title: Nõukogu direktiiv 97/81/EÜ, 15. detsember 1997, Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta

eurovoc_concepts:
European social policy
anti-discriminatory measure
equal treatment
framework agreement
part-time employment
professional association

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 31997L0081 L 14/9 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 20. 1. 1998 NÕUKOGU DIREKTIIV 97/81/EÜ, 15. detsember 1997, Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sot- siaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) lisana esitatud kokkule- pet sotsiaalpoliitika kohta ja eriti selle artikli 4 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) liikmesriigid, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi “liikmesriigid”), soovides edasi liikuda 1989. aastal sotsiaalhartaga sätestatud teel, on Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpolii- tikat käsitleva protokolli alusel sõlminud kokkuleppe sot- siaalpoliitika kohta; vastavalt sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artik- li 4 lõikele 2 võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal; ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta näeb muu hulgas ette, et “siseturu väljakujundamine peab viima Euroopa Ühenduse töötajate elu- ja töötingimuste paran- damisele. Niikaugele jõutakse, ühtlustades nimetatud tin- gimuste parandamist eelkõige seoses muude töösuhtevor- midega kui määramata ajaks sõlmitud töölepingud, nagu tähtajalised töölepingud, osalise tööajaga töötamine, aju- tine töö ja hooajatöö”; nõukogu ei ole veel teinud otsust seoses konkurentsi kah- justamisega teatavaid töösuhteid käsitleva direktiivi kohta esitatud ettepaneku (1) suhtes, nagu see on muudetud, (2) ega ka teatavate töösuhete puhul töötingimusi käsitleva direktiivi kohta esitatud ettepaneku (3) suhtes; Euroopa Ülemkogu Esseni istungjärgu otsustes rõhutati vajadust võtta meetmeid, et edendada tööhõivet ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi, samuti nõuti meetmeid kasvu (1) EÜT C 224, 8. 9. 1990, lk 6. (2) EÜT C 305, 5. 12. 1990, lk 8. (3) EÜT C 224, 8. 9. 1990, lk 4. (6) (7) (8) (9) tööhõivet intensiivistava mõju suurendamiseks eelkõige paindlikuma töökorralduse kaudu viisil, mis vastaks nii töötajate soovidele kui ka konkurentsinõuetele; vastavalt sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 3 lõikele 2 on komisjon konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse võimaliku tegevussuuna üle seoses paindliku tööaja ja tööga kindlustatusega; komisjon, võttes pärast sellist konsulteerimist arvesse, et ühenduse tegevus on soovitatav, konsulteeris kooskõlas nimetatud kokkuleppe artikli 3 lõikega 3 veel kord ühen- duse tasandi tööturu osapooltega kavandatud ettepaneku sisu üle; tööandjate ja töövõtjate üldorganisatsioonid — Euroopa Tööandjate Föderatsioon (UNICE), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP) ja Euroopa Ametiühingute Kon- föderatsioon (ETUC) — teatasid oma 19. juuni 1996. aasta ühises kirjas komisjonile soovist algatada sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artiklis 4 ettenähtud menetlus; nad palusid komisjonilt 12. märtsi 1997. aasta ühises kirjas kolm kuud lisaaega; komisjon nõustus nimetatud taotluse- ga; nimetatud tööandjate ja töövõtjate üldorganisatsioonid sõlmisid 6. juunil 1997 osalist tööaega käsitleva raamkok- kuleppe ning on esitanud komisjonile ühise taotluse raken- dada kooskõlas nimetatud kokkuleppe artikli 4 lõikega 2 käesolev raamkokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ette- paneku põhjal; (10) nõukogu palus oma 6. detsembri 1994. aasta resolutsioo- nis — resolutsioon Euroopa Ühenduse sotsiaalpoliitika väl- javaadete kohta: panus ühenduse majanduslikku ja sot- siaalsesse lähenemisse (4) — kasutada tööturu osapooltel võimalust sõlmida kokkuleppeid, sest üldjuhul on nemad sotsiaalsele tegelikkusele ja sotsiaalsetele probleemidele lähemal; (11) allakirjutanud osalised soovisid sõlmida osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe, määrates kindlaks selle üldised põhimõtted ja miinimumnõuded; nad näitasid tahet luua üldine raamistik, mille abil kõrvaldatakse osalise tööajaga (4) EÜT C 368, 23. 12. 1994, lk 6. 268 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd töötajate diskrimineerimine ning arendatakse osalise töö- ajaga töötajate võimalusi sellisel alusel, mis oleks vastuvõe- tav nii tööandjatele kui ka töötajatele; (19) kooskõlas oma 14. detsembri 1993. aasta teatisega sot- siaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) kohaldamise kohta on komisjon teatanud sellest Euroopa Parlamendile, saates talle oma direktiivi kohta tehtud ettepaneku teksti, milles sisaldub raamkokkulepe; (12) tööturu osapooled soovisid pöörata erilist tähelepanu osa- lise tööajaga töötamisele, osutades samal ajal, et nende ees- märk on võtta arvesse vajadust samasuguste kokkulepete järele ka muude paindlike töövormide suhtes; (20) komisjon on teatanud sellest ka majandus- ja sotsiaalko- miteele; (13) Euroopa Ülemkogu Amsterdami istungjärgu otsustes ter- vitasid Euroopa Ühenduse riigipead ja valitsusjuhid tööturu osapoolte vahel sõlmitud osalist tööaega käsitlevat kokku- lepet; (14) käesoleva raamkokkuleppe rakendamiseks sobib direktiiv asutamislepingu artiklis 189 