administrationerne i Fællesskabet (IDA) - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Anvendelsesområde og målsætninger 1. Fællesskabet gennemfører aktioner inden for området transeuropæiske telematiknet for administrationerne og træffer de foranstaltninger, der beskrives i artikel 3 til 10 og i artikel 13, og som har til formål at a) b) c) sikre en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskellige administrative sektorer og i forhold til den private sektor, mellem telematiknet i medlemsstaterne og meUem Fællesskabet og medlemsstaterne med henblik på at skabe en økonomisk og monetær union samt gennemføre FæUesskabets politikker og aktiviteter, jf. traktatens artikel 3 og 3 a; sikre større omkostningseffektivitet, lydhørhed, fleksibilitet og tilpasningsevne over for teknologiske ændringer og udviklingen på markedet ved oprettelse og drift af sådanne net; sikre, at fordelene ved sådanne net kommer Fællesskabets erhvervsUv og Den Europæiske Unions borgere til gode; 32 EFTL269 af 11. 11. 1995, s. 23. 37 d) udbrede optimal praksis og tilskynde til udvikling af innovative telematik løsninger i administrationerne. 2. Denne beslutning er en del af IDA-programmet. Artikel 2 Definitioner I denne beslutmng forstås ved: a) b) c) 1. 2. 3. 4. et telematiknet et omfattende datakommunikationssystem, der ikke blot består af den fysiske infrastruktur og de fysiske forbindelser, men ligeledes de tjeneste- og applikationslag, som er bygget oven på denne infrastruktur, hvorved det bliver muligt at udveksle oplysninger mellem organisationer og enkeltpersoner ad elektronisk vej. et sektornet et transeuropæisk telematiknet for administrationer, der er forbeholdt gennemførelsen af eller administrativ støtte til en bestemt fæUesskabspolitik eller - aktivitet, som i det følgende benævnes en administrativ sektor. generiske tjenester telematiknetfunktioner, som opfylder almene brugerkrav såsom dataindsamling, dataformidling, dataudveksling og sikkerhed. Kendetegnene ved de enkelte tjenester er klart beskrevet og forbundet med et garanteret sikkerhedsniveau. Artikel 3 Horisontale aktioner og foranstaltninger Med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 1 gennemfører FæUesskabet og medlemsstaterne horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til artikel 4 til 10 og i overensstemmelse med arbejdsprogrammet for IDA. Gennemførelsen af de horisontale aktioner og foranstaltninger omfatter feasibility- undersøgelser og demonstrationsaktiviteter, nedsættelse af arbejdsgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne og Fællesskabet samt anskaffelse af varer og tjenester for Fællesskabet. Ved gennemførelsen af de horisontale aktioner og foranstaltninger lægges der vægt på at bygge videre på resultaterne fra andre relevante fællesskabsaktiviteter, navnlig Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling og Fællesskabets aktiviteter inden for de transeuropæiske telenet. I forbindelse med de horisontale aktioner og foranstaltninger henvises der til europæiske standarder eUer offentligt tilgængeUge specifikationer med henbUk på at sikre en høj grad af interoperabiUtet meUem systemer på nationalt plan og fæUesskabsplan inden for og på tværs af administrative sektorer samt i forhold til den private sektor. Der tages særligt hensyn til retningslinjer og støtteværktøjer inden for området standardisering af offentlige indkøb af IT- og telekommunikationssystemer og -tjenester såsom SPRITE - S2. 38 Artikel 4 Generiske tjenester 1. 2. FæUesskabet vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige, for at udbydere af telematiktjenester på et konkurrencemæssigt grundlag kan levere et bredt udvalg af fæUes, generiske tjenester, der opfylder sektorernes behov, tU alle sektornet. Foranstaltningerne omfatter videreførelsen af passende foranstaltninger i henhold til afgørelse 95/468/EF. Med henblik på at give brugerne af sektomet mulighed for at fastlægge deres tekniske krav og stUle et bredt udvalg af fælles, generiske tjenester, som opfylder sektorernes behov, til rådighed skal Fællesskabet navnlig: a) b) c) d) e) definere arkitekturretningslinjer for sektomet, der er beregnet på at tilskynde til interoperabilitet mellem de forskellige fysiske infrastrukturer og tjenester; fastlægge og offentliggøre specifikationerne for de generiske tjenester, som der er et alment behov for i telematiknet for administrationerne, herunder, men ikke udelukkende, tjenestens kvaUtet og de relevante interopera- biUtetskrav, der