määratletud tähenduses; see on saavutatava tulemuse seisukohalt siduv liikmesriikide- le, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riigi ametiasu- tustele; (21) raamkokkuleppe klausli 6 punkt 1 näeb ette, et liikmesrii- gid ja tööturu osapooled võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid; (22) raamkokkuleppe klausli 6 punkt 2 näeb ette, et käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist; (23) ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta tunnus- tab igasuguse diskrimineerimise, eelkõige soo, nahavärvu- se, rassi, vaadete ja veendumuste tõttu diskrimineerimise vastu võitlemise tähtsust; (15) (16) (17) asutamislepingu artiklis 3b sätestatud subsidiaarsus- ja pro- portsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada käesoleva direktiivi eesmärke ning see- tõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv ei reguleeri rohkem, kui on vaja nimeta- tud eesmärkide saavutamiseks; (24) Euroopa Liidu asutamislepingu artikli F lõige 2 deklaree- rib, et liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhi- mõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ning nagu need tulenevad liikmesriikidele ühesugustest riigiõiguslikest tavadest; raamkokkuleppes kasutatud, kuid selles eriomaselt määrat- lemata mõistete puhul jätab käesolev direktiiv nagu tei- sedki sotsiaalpoliitikat käsitlevad direktiivid liikmesriikide ülesandeks määratleda nimetatud mõisteid siseriikliku õiguse ja tavade kohaselt, tingimusel et need määratlused ei ole vastuolus raamkokkuleppe sisuga; (25) liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise usal- dada tööturu osapooltele nende ühise taotluse alusel, tin- gimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused; kooskõlas oma 14. detsembri 1993. aasta teatisega sot- (nr 14) kohaldamise siaalpoliitikat käsitleva protokolli kohta ning 18. septembri 1996. aasta teatisega sotsiaalkü- simustealaste läbirääkimiste arengu kohta ühenduse tasan- dil on komisjon välja töötanud direktiivi kohta ettepane- ku, võttes arvesse allakirjutanud osaliste esindatust ja raamkokkuleppe iga klausli seaduslikkust; (18) komisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta vastavalt sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 2 lõikele 2, mis näeb ette, et sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivides “välditakse haldus-, finants- ja õiguslike piiran- gute kehtestamist viisil, mis pärsiks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut”; (26) raamkokkuleppe rakendamine aitab kaasa sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artiklis 1 nimetatud eesmär- kide saavutamisele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesoleva direktiivi eesmärk on rakendada selle juurde lisatud tööandjate ja töövõtjate üldorganisatsioonide (UNICE, CEEP ja juunil 1997. aastal sõlmitud osalist tööaega ETUC) vahel 6. käsitlev raamkokkulepe. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 Artikkel 2 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajali- kud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. jaanuaril 2000 või taga- vad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled on kokku- leppega kehtestanud vajalikud meetmed; liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, mis võimaldaks neil igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. Nad teatavad sel- lest viivitamata komisjonile. Artikkel 3 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega. Artikkel 4 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Nad peavad sellistest asjaoludest viivitamata teatama komisjonile. Brüssel, 15. detsember 1997 Kui liikmesriigid võtavad esimeses alapunktis osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sel- lise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Nõukogu nimel eesistuja J. -C. JUNCKER 270 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd LISA EUROOPA TÖÖANDJATE FÖDERATSIOON EUROOPA AMETIÜHINGUTE KONFÖDERATSIOON EUROOPA RIIGIOSALUSEGA ETTEVÕTETE KESKUS OSALIST TÖÖAEGA KÄSITLEV RAAMKOKKULEPE Preambul Käesolev raamkokkulepe on osa üleeuroopalisest tööhõivestrateegiast. Viimastel aastatel on osalise tööajaga tööta- misel olnud oluline mõju tööhõivele. Sel põhjusel on käesolevale kokkuleppele allakirjutanud pööranud esmajärje- korras tähelepanu nimetatud töösuhtevormile. Lepinguosalised kavatsevad võtta arvesse vajadust sõlmida muid paindlikke töösuhtevorme käsitlevaid samasuguseid kokkuleppeid. Tõdedes liikmesriikide olukorra erinevust ning tunnistades, et teatavates valdkondades ja tegevusaladel on osaline töö- aeg töösuhte tunnuseks, sätestab käesolev kokkulepe osalise tööajaga seotud üldpõhimõtted ja miinimumnõuded. See illustreerib tööturu osapoolte tahet kehtestada üldine raamistik osalise tööajaga töötajate diskrimineerimise kõrval- damiseks ning aidata kaasa osalise tööajaga töötamise võimaluste arendamisele nii tööandjatele kui ka töötajatele vas- tuvõetaval viisil. Tõdedes, et riiklik sotsiaalkindlustus on liikmesriikide otsustada, käsitleb käesolev kokkulepe osalise tööajaga tööta- jate töötingimusi. Mittediskrimineerimise põhimõttega seoses on käesoleva kokkuleppe osalised märkinud Euroopa Ülemkogu 1996. aasta Dublini istungjärgu tööhõivedeklaratsiooni, milles ülemkogu muuseas rõhutab vajadust muuta sotsiaalkindlustussüsteemid tööhõivesõbralikumaks, “arendades sotsiaalkaitsesüsteeme, mis on suutelised kohanema uute töövormidega, ja nähes ette sellise tööga hõivatud isikute asjakohase kaitse”. Käesoleva kokkuleppe osaliste arva- tes tuleks nimetatud deklaratsioon ellu viia. Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, Euroopa Tööandjate Föderatsioon ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus taotlevad, et komisjon esitaks käesoleva raamkokkuleppe nõukogule, et see oma otsusega muudaks nimeta- tud nõuded kohustuslikuks Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) lisana esitatud sotsiaalpoliitika kokkuleppe osalisteks olevatele liikmesriikidele. Oma ettepanekus rakendada käesolev kokkulepe paluvad käesoleva kokkuleppe osalised komisjoni nõuda liikmes- riikidelt võtta nõukogu otsuse järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu kahe aasta jooksul alates otsuse vas- tuvõtmisest või tagada, (1) et tööturu osapooled kehtestaksid nimetatud tähtaja lõpuks vajalikud meetmed kokku- leppe teel. Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid selle sätte järgimiseks saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega. Ilma et see piiraks siseriiklike kohtute või Euroopa Kohtu osatähtsust, nõuavad käesoleva kokkuleppe osalised, et komisjon suunaks käesoleva kokkuleppe Euroopa tasandil tõlgendamisega seotud küsimused esmajärjekorras neile arvamuse avaldamiseks. Üldkaalutlused 1. 2. 3. Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisatud kokkulepet sotsiaalpoliitika kohta, eelkõige selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 2, ning arvestades, et: sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe artikli 4 lõige 2 näeb ette, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepped rakendatakse allakirjutanud osaliste ühisel taotlusel komisjoni ettepanekul tehtud nõukogu otsuse põhjal; oma teises konsulteerimisdokumendis tööaja paindlikkuse ja töötajate kindlustatuse kohta teatas komisjon oma kavatsusest teha ettepanek õiguslikult siduva ühenduse meetme kohta; (1) Euroopa Ühenduse asutamislepingu sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 2 lõikes 4 määratletud tähenduses. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 4. 5. 6. 7. 8. Euroopa Ülemkogu Esseni istungjärgu otsustes rõhutati vajadust tööhõivet ning naiste ja meeste võrdseid või- malusi edendavate meetmete järele, samuti nõuti meetmeid, et “suurendada kasvu tööhõivet intensiivistavat mõju eelkõige paindlikuma töökorralduse kaudu viisil, mis vastaks nii töötajate soovidele kui ka konkurent- sinõuetele”; käesoleva kokkuleppe osalised peavad tähtsaks meetmeid, mis lihtsustavad meeste ja naiste pääsemist osali- sele tööajale, et valmistuda pensionileminekuks, sobitada kutsetööd ja perekonnaelu ning kasutada oma oskuste ja edutamisväljavaadete parandamiseks õppimis- ja koolitusvõimalusi tööandjate ja töötajate vastas- tikuseks kasuks ning ettevõtte arengut toetaval viisil; selleks et võtta arvesse iga liikmesriigi olukorda, jätab käesolev kokkulepe nimetatud üldpõhimõtete, miini- mumnõuete ja sätete kohaldamise korraldamise liikmesriikidele ja tööturu osapooltele; käesolev kokkulepe võtab arvesse vajadust edendada sotsiaalpoliitika nõudmisi, et tugevdada ühenduse majan- duse konkurentsivõimet ning hoiduda haldus-, finants- või õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis takis- taks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut; tööturu osapooltel on kõige rohkem eeldusi leida nii tööandjate kui ka töötajate vajadustele vastavaid lahen- dusi ning seetõttu tuleb neile anda eriline osa käesoleva kokkuleppe rakendamisel ja kohaldamisel, ON ALLAKIRJUTANUD LEPPINUD KOKKU JÄRGMISES: Klausel 1: Eesmärk Käesoleva raamkokkuleppe eesmärk on: a) kõrvaldada osalise tööajaga töötajate diskrimineerimine ja parandada osalise tööajaga töötamise kvaliteeti; b) soodustada osalise tööajaga töö arendamist vabatahtlikkuse alusel ja aidata kaasa paindlikule tööaja korraldusele tööandjate ja töötajate vajadusi arvesse võtval viisil. Klausel 2: Reguleerimisala 1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse osalise tööajaga töötajate suhtes, kellel on liikmesriigi kehtiva seaduse, kol- lektiivlepingu või tava kohaselt määratletud tööleping või -suhe. 2. Liikmesriigid võivad pärast konsulteerimist tööturu osapooltega siseriiklike seaduste, kollektiivlepingute või tavade kohaselt ja/või asjakohase tasandi tööturu osapooled siseriiklike tööturu osapoolte vaheliste suhete tava kohaselt jätta käesoleva kokkuleppe reguleerimisalast täielikult või osaliselt välja juhutööd tegevad osalise töö- ajaga töötajad. Sellised piirangud tuleks regulaarselt üle vaadata, et kindlaks teha, kas objektiivsed põhjused nende kehtestamiseks on püsivad. Klausel 3: Mõisted Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. osalise tööajaga töötaja – töötaja, kelle nädala alusel või ühe aasta pikkuse tööperioodi keskmisena arvutatud nor- maaltööaeg on lühem kui võrreldava täistööajaga töötaja normaaltööaeg; 2. võrreldav täistööajaga töötaja – samas ettevõttes täistööajaga töötaja, kellel on sama liiki tööleping või töösuhe, kes teeb sama või samalaadset tööd; seejuures pööratakse tähelepanu sellistele kaalutlustele nagu ettevõttes töötatud aeg ja kvalifikatsioon/oskused. Kui samas ettevõttes ei ole võrreldavat täistööajaga töötajat, siis tuleb võrrelda kohaldatava kollektiivlepingu alu- sel või kui kohaldatav kollektiivleping puudub, siis kooskõlas siseriikliku seaduse, kollektiivlepingute või tavade- ga. Klausel 4: Mittediskrimineerimise põhimõte 1. Osalise tööajaga töötajate suhtes ei või ainult osalise tööaja tõttu rakendada vähem soodsamaid töötingimusi, kui on võrreldavatel täistööajaga töötajatel, kui erinevat kohtlemist ei õigusta objektiivsed põhjused. 