stiUes i et miljø med flere udbydere; definere og implementere en mekanisme til vurdering og offenthggørelse af graden af interoperabiUtet mellem de tjenester, som tilbydes af udbyderne af telematiktjenester; identificere og/eller specificere hensigtsmæssige standardgrænseflader for at gøre det nemmere at flytte eller overføre applikationer; sikre en løbende udvikling af de fælles krav og en løbende overvågning af de telematiktjenester, der tilbydes af disse udbydere. Artikel 5 Generiske applikationer FæUesskabet sikrer, at der udvikles fælles værktøjer og teknikker til sektorbestemte netapplikationer med henblik på at reducere de samlede udgifter til udviklingen af applikationer, rationaUsere og forbedre de tekniske løsninger, begrænse den tid, der er nødvendig for at etablere operationelle systemer, samt lette vedligeholdelsen af systemerne. Med henbUk herpå skal FæUesskabet inden for sektomettene identificere og specificere de grundlæggende og tilbagevendende funktionaliteter, som kan danne grundlag for generiske applikationer eUer moduler. Det skal også tilskynde sektomettene til at udvikle og anvende sådanne generiske applikationer og moduler; det skal navnlig sikres, at hensigtsmæssige løsninger, som udvikles inden for et sektomet, udbredes. 39 Artikel 6 Interoperabilitet for informationsindhold 1. Fællesskabet tilskynder til interoperabilitet med hensyn til indholdet af de oplysninger, der udveksles inden for og på tværs af administrative sektorer og med den private sektor. Til dette formål og under hensyntagen til sektorbrugernes retlige, sikkerhedsmæssige og fortrolighedsmæssige krav vedtager Fællesskabet passende foranstaltninger, navnlig med henblik på at a) b) c) støtte medlemsstaternes administrationers bestræbelser på at sikre denne interoperabilitet, forenkle de administrative procedurer og forbedre informa tionsstrømmene; koordinere sektomettenes krav med hensyn til udveksling af formaterede data og sikre, at hensigtsmæssige løsninger udbredes; følge med i den teknologiske udvikling inden for elektronisk datakom til dataindsamling og innovative mekanismer munikation, herunder præsentation, undersøge konsekvenserne af disse og tilskynde til, at disse indføres i sektomettene. 2. I forbindelse med stk. 1 skal løsninger, der letter interoperabiliteten mellem forskellige meddelelsesformater, foretrækkes frem for udvikling af harmoniserede meddelelsesformater, uden at disse dog udelukkes; Endvidere skal løsninger, der giver den private sektor muUghed for let at integrere administrative krav i forretningsprocedurer, foretrækkes. Artikel 7 Retlige og sikkerhedsmæssige rammer Fællesskabet bidrager til at identificere og fjerne retlige og aftalemæssige hindringer, der hæmmer en uhindret udveksling af data meUem netbrugere, og sikrer en passende grad af sikkerhed inden for sektomettene. FæUesskabet skal navnUg a) b) c) i samarbejdet med medlemsstaterne formulere retlige og sikkerhedsmæssige standard rammer for transeuropæisk dataudveksling mellem administrationerne samt mellem administrationerne og den private sektor med henblik på at fremme fælles frem gangsmåde; støtte medlemsstaternes bestræbelser på at anvende de i litra a) nævnte rammer inden for deres eget administrative miljø og navnlig udstede hensigtsmæssige henstillinger; med hensyn til sektomet og i overensstemmelse med de i litra a) nævnte rammer sikre, at bevisværdien af de udvekslede data anerkendes inden for Fællesskabets administrative miljø; at der udarbejdes en metodologi for beskyttelse af personlige oplysninger; at brugernes rettigheder og ansvar defineres; samt sikre fortroligheden, integriteten, kontrollen og anerkendelse af de udvekslede data samt foranstaltninger til kontrol af adgangen til disse net; 40 d) e) identificere og analysere de forskellige sikkerhedsniveauer afhængig af sektomettenes art og formål; formulere retningslinjer og bidrage med fæUes løsninger vedrørende valg og indførelse af værktøjer, komponenter og systemer, der kan sikre det fastlagte sikkerhedsniveau. Artikel 8 Kvalitetssikring og kontrol FæUesskabet fastlægger, iværksætter og ajourfører løbende et kvalitetsprogram for alle horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til denne afgørelse samt for projekter af fæUes interesse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 98/XXX/EF. Dette kvaUtetsprogram omfatter de fornødne foranstaltninger til at a) b) c) forbedre metoderne tU fastlæggelse af brugerkrav og projektspecifikationer; forbedre kvaliteten af leverancerne under projektet, både med hensyn til overholdelse af projektspecifikationerne og opfyldelse af brugernes forventninger; sikre, at de indhøstede erfaringer udnyttes fremover og videreformidles gennem ud bredelse af optimal praksis som beskrevet i artikel 10. Artikel 9 InteroperabiUtet i forhold til nationale og regionale initiativer Ved gennemførelsen af IDA-programmet bestræber Fællesskabet sig på at lette inter operabiUtet og fremme gensidig inspiration i forhold til Ugnende initiativer vedrørende dataudveksling meUem administrationerne i medlemsstaterne. 