2. Asjakohasel juhul kohaldatakse pro rata temporis põhimõtet. 272 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 3. Käesoleva klausli kohaldamise korra määravad liikmesriigid ja/või tööturu osapooled, võttes arvesse Euroopa õigusakte, siseriiklikke seadusi, kollektiivlepinguid ja tavasid. 4. Pärast konsulteerimist tööturu osapooltega kooskõlas siseriiklike seaduste, kollektiivlepingute või tavadega või- vad liikmesriigid ja/või tööturu osapooled seada objektiivsetel põhjustel asjakohasel juhul eriliste töötingimuste saamise eelduseks tööstaaži, töötatava aja või töötasuga seotud tingimused. Osalise tööajaga töötajate eriliste töö- tingimuste saamise kriteeriumid tuleks regulaarselt läbi vaadata, võttes arvesse klausli 4 punktis 1 väljendatud mittediskrimineerimise põhimõtet. Klausel 5: Osalise tööajaga töötamise võimalused 1. Käesoleva kokkuleppe klausli 1 ning osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt: a) peaksid liikmesriigid pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt siseriiklikule seadusele ja tavale identifitseerima ja üle vaatama õiguslikku ja halduslikku laadi takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vajaduse korral need kõrvaldama; b) peaksid tööturu osapooled oma pädevusalal tegutsedes ning kollektiivlepingutes sätestatud korra kohaselt identifitseerima ja üle vaatama takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vaja- duse korral need kõrvaldama. 2. Töötaja keeldumine üleminekust täistööajaga töölt osalisele tööajale või vastupidi ei tohiks iseenesest olla mõjuv põhjus töösuhte lõpetamiseks, ilma et see piiraks töösuhte lõpetamist vastavalt siseriiklikule seadusele, kollek- tiivlepingule või tavale muudel põhjustel, mis võivad tuleneda asjassepuutuva ettevõtte tootmisnõuetest. 3. Tööandjad peaksid niipalju kui võimalik võtma arvesse: a) b) töötajate taotlusi minna täistööajalt üle osalisele tööajale, kui see on ettevõttes võimalik; töötajate taotlusi minna osaliselt tööajalt üle täistööajale või pikendada nende tööaega, kui selline võimalus tekib; c) õigeaegset teatamist ettevõttes olevate osalise tööajaga ja täistööajaga töötamise ülesannete kohta, selleks et hõlbustada üleminekut täistööajalt osalisele tööajale või vastupidi; d) meetmeid osalise tööajaga töötamise lihtsustamiseks ettevõtte kõigil tasanditel, kaasa arvatud kutseoskust nõudvad ja juhtimisülesanded, ning võimaluse korral osalise tööajaga töötajate kutsealase väljaõppe saamist lihtsustavaid meetmeid, et suurendada edutamisvõimalusi ja kutsealast mobiilsust; e) olemasolevate töötajate esindusorganite asjakohast teavitamist osalise tööajaga töötamisest ettevõttes. Klausel 6: Rakendussätted 1. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid, kui on käesolevas kok- kuleppes. 2. Käesoleva kokkuleppe sätete rakendamine ei ole piisav alus alandada töötajate üldist kaitsetaset käesoleva kok- kuleppe valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust töötada välja teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või lepingutingimusi vastavalt muutuvatele asjaoludele ning ei piira klausli 5 punkti 1 kohalda- mist, kui on järgitud klausli 4 punktis 1 väljendatud mittediskrimineerimise põhimõtet. 3. Käesolev kokkulepe ei piira tööturu osapoolte õigust sõlmida asjakohasel tasandil, sealhulgas Euroopa tasandil kokkuleppeid käesoleva kokkuleppe kohandamiseks ja/või täiendamiseks, selleks et võtta arvesse kõnealuste töö- turu osapoolte erivajadusi. 4. Käesolev kokkulepe ei piira ühenduse erisätete ning eelkõige meeste ja naiste võrdset kohtlemist ja võrdseid või- malusi käsitlevate sätete kohaldamist. 5. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tekkivaid vaidlusi ja kaebusi välditakse ja lahendatakse kooskõlas siseriik- liku seaduse, kollektiivlepingu ja tavaga. 6. Allakirjutanud vaatavad käesoleva kokkuleppe uuesti läbi viis aastat pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist, kui seda nõuab üks käesoleva kokkuleppe osalistest


title: Regulamento (CE) nº 2574/97 da Comissão de 15 de Dezembro de 1997 que fixa o montante da ajuda ao reporte em relação a certos produtos da pesca durante a campanha de 1998 (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
aid system
fishery product
market intervention
producer organisation

formats: html pdfa1b print


title: Регламент (ЕО) № 2510/97 на Комисията от 15 декември 1997 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
animal nutrition
common customs tariff
fats
tariff nomenclature
wheat

formats: html pdf print xhtml