1. 2. 1. 2. Artikel 10 Udbredelse af optimal praksis FæUesskabet sikrer koordinering samt udveksUng af synspunkter, viden og erfaringer inden for og på tværs af sektomettene med henbUk på at tilskynde til udbredelse af gode løsninger og til innovation. Fællesskabet sikrer, at der skabes opmærksomhed om resultaterne og de gavnlige virkninger af IDA-programmet, at ro A-retningslinjer og -henstillinger udbredes, samt at brugerkrav og erfaringer koordineres med standardiseringsorganer og Fælles skabets standardiseringsrelaterede initiativer. Artikel 11 Gennemførelse Kommissionen gennemfører den fællesskabsaktion, der er beskrevet i artikel 3 til 10. Den del af arbejdsprogrammet for IDA, som vedrører gennemførelsen af denne afgørelse, og som Kommissionen udarbejder hvert år, godkendes efter proceduren i artikel 12. 41 3. De fælles regler og procedurer for indførelse af teknisk og administrativ inter operabiUtet godkendes ligeledes efter proceduren i artikel 12. Artikel 12 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalget benævnes Udvalget for Telematik mellem Administrationerne (Telematics between Adminstrations Committee - TAC). Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanter for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende: Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne under retning. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit. 2. Kommissionen underretter regelmæssigt Udvalget om gennemførelsen af denne afgørelse. Artikel 13 Evaluering 1. 2. i samarbejde med medlemsstaterne en evaluering af Kommissionen foretager gennemførelsen af denne afgørelse to år efter denne afgørelses ikrafttræden eller enhver efterfølgende ændring af afgørelsen og derefter hvert tredje år. I denne evaluering konstateres det, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til horisontale aktioner og foranstaltninger i henhold til denne afgørelse, samt hvad deres aktuelle status er. I evalueringen undersøges også disse horisontale aktioners og foranstaltningers gavnUge virkmnger for Fællesskabet, medlemsstaterne, Fællesskabets erhvervsliv og Den Europæiske Unions borgere set i forhold til de udgifter, FæUesskabet har haft, 42 og der udpeges emner for mulige forbedringer, og synergien med andre fællesskabs aktiviteter på området transeuropæiske telenet vurderes. 3. Kommissionen tilsender Rådet sin evaluering sammen med eventueUe forslag til ændring af denne afgørelse. Artikel 14 Inddragelse af EØS og de associerede lande 1. I forbindelse med IDA-programmet kan der åbnes muUghed for, at landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, de associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern inden for rammerne af deres respektive aftaler med Det Europæiske Fællesskab kan deltage i horisontale aktioner, og foranstaltmnger i henhold til denne afgørelse. 2. I forbindelse med gennemførelsen af denne afgørelse tilskyndes der til samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer og instanser. Udfærdiget i BruxeUes, den På Rådets vegne Formand 43 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Transeuropæiske telematiknet for administrationerne (IDA) 1. 1. Projekter af almen interesse for transeuropæiske net til dataudveksling mellem administrationerne i Europa. 1. 2. Aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabiliteten mellem og adgangen til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling meUem administrationerne (IDA). 2. BUDGETPOST B5-7210. Transeuropæiske telematiknet for administrationerne (IDA) 3. RETSGRUNDLAG Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for trans europæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Foranstaltningens generelle maP 4. 1. 