text: 182 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 10 31997R2510 16. 12. 1997 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 345/45 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2510/97 НА КОМИСИЯТА от 15 декември 1997 година относно класирането на определени стоки в Комбинираната номенклатура КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2308/97 (2), и по-специално член 9, като има предвид, че за да се осигури еднакво прилагане на Ком- бинираната номенклатура, приложена към цитирания по-горе рег- ламент, е необходимо да бъдат приети разпоредбите относно класирането на стоките, включени в приложението към настоя- щия регламент; като има предвид, че Регламент (ЕИО) № 2658/87 установява Общите правила за тълкуване на Комбинираната номенклатура; че тези правила се прилагат и за всяка друга номенклатура, която се основава изцяло или частично на нея, или която добавя ако е необходимо подразделения към нея, и която е установена чрез спе- цифични разпоредби на Общността, с оглед прилагането на тариф- ните или другите мерки, свързани с търговията със стоки; като има предвид, че чрез прилагане на упоменатите по-горе общи правила, стоките, описани в колона 1 от приложената към настоя- щия регламент таблица, следва да бъдат класирани в съответните кодове по КН, посочени в колона 2, въз основа на мотивите, посо- чени в колона 3; като има предвид, че съгласно разпоредбите на член 12, параг- раф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създа- ване на Митнически кодекс на Общността (3), е целесъобразно ползването на обвързващите тарифни информации, издадени от митническите органи на държавите-членки относно класирането на стоки в митническата номенклатура, които не съответстват на разпоредбите на настоящия регламент, да може да се продължи за период от три месеца; като има предвид, че разпоредбите на настоящия регламент са в съответствие със становището на секция „Тарифна и статистическа номенклатура“ на Комитета по Митническия кодекс, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Стоките, които са описани в колона 1 от приложената таблица, следва да бъдат класирани в съответните кодове по КН, посочени в колона 2. Член 2 Съгласно разпоредбите на член 12, параграф 6 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 ползването на обвързващата тарифна информация, издадена от митническите органи на държавите-членки, която не съответства на разпоредбите на настоящия регламент, може да се продължи за период от три месеца. Член 3 Настоящият регламент влиза в сила на двайсет и първия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 15 декември 1997 година. За Комисията Mario MONTI Член на Комисията (1) ОВ L 256, 7. 9. 1987 г. , стр. 1. (2) ОВ L 321, 22. 11. 1997 г. , стр. 1. (3) ОВ L 302, 19. 10. 1992 г. , стр. 1. 02/т. 10 BG Официален вестник на Европейския съюз 183 ПРИЛОЖЕНИЕ Класиране (Код по КН) (2) 0405 20 30 Мотиви (3) Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, бележка 2, буква б) към глава 4, както и от текстовете на кодове по КН 0405, 0405 20 и 0405 20 30. Описание на стоката (1) 1. Емулсия с жълт цвят, съставена от: (тегловни %) масло …………………………………………………… 77,5 сол …………………………………………………… 7,7 захар …………………………. ………………………… 3,1 картофено нишесте …………………………………… 4,65 магданоз ……………………………………………… 6,2 други ароматични вещества ………………………… 0,85 Съдържанието на млечни мазнини се доближава до 60—62 % тегловно. 2. Пшеница лимец (спелта) (Triticum spelta L. ), очистена от 1104 29 11 цветната обвивка (но не и от околоплодниците). Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, бележка 1, буква б) към глава 10, както и от текстовете на кодове по КН 1104, 1104 29 и 1104 29 19. Очистването от цветната обвивка, дори и без засягане на околоплодниците, изключва продукта от глава 10. 3. Мая (Saccharomyces cerevisiae), неактивна до 95 % посредством изсушаване. Този продукт обикновено се използва като храна за животни. 2102 20 19 Класирането се определя от разпоредбите на общи правила 1 и 6 за тълкуване на Комбинираната номенклатура, както и от тексто- вете на кодове по КН 2102, 2102 20 и 2102 20 19. Виж също обяснителните бележки към хармонизираната система за позиция 21. 02, точка 4


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3948/97 af Johannes SWOBODA til Rådet. Initiativ til løsning af Kosovo-spørgsmålet

eurovoc_concepts:
Kosovo
arms limitation
diplomatic relations
international sanctions
international security
peacekeeping
terrorism
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 196/41 (98/C 196/57) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3948/97 af Johannes Swoboda (PSE) til R(cid:229)det (15. december 1997) Om: Initiativ til lłsning af Kosovo-spłrgsm(cid:229)let Frankrig og Tyskland har taget et initiativ til lłsning af Kosovo-spłrgsm(cid:229)let. I hvilken udstr(cid:230)kning er dette initiativ afstemt med R(cid:229)det, og hvorledes er de fłrste reaktioner p(cid:229) dette initiativ fra de forskellige berłrte parter? Svar (7. april 1998) Frankrig og Tyskland har orienteret R(cid:229)det om deres initiativ, herunder det brev, de har sendt til pr(cid:230)sident 1. Milosevic efter samr(cid:229)d med de łvrige medlemmer af Den Europ(cid:230)iske Union og Kontaktgruppen. De har i deres brev gjort det klart, at deres initiativ skal ses som et forsłg p(cid:229) at finde en lłsning p(cid:229) problemerne i Kosovo og p(cid:229) at głre en ende p(cid:229) den internationale isolation af Forbundsrepublikken Jugoslavien, af hensyn til stabiliteten b(cid:229)de i regionen og i Europa. Som s(cid:229) mange andre initiativer, der tr(cid:230)ffes i det internationale samfund, synes det franske og tyske initiativ desv(cid:230)rre endnu ikke at have vundet gehłr. 2. R(cid:229)det fłlger nłje situationen i Kosovo. Formanden for R(cid:229)det fremsatte p(cid:229) młdet den 11. marts 1998 en erkl(cid:230)ring om dette spłrgsm(cid:229)l for Europa-Parlamentet, og vil i de relevante fora holde Europa-Parlamentet orienteret om udviklingen i situationen. 3. R(cid:229)det har for nylig vedtaget en r(cid:230)kke foranstaltninger for at l(cid:230)gge pres p(cid:229) Beograd, s(cid:229) der kan findes en fredelig lłsning p(cid:229) Kosovo-problemet. Foranstaltningerne omfatter en v(cid:229)benembargo, afslag p(cid:229) levering af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse eller terrorisme, moratorium for eksportkrediter og stop for udstedelse af visa til en r(cid:230)kke serbiske embedsm(cid:230)nd, der vides at have et klart sikkerhedsansvar i Kosovo. Denne beslutning, som blev truffet efter udenrigsministrenes drłftelser den 13. marts 1998 viser, at Den europ(cid:230)iske Uion ser med stor alvor p(cid:229) den seneste udvikling i Kosovo. Den Europ(cid:230)iske Union agter at fastholde presset p(cid:229) myndighederne i Beograd for at f(cid:229) disse til at indlede en meningsfuld dialog uden forh(cid:229)ndsbetingelser. EU forventer, at b(cid:229)de myndighederne i Beograd og Kosovo-albanernes ledere lever op til deres ansvar › Forbundsrepublikken Jugoslaviens, herunder Kosovos, interesser og stabiliteten i regionen afh(cid:230)nger deraf. (98/C 196/58) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3959/97 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen (12. december 1997) Om: Den kinesiske befolkningspolitik Er Kommissionen bekendt med oplysningerne om storstilede tvungne sterilisationer i Tibet, som skal have fundet sted mellem september og oktober 1996 (ifłlge TSG Nieuwsbrief NL)? Er Kommissionen bekendt med, at de kinesiske myndigheder anvender et obligatorisk lotterisystem til at afgłre, om (cid:230)gtepar m(cid:229) f(cid:229) błrn? Er Kommissionen ikke enig i, at den kinesiske befolkningspolitik sigter mod at reducere antallet af tibetanere? Er Kommissionen rede til over for de kinesiske myndigheder at protestere mod dette forhold? Er Kommissionen rede til at forel(cid:230)gge dette spłrgsm(cid:229)l for FN(cid:146)s menneskerettighedskommission? Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den indtil nu har taget over for Kina p(cid:229) grund af befolkningspolitikken?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2505/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με την έναρξη διαγωνισμού για τη μείωση των δασμών κατά την εισαγωγή στην Ισπανία αραβοσίτου προελεύσεως τρίτων χωρών

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
import
import licence
maize
tariff reduction


title: Rozhodnutí výkonného výboru ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění finanční nařízení o C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35)

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
financial legislation
information system

text: 402 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 2 41997D0035 22. 9. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 239/444 ROZHODNUTÍ VÝKONNÉHO VÝBORU ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění finanční nařízení o C. SIS (SCH/Com-ex (97) 35) VÝKONNÝ VÝBOR, s ohledem na článek 132 prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě, s ohledem na články 92 a 119 uvedené úmluvy, s ohledem na články 2 a 3 Dohody o spolupráci mezi smluvními stranami Schengenské dohody a úmluvy k provedení Schengenské dohody na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé, ROZHODL TAKTO: Finanční nařízení o nákladech na zřízení a provoz schengenského C. SIS (SCH/Com-ex (93) 16 rev. ) ve znění ze dne 20. prosince 1996 se mění následujícím způsobem. Ve Vídni dne 15. prosince 1997. Předseda K. SCHLÖGL 19/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 403 SCH/Com-ex (93) 16 rev. 2 VÝKONNÝ VÝBOR, s ohledem na článek 132 prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě, s ohledem na články 92 a 119 uvedené úmluvy, s ohledem na články 2 a 3 Dohody o spolupráci mezi smluvními stranami Schengenské dohody a úmluvy k provedení Schengenské dohody na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé, ROZHODL TAKTO: Přijímá se finanční nařízení o nákladech na zřízení a provoz technické podpory Schengenského informačního systému (C. SIS), které je připojeno k tomuto rozhodnutí. FINANČNÍ NAŘÍZENÍ O NÁKLADECH NA ZŘÍZENÍ A PROVOZ SCHENGENSKÉHO C. SIS HLAVA I OBECNÁ USTANOVENÍ Rozpočet pro technickou podpůrnou jednotku Schengenského informačního systému se sídlem ve Štrasburku uvedenou v článcích 92 a 119 úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 (dále jen „C. SIS“) tvoří — rozpočet na zřízení centrálního informačního systému, jehož výši schvaluje výkonný výbor na základě stanoviska ústřední skupiny, — provozní rozpočet, jehož roční výši schvaluje výkonný výbor na základě stanoviska ústřední skupiny. Rozpočet na zřízení a provozní rozpočet C. SIS přihlížejí v co největší míře k víceletému plánu na zřízení a provoz SIS. Víceletý plán na zřízení a provoz SIS sestavený nejméně na tři roky obsahuje odhad předpokládaných výdajů. Tento víceletý plán na zřízení a provoz SIS každoročně aktualizuje řídicí výbor pro SIS a během prvního čtvrtletí kalendářního roku schvaluje ústřední skupina. 