1. Oprettelse af transeuropæiske net til dataudveksling mellem administrationerne i Europa. a) Oprette operationelle, interoperable, transeuropæiske telematiknet mellem medlemsstaternes administrationer samt mellem disse administrationer og Fællesskabets institutioner og organer for at muliggøre en effektiv og sikker informationsudveksling med henblik på indførelse af Den Økonomiske og Monetære Union, og for at medlemsstaterne og FæUesskabet kan gennemføre Fællesskabets politikker og aktiviteter respektive kompetenceområder. for deres inden 33 Andre Fællesskabsinitiativer knyttet til specifikke politiske områder, for eksempel inden for told og indirekte beskatning, berøres også af etableringen af telematiknet meUem administrationer til støtte for FæUesskabets poUtikker og aktiviteter. Nødvendige koordineringsmekanismer er forudset for at undgå unødvendige gentagelser og skabe synergi mellem disse initiativer. Tilsvarende koordinerings mekanismer vil blive etableret mellem IDA og andre lignende aktiviteter, specielt inden for TEN- Telecom og R&D. 44 b) Oprette integrerede telematiknet for at lette kommunikationen mellem FæUesskabets institutioner og danne grundlag for beslutningsprocessen i FæUesskabet. 4. 1. 1. 1. Foreslåede foranstaltninger 1) 2) 3) 4) Nye projekter: forberedelse, feasibilityundersøgelser, udvikling, pilotprojekter og implementering af net. Videreførelse og forbedring af eksisterende telematiksystemer under IDA. Færdiggørelse af projekter, der er påbegyndt under ID A-programmets første fase, og udvikling af eksisterende systemer i retning af brugen af fælles generiske telematiktjenester. Skabe en grænseflade i forhold til erhvervslivet og borgerne. Globalisering af ID A-net: identificering og/eUer udvikling af almene krav, standarder, regler og retningslinjer for nye deltagere, bistå ved enkelte landes/organisationers tilslutning til bestemte net. Interinstitutionelle systemer til at sikre, at de nødvendige telematikværktøjer og teknikker, navnUg sådanne, der indeholder faciUteter som styring af arbejdsgange, elektronisk post og dokumentudveksling, stilles til rådighed som grundlag for de administrative informationsstrømme inden for Kommis sionen, mellem de europæiske institutioner og meUem disse og medlems staternes faste repræsentanter. 4. 1. 1. 2. Typer af aktioner 1) Feasibilityundersøgelser og demonstrationer, ekspertmøder og indkøb af varer og tjenesteydelser til Fællesskabet. 2) Bevillinger til medlemsstaterne. 4. 1. 2. Interoperabilitetsforanstaltninger til dataudveksling mellem administrationerne i Europa a) b) c) Opnå en høj grad af interoperabilitet inden for og på tværs af forskeUige administrative sektorer samt i forhold til den private sektor, mellem de telematiknet, som er oprettet i medlemsstaterne, samt meUem FæUesskabet og medlemsstaterne med henblik på gennemførelse af FæUesskabets poUtikker og aktiviteter. Opnå større omkostningseffektivitet, lydhørhed, fleksibilitet og tilpasnings evne til teknologiske ændringer og udviklingen på markedet ved oprettelse og drift af sådanne net. Udbrede de gavnlige virkninger af sådanne net til det europæiske erhvervsliv og Europas borgere. 45 d) Fremme udbredelsen af bedste praksis og tilskynde til udvikling af innovative telematikløsninger i administrationerne. 4. 1. 2. 1. Foreslåede foranstaltninger 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) Fortsætte tilvejebringelsen af fælles, generiske telematiktjenester under TESTA-initiativet. Formulere retningslinjer for arkitekturen. Udvikle fælles, generiske telematiktjenester: rationalisere og globalisere almene løsninger på almene krav; identificere og udvælge generiske tjenester på markedet, yde bistand til systemadministratorer og slutbrugere. Bistå eksisterende net ved overgangen til generiske tjenester. Indføre en metodologi for certificering af telekommunikationstjenester i et miljø med mange udbydere. Identificere og/eller specificere hensigtsmæssige standarder, der tilskynder til udvikling af appUkationer, der kan flyttes og overføres. Udbredelse af bedste praksis: tilskynde til udvikling og udbredelse af ideer, teknikker og løsninger, der kan lette godkendelsesprocessen og stimulere til gensidig inspiration meUem sektorbestemte projekter. Interoperabilitet med nationale og regionale initiativer: oprette en mekanisme til indsamling og formidling af oplysninger om forskelUge nationale initiativer inden for området telematiknet mellem administrationerne med henblik på at fremme en udbredt interoperabilitet. AppUkationsudviklingspolitik: udvikling af generiske applikationer for at opnå stordriftsfordele. Inden for sektorbestemte net at identificere og specificere grundlæggende og