1. Vlastní zdroje C. SIS Vlastní zdroje C. SIS pro rozpočet na zřízení a pro provozní rozpočet tvoří příspěvky smluvních stran a příspěvky států dohody o spolupráci. Příspěvky států dohody o spolupráci se určují podle jejich podílu na celkovém HDP všech smluvních stran a států dohody o spolupráci. Příspěvky smluvních stran se určují na základě podílu každé smluvní strany na jednotném základu daně z přidané hodnoty ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí Rady ze dne 24. června 1988 o systému vlastních zdrojů Společenství. 404 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 2 Rozdělení příspěvků mezi smluvní strany na straně jedné a státy dohody o spolupráci na straně druhé se určuje každý rok na základě podílu každé smluvní strany a každého státu dohody o spolupráci na celkovém HDP všech smluvních stran a států dohody o spolupráci za předchozí rok. Rozdělení příspěvků mezi smluvními stranami se určuje každý rok s přihlédnutím k příspěvkům států dohody o spolupráci v závislosti na podílu zdroje z DPH každé smluvní strany na celkovém zdroji z DPH Evropských společenství, jak byl stanoven při poslední změně rozpočtu Evropských společenství v předchozím rozpočtovém roce. Výše příspěvků všech smluvních stran a všech států dohody o spolupráci do jednotlivých rozpočtů vypočítá a stanoví francouzská strana ve francouzských francích. 2. Úhrada příspěvků Každý smluvní strana a stát dohody o spolupráci převádí své příspěvky na účet: Compte Trésor public Banque de France no 9000-3 (agence centrale comptable du trésor) Každá úhrada se zaúčtuje ve prospěch podpůrného fondu vytvořeného v rámci rozpočtu Francouzské republiky (fonds de concours no 09. 1. 4 782), jehož příjemcem je ministerstvo vnitra. 3. Přistoupení nových členů S přistoupením další smluvní strany dojde ke dni přistoupení k — úpravě příspěvků každé smluvní strany a států dohody o spolupráci za podmínek hlavy I bodu 1 tohoto finančního nařízení, — úpravě příspěvků smluvních stran a států dohody o spolupráci, aby bylo možné stanovit příspěvek nové smluvní strany na provozní náklady C. SIS od roku jejího přistoupení, — úpravě příspěvků všech smluvních stran a států dohody o spolupráci, aby byl pro novou smluvní stranu stanoven podíl na dříve vzniklých nákladech na zřízení C. SIS. Tato částka se vypočítá podle podílu vlastního zdroje z DPH nové smluvní strany na celkovém zdroji z DPH Evropských společenství za období před přistoupením nové smluvní strany, kdy vznikly náklady na zřízení C. SIS. Tento příspěvek bude vrácen ostatním státům poměrně podle jejich příspěvků vypočítaných podle hlavy I bodu 1 tohoto nařízení. HLAVA II ROZPOČET NA ZŘÍZENÍ Všechny náklady na zřízení C. SIS hradí Francouzská republika v souladu s francouzskými právními předpisy pro veřejné finance. Výši příspěvků každého členského státu a států dohody o spolupráci vypočítá a stanoví francouzská strana ve francouzských francích podle hlavy I bodu 1 tohoto nařízení. 19/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 405 1. Odhad výdajů Francouzská strana vypracuje během roku předcházejícího jeho provedení návrh ročního rozpočtu výdajů na zřízení C. SIS, který přihlíží v nejvyšší možné míře k údajům uvedeným ve víceletém plánu na zřízení a provoz SIS. Tento návrh rozpočtu se předkládá k vyjádření ústřední skupině a ke schválení výkonnému výboru nejméně šest měsíců před začátkem rozpočtového roku. Je-li návrh rozpočtu zamítnut, připraví francouzská strana do měsíce nový návrh, který je po vyjádření ústřední skupiny okamžitě předložen výkonnému výboru ke schválení. Na konci každého čtvrtletí rozpočtového roku schválí ústřední skupina po vyjádření stanoviska řídicího výboru SIS výdaje na zřízení C. SIS a případné další nepředvídané výdaje, které musí být doloženy. V prvním půl roce po uzavření rozpočtového roku vypracuje francouzská strana víceletý přehled výdajů na zřízení C. SIS, které až do konce daného rozpočtového roku schválila ústřední skupina. Tento přehled se zároveň s návrhem ročního rozpočtu výdajů na zřízení C. SIS předloží ke schválení výkonnému výboru. Příspěvky jednotlivých států jsou vymahatelné postupem podle hlavy II bodu 2, jakmile výkonný výbor schválí výdaje. Smluvní strany a státy dohody o spolupráci se zavazují hradit všechny výdaje na zřízení až do výše nákladů schválené výkonným výborem. Smluvní strany a státy dohody o spolupráci se mohou rozhodnout, že uhradí své příspěvky na zřízení C. SIS formou zálohy, která pokryje celý jejich odhadovaný příspěvek nebo jeho část. 2. Způsob úhrady Příspěvky smluvních stran a států dohody o spolupráci jsou obecně splatné vždy ke dni, kdy francouzská strana provádí platby. Nicméně za účelem omezení počtu výzev k úhradě zasílá francouzská strana těmto státům výzvy k úhradě dvakrát ročně k 30. dubnu a k 31. říjnu, aby byly dodržovány lhůty pro závazky provozních výdajů. Francouzská strana zasílá výzvy k úhradě každému státu dopisem prostřednictvím správních orgánů, jejichž adresy jí byly sděleny. Tento dopis obsahuje: — právní