tilbagevendende funktionaUteter, der kan danne grundlag for generiske applikationer eUer moduler. Udbredelse af velegnede løsninger blandt sektorbestemte net. Aktioner til forbedring af interoperabiliteten af informationsindholdet: i relevante tilfælde udarbejde fælles specifikationer til udveksling af elektro niske dokumenter, søgning i og adgang til databaser og direkte applikation-til- applikation-kommunikation; udvikle vejledninger og eksempler vedrørende administrative omlægninger og indførelse af ny arbejdspraksis og innovative mekanismer til dataindsamling og præsentation, undersøge deres virkninger og fremme deres indførelse i sektomet. Fjerne juridiske hindringer: udføre en relevant undersøgelse af eksisterende net med henblik på ved hjælp af en pragmatisk fremgangsmåde at definere de juridiske og aftalemæssige aspekter, der hindrer en problemfri drift af nettene; udlede retningslinjer for forbedring af de juridiske og aftalemæssige rammer, inden for hvilke nettene fungerer. Sikkerhedsforanstaltninger: udforme et sammenhængende sæt foranstalt ninger, der skal indføres som et første skridt for at begrænse den umiddelbare risiko til et acceptabelt niveau; definere sikkerhedsprofiler, -status og de tilhørende sikkerhedsprocedurer, der skal gennemgås; undersøge muligheden for adgang til certificeringsmyndigheder, der kan indføre bestemte data- sikkerhedsmekanismer. 46 8) Kvalitetssikring, udforme og iværksætte et kvalitetsprogram for alle foran staltninger og projektudviklingen. 4. 1. 2. 2. Typer af aktioner 1) Feasibilityundersøgelser og demonstrationer, ekspertmøder og indkøb af varer og tjenesteydelser for Fællesskabet. 2) Publikationer, informationsformidling ad elektronisk vej, konferencer. 4. 1. 3. Driftsudgifter for telematiknet mellem administrationerne. Specifikke driftsudgifter De tjenester, der er nødvendige for den normale drift af IDA-net, herunder vedligeholdelse, vil blive leveret som generiske tjenester. Det vil allerede blive nødvendigt at levere generiske tjenester under implementeringen af et projekt. Efter afslutningen af implementeringsfasen vil Fællesskabets andel af driftsudgifterne blive dækket af sektorbudgetterne. Men for at gøre det muUgt at indføre de nødvendige budgetmekanismer både i medlemsstaterne og i Fællesskabet er det planen, at driftsudgifterne under IDA-budgettet skal dækkes i en overgangsperiode, der ikke overstiger to år for hvert af nettene. Der er ligeledes fastsat en overgangsperiode for de net, der videreføres under IDA II, og som aUerede er operationelle på det tidspunkt, hvor programmets anden fase træder i kraft. Af tekniske og aftalemæssige grunde kan der kun gradvis indføres generiske tjenester på disse net. Derfor vil de "gamle" driftsudgifter (som altså er specifikke for de enkelte net og i mange tilfælde kun giver begrænset muUghed for deUng af udgifterne meUem FæUesskabet og medlemsstaterne) gradvis blive afviklet frem til udgangen af 1999. Disse udgifter benævnes "specifikke driftsudgifter" i det følgende. 4. 2. Varighed Fra 1998 til 2000. 4. 3. Målgruppe FæUesskabets institutioner og organer, medlemsstaternes administrationer. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE IOU ; OB 6. UDGIFTERNES ART Over IDA-budgettet ydes der støtte til aktioner, der er indeholdt i IDA's arbejdsprogram, både nye aktioner og aktioner, der videreføres fra arbejds programmet for 1997. Disse omfatter alle relevante undersøgelser (navnlig feasibility- og evalueringsundersøgelser), ekspertmøder, konferencer, papirbaserede og elektro- 47 niske publikationer samt generelt indkøb af varer og tjenester til Fællesskabet med henbUk på iværksættelse af horisontale foranstaltninger og som grundlag for forvaltningen af programmet. Medfinansiering af projekter vedrører kun den offentlige sektor, dvs. medlems staternes administrationer. Men en meget markedsorienteret fremgangsmåde vil imidlertid medføre et skift til investeringer i den private sektor og risici, der tidligere blev dækket af Fællesskabet - navnlig med hensyn til generiske tjenester. Partnerskab med den offentlige sektor gennemføres ved hjælp af et samarbejdsskema baseret på fordeUngen af opgaver til alle deltagere i projektet (dvs. Fællesskabet og medlemsstaternes administrationer) under implementeringsplanerne for de enkelte projekter. Det årlige arbejdsprogram for IDA indeholder alle de opgaver, som er tildelt FæUesskabet for det indeværende år, og som hovedsagelig udføres ved hjælp af indkøb. Medlemsstaternes administrationer udfører for egen regning de opgaver, som de tUdeles i implementeringsplanen for de enkelte projekter, hvilket omfatter alle udgifter til telekommunikation eUer en del af disse, vedligeholdelsesudgifter, indkøb/leasing af udstyr osv. Der er imidlertid også planlagt støtte til medlemsstaternes administrationer (op til 50% af udgifterne til de pågældende opgaver), hvis dette viser sig at være mere effektivt med hensyn til at lette implementeringen af hele nettet eUer nedbringe de hermed forbundne udgifter. Eventuelle støttebeløb og de dertil hørende opgaver specificeres i det årlige arbejdsprogram. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Skønnet over finansieringsbehovet for perioden 1998/2000 er udarbejdet på følgende grundlag: Det skønnes, at ud over den nødvendige videreførelse af eksisterende projekter, vil der bUve iværksat mellem 15 og 25 nye sektorbestemte pro jekter i løbet af IDA's anden fase for at gennemføre programmets målsætninger. Omkostningerne ved de enkelte projekter ligger på mellem 0,5 og 3 mio ECU (afhængig af den krævede funktionalitet), indtil de bliver fuldt operationeUe efter en pilotfase. En del af de samlede omkostninger ved disse projekter vil blive dækket gennem brug af generiske tjenester (omkring 30%). Det skønnes ligeledes, at omkostningerne ved implementering af inter- institutionelle projekter, der kan danne grundlag for Fællesskabets beslut ningsproces og udveksling af oplysninger/dokumenter mellem de europæiske institutioner, beløber sig til 11,5 mio ECU over tre år, hvoraf 3,7 mio ECU øremærkes til telematiktjenester og således dækkes over budgetlinien for generiske tjenester. De resterende 7,8 mio ECU går til etablering af det 48 for specifikke sektorer. De yderligere aktioner estimeres interinstitutioneUe basissystem og til mellem tre og fem yderligere aktioner vedrørende oversættelsestjenesten eller kommunikation mellem institutioner inden til 1,8 mio ECU fordelt over tre år, idet de baseres på generiske tjenester og bygger på basissystemet. De vil således påløbe små udviklingsomkostninger i størrelsesordenen 0,4 til 0,5 mio ECU hver. Basissystemet er vurderet til 6 mio ECU spredt over tre år og indeholder følgende elementer: yderligere udvikling og implementering af produktion af elektroniske dokumenter i institutionerne (1 mio ECU), opsætning, tilpasning og implementering af et workflow styresystem inden for og imellem institutionerne (2 mio ECU), etablering af en ramme for referencer og formidling (1,2 mio ECU), yderligere udbygmng af applikationen for parlamentsspørgsmål (0,6 mio ECU), og endeUg driftssupport (0,4 mio ECU) og brugeruddannelse (0,8 mio ECU) for SEI-LEG applikationen. Skønnet over de foreslåede interoperabilitetsforanstaltninger er foretaget på grundlag af tidligere erfaringer. Størstedelen af udgifterne vil gå til levering af generiske tjenester, en andel, som vil stige, efterhånden som nye projekter implementeres, og nettene kommer til at omfatte nye tjenester. Væksten i faste priser (i ECU) er omkring 20% årligt, hvor der tages hensyn til det forudsete prisfald for telematiktjenester. De specifikke driftsudgifter for eksisterende net skønnes til i alt 8,7 mio ECU baseret på de hidtidige udgifter. Det er planen, at disse specifikke driftsudgifter skal afvikles gradvis frem til udgangen af 1999, efterhånden som overgangen til brugen af generiske tjenester og omkostningsdelingen med medlemsstaterne tiUader det. 49 7. 2. Fordeling på foranstaltningens elementer (løbende priser i mio ECU) Type Projekt 1998 1999 2000 TOTAL Projekter af almen interesse Nye sektorprojekter 2,50 3,80 5,50 11,80 Subtotal Interoperabilitetsforanst. Interinstitutionelle 2,50 2,50 2. 80 7,80 Globalisering 0,50 1,00 1. 00 2,50 Forbedring af eksisterende pro jekter 3,70 2,00 2,00 7,70 9,20 93 IMO 29,80 Generiske tjenester 4,80 5,50 6,50 16. 80 Udbredelse af bedste praksis 0,50 1,00 1,00 2. 50 Applikationsudvikling 1,00 3,00 3,00 7,00 Samarb. , nationalt og regionalt 0,30 0,30 0,30 0,90 Samarb. om informationsindh. og standardisering 0,80 0,60 0,60 2,00 Juridiske hindringer 0,40 0,40 0,40 1,20 Sikkerhedsforanstaltninger 0,40 0,40 0,40 1,20 Kvalitetssikring 0,50 0,50 0,50 1. 50 Subtotal 8,70 11,70 12,70 33,10 Specifikke driftsudgifter 5,70 3,00 0,00 8,70 I ALT 23,60 24,00 24,00 71,60 50 7. 3. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 7. 3. 1. Forfaldsplan for den foreslåede nye foranstaltning (tal i mio ECU) ForpligtelsesbeviUinger Betalingsbevillinger 1998 1999 2000 I ALT 1998 23,60 1999 24,00 2000 24,00 2001 - 2002 - I ALT 71,60 4,00 - - 4,00 5,00 5,50 - 10,50 5,00 14,50 5,50 25,00 9,60 4,00 14,50 28,10 - - 4,00 4,00 23,60 24,00 24,00 71,60 For alle årsbudgetter fra 1998 og frem afsættes der 23% til udbetaling i indeværende år n, 62% til år n+1 og 15% til år n+2. Dette følger af den anvendte model for projekttypen og sektorernes adfærd. 7. 4. Flerårig aktionsoversigt: VEJLEDENDE TIDSPLAN mio ECU 1998 1999 2000 I ALT 1998-2000 23,6 24,0 24,0 71,6 FORHOLDSREGLER MOD SVIG Det sikres, at regler og procedurer for offentlige indkøb af varer og tjenester til FæUesskabet i overensstemmelse med finansforordningen for De Europæiske FæUesskabers almindeUge budget, forordningen om de nærmere bestemmelser for finansforordningens gennemførelse og Kommissionens interne vedtægt overholdes nøje. De relevante beskyttelsesklausuler er medtaget i alle aftaler og kontrakter meUem Kommissionen og betalingsmodtagerne. Der anvendes udelukkende officielt godkendte aftalemodeller, og der udføres flere kontroller af anskaffelsesprocessen for at sikre, at forløbet er korrekt og gennemsigtigt. AUe kontrakter og aftaler indeholder systematiske kontrolforanstaltninger såsom periodiske rapporter og produktion af forud fastsatte leverancer på tidspunkter, der på forhånd er fastsat i aftalen. Der foretages kontrol af støttebeløb og af de faktiske resultater, før betakngerne godkendes; dette udføres gennem besøg på stedet, udarbejdelse og kontrol af resultatindikatorer osv. COST-BENEFITANALYSE IDA's strategi går ud på at opnå en høj grad af effektivitet baseret på tre elementer: indkøb af generiske telematiktjenester på markedet i modsætning til integreret udvikling af skræddersyede net, udbredelse af bedste praksis blandt flere net og gennemførelse af et kvaUtets- og evalueringsprogram, der omfatter alle sektor- projekter. Det er således hensigten at reducere de samlede omkostninger for 51 etablering og drift af net, at rationalisere og forbedre tekniske løsninger, at formindske den nødvendige tid for implementering af driftssystemer, at strømline systemvedligeholdelse og fremme forbedringer af net, samtidigt med at højeste grad af interoperabUitet sikres. Der stiUes aUerede generiske tjenester til rådighed gennem TEST A-initiativet. Det er planen, at man vil overgå til en konkurrencebetonet ordning i anden fase af IDA. De generiske tjenester på markedet vil løbende blive identificeret, specificeret, kontrol leret og overvåget. Disse aktiviteter vil give administrationerne enkle beskrivelser af de generiske tjenester, klassificeret efter kvalitet og udvælgelseskriterier som pålidelighed, tilgængelighed, ydelse, kontinuitet, anvendelighed og interoperabUitet, således at aUe brugere, der medvirker ved indkøb af telematiktjenester kan opnå en acceptabel og sammenlignelig tjenestekvalitet i hele Unionen. Derefter vil det være let at vælge det bedste tilbud til den laveste pris blandt en lang række udbydere, samtidig med at det nødvendige niveau for ydelse, sikkerhed og interoperabUitet sikres. Der kan derfor opnås fortsatte omkostningebesparelser ved at rationaUsere og globalisere almene løsninger på almene behov, minimere risikoen og opnå stordriftsfordele. Der \il Ugeledes bUve lavet tiltag til at identificere og specificere fundamentale og gentagne funktionaliteter inden for sektornet, der kan danne grundlag for generiske applikationer eUer moduler. Udvikling og brug af sådanne generiske applikationer og moduler inden for sektornet vil blive tilskyndet. Ledelsen af IDA-programmet definerer en kvalitetssikrings- og kontrolpolitik, der som en horisontal politik vil omfatte alle IDA-projekter, og udformer et kvalitets program for anvendelsen af denne politik ved udviklingen af projekterne. Politikken kommer til at omfatte løbende overvågning og revision af IDA's kvalitetssikrings- metodologi, som vil gælde alle projekter med hensyn til. systemintegration, levering af telekommunikationstjenester, softwareudvikling, systemdrift og brugersupport. Den overordnede implementeringsplan for de enkelte projekter vil indeholde en detaljeret beskrivelse af de forventede fordele, herunder vurderingskriterier (såsom kvaUtet og hurtighed af iværksættelse, hastighed for informationsbehandling, trans missionshastighed, oppetid, brugertUfredshed, omkostninger, osv. ) for måling af disse fordel efter implementeringsfasen. Der skal udføres en post-implementeringsrevision af de enkelte IDA-projekter senest et år efter