důvod výzvy k úhradě, — výši schváleného rozpočtu na zřízení, 406 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 2 — částku splatnou v daném období, — nezbytné údaje k uhrazení příspěvku, jak jsou zmíněny v hlavě I bodu 2 tohoto finančního nařízení. K tomuto dopisu jsou připojeny tyto doklady: — přehled podílů států dohody o spolupráci vypočítaných na základě HDP a přehled podílů každého státu na provozním rozpočtu C. SIS pro výdaje vzniklé v daném období vypočítaných v závislosti na jeho podílu DPH v SIS, — kopie dokladů odůvodňujících výši požadované částky. Pro zajištění řádného zúčtování úhrady připojí každý stát k převodu sdělení s těmito informacemi: OBJET: versement de la quote-part de 199… de l’Etat… au budget d’installation du système informatique de Schengen MONTANT: … francs BÉNÉFICIAIRE: Ministère de l’Intérieur, Direction des transmissions et de l’informatique (PŘEDMĚT: úhrada příspěvku za rok 199… od… (stát) na rozpočet na zřízení Schengenského informačního systému ČÁSTKA: … franků PŘÍJEMCE: Ministerstvo vnitra, ředitelství zpracování dat a informatiky) 3. Financování jiným státem než Francouzskou republikou Pokud smluvní strana nebo stát dohody o spolupráci po dohodě s ostatními smluvními stranami a se státy dohody o spolupráci nese přímo část nákladů na zřízení C. SIS, rozdělí se tyto výdaje mezi smluvní státy podle stejného klíče, jaký stanoví francouzská strana pro rozpočtový rok, ve kterém k těmto výdajům došlo. Smluvní strana nebo stát dohody o spolupráci, který přímo nesl tyto výdaje, uvědomí francouzskou stranu, která vyzve smluvní strany a státy dohody o spolupráci k úhradě příspěvků vypočítaných podle tohoto finančního nařízení. Francouzská strana provede úhradu těchto výdajů, jakmile obdrží od ostatních smluvních stran a států dohody o spolupráci odpovídající příspěvky. HLAVA III PROVOZNÍ ROZPOČET Všechny náklady na provoz C. SIS hradí Francouzská republika v souladu s francouzskými právními předpisy pro veřejné finance. Výši příspěvků každého členského státu a států dohody o spolupráci vypočítá a stanoví francouzská strana ve francouzských francích podle hlavy I bodu 1 tohoto nařízení. 1. Návrh provozního rozpočtu Francouzská strana vypracuje během roku předcházejícího jeho provedení návrh provozního rozpočtu C. SIS. Návrh rozpočtu se předkládá k vyjádření ústřední skupině a ke schválení výkonnému výboru nejméně šest měsíců před začátkem rozpočtového roku. 19/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 407 Návrh rozpočtu přihlíží v nejvyšší možné míře k údajům uvedeným ve víceletém plánu na zřízení a provoz SIS. K návrhu rozpočtu jsou přiloženy doklady o předpokládaných výdajích. Rozpočet přijímají smluvní strany jednomyslně. Je-li návrh rozpočtu zamítnut, připraví francouzská strana do měsíce nový návrh, který je po vyjádření ústřední skupiny okamžitě předložen výkonnému výboru ke schválení. V období mezi těmito dvěma konzultacemi nebo v případě, že návrh rozpočtu není schválen, může francouzská strana vyzvat smluvní strany a státy dohody o spolupráci k úhradě příspěvků a zahájit provádění rozpočtu prozatímními dvanáctinami na základě rozpočtových položek schválených pro předchozí rozpočtový rok až do schválení rozpočtu pro běžný rozpočtový rok. Francouzská strana může předložit výkonnému výboru návrh opravného rozpočtu. Návrh je předložen výkonnému výboru ke schválení po vyjádření ústřední skupiny. Případné deficity nebo přebytky, které vzniknou během rozpočtového roku, budou povinně vyrovnány při provádění rozpočtu v následujícím rozpočtovém roce. 2. Způsob úhrady Rozhodnutí výkonného výboru, kterým se schvaluje rozpočet, oznámí úřadující předsednictví řádně všem smluvním stranám a státům dohody o spolupráci; příspěvky smluvních stran a států dohody o spolupráci jsou vymahatelné bezprostředně poté. Za tímto účelem zašle francouzská strana každé smluvní straně a každému státu dohody o spolupráci výzvu k úhradě příspěvků a zároveň zašle její kopii předsednictví. Smluvní strany a státy dohody o spolupráci uhradí své příspěvky v plné výši do 30. dubna běžného rozpočtového roku. Pokud smluvní strana k tomuto dni nesplní své finanční závazky, uplatní se pravidla Společenství platná pro úrok z prodlení při úhradě příspěvků do rozpočtu Společenství. Tato pravidla se uplatní obdobně, nesplní-li včas své finanční závazky stát dohody o spolupráci. Francouzská strana zašle žádosti o úhradu každému státu prostřednictvím správních orgánů, jejichž adresy jí byly sděleny, na začátku rozpočtového roku, v němž má být proveden přijatý provozní rozpočet. Tento dopis obsahuje — právní základ výzvy k úhradě, — výši provozního rozpočtu pro daný rok schválenou výkonným výborem. 408 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 2 K tomuto dopisu je připojen přehled podílů států dohody o spolupráci vypočítaných na základě HDP a přehled podílů každé smluvní strany na provozním rozpočtu C. SIS v závislosti na jejím podílu DPH v SIS. Rovněž bude připojen přehled výpočtu podílu na HDP a podílu DPH v SIS za rok, kterého se výdaje týkají. Pro zajištění řádného zúčtování úhrady připojí každý stát k převodu sdělení s těmito informacemi: OBJET: versement de la quote-part de 199… de l’Etat… au budget de fonctionnement du système informatique de Schengen MONTANT