implementeringsfasens afslutning. Resultaterne af disse revisioner danner grundlag for den periodiske evaluering af hele programmet hvert tredje år. Udbredelse af bedste praksis er også en nøglefaktor, når det drejer sig om at opnå teknisk konsekvens og undgå unødvendige overlapninger og forskelligartede fremgangsmåder. Det planlægges at gennemføre alle nødvendige aktioner med henblik på at tilskynde til udvikUng og formidling af ideer, teknikker og løsninger, som kan lette implementeringsprocessen og maksimere de muUge anvendelser af og fordele ved elektromsk kommunikation via telematiknet, fremme udbredelsen af hensigtsmæssige inspiration mellem sektorerne for at opnå større omkostningseffektivitet. løsninger og generelt befordre gensidig Det er endelig påtænkt at udføre regelmæssige evalueringer af implementeringen af denne aktion (hvert tredie år). 52 Denne evaluering skal: a) b) c) fastlægge fremskridt og status for de horisontale aktioner og foranstaltninger under denne beslutning undersøge fordelene opnået ved disse horisontale aktioner og foranstaltninger for Fællesskabet, medlemsstaterne, europæisk industri og europæiske borgere i relation til de oppebårne udgifter for Fællesskabet, og identificere områder for mulig forbedring og synergieffekt med andre fæUesskabsaktiviteter inden for trans-europæiske net, samt tilvejebringe elementer for forslag angående en eventuel revision af aktionen. 10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 10. 1. Indflydelse på antallet af personale i Kommissionen Denne aktion vil ikke medføre en forøgelse af personalet i Kommissionen. Tildelingen af det nødvendige personale vil bUve baseret på eksisterende ressourcer, eventuelt ved intern omrokering. TUvejebringelsen af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om ressourcetUdeling under hensyntagen til de ekstra personale- og finansressourcer tU rådighed under budgettet. 10. 2. Udgifter til personale og administration i forslaget De maksimale udgifter til adminsitration som følge af denne aktion estimeres som følger: Projekterne er blevet opdelt i sektorprojekter og ikke-sektorprojekter. Projekt ledelse vU blive uddelegeret til den berørte organisation i videst mulig omfang, afhængigt af kravet om assistance fra IDA til hver enkel sektor for implementationen af de respektive projekter. Sektorprojekter vil således blive klassificerede som uddelegerede eUer ikke-uddelegerede. Projektadministration bliver delt op i aktionshovedområder på projektbasis. Den overordnede projektledelse og administration beregnes separat. 53 Menneskelioe ressourcer M/A B | | C I | FAKTISK PROJEKTBELASTNING 1 PROJEKTTYPER: 1 1 i SKØN 1 L £ IL Sektorbøst. - uddelegeret budge\ Sektorbest. - ikke-uddeleaeret budaet Ikke-sektorbest \ TAC-koordinering l/ll/lll Projektkoordinerina (TAO i/IIAII Administrativ bistand H/III - B Fakturakontrol type Il/III Sekretærbistand type MII - C TAC Secretariat I I A | Max. M/A or. proiekt 0. 25 A 0. 35 A 0. 5 A 0. 02 A 0. 01 B 0. 05 B 0. 05 C 0. 2 C 0. 01 C IMPLEMENTERING AF TRANS-EUROPÆISKE TELEMATISKE NET MELLEM ADMW. Projektledere oa teknisk koordinerina: Type 1. II. III. Antal 17 11 4 t GENERISKE TJENESTER <Xi APPLIKATIONEI Proiektedelse oa teknisk koordinerina:. , TYRP„ III. Antal 6. UDBREDELSE AF BEDSTE PRAKS S Projektledelse og teknisk koordinering: Tvpe III. Afltøl. ,, 3 ! JURIDISKE HWDRWGER OG SIKKE lAntal Specifik 1 2 Tvoe RHED 16. 25 11. 14 1,04 4. 07 4,90 3,10 0,30 1,50 1. 95 1. 50 0. 20 0,25 2,50 2,00 0,25 0,25 ANDRE HORISONTALE AKTIONER 2,40 1,75 0,25 Type lAntal Specifik I 6 til 8 ADMINISTRATION tfrw Personateadministration oa -udvi Operationelle oa administrative procedurer Budaet 1 Loqistik/arkiv Intern kvalitet Informatik oa sekretærbistand TOTAL 1 i 0,40 I 3,00 5,50 1. 00 1,50 0,25 0,25 0,25 0,25 0,50 1,00 1,00 2,00 33. 50 34 20,49 20 3,54 4 9. 47 10 Personaleudgifter i alt: 34 103 000 ECU/år = 3,5 mio ECU/år. Tjenesterejser: 47 500 ECU pr. år baseret på et skøn på 2 500 ECU om året for hver ansat i kategori A, der er beskæftiget med projektadministrationen. Udvalgsmøder: 66 000 ECU pr år baseret på tre udvalgsmøder om året til en skønnet udgift på 10 000 ECU plus seks underudvalgsmøder om året til en skønnet udgift på 6 000 ECU hver. Gennemgang af indkaldelse af udbud: 30 000 ECU pr. år baseret på en samlet gennemgang om året. 54 ISSN 0254-1459 KOM(97) 66 lendelig udg. DOKUMENTER DA 01 15 16 Katalognummer : CB-CO-97-678-DA-C ISBN 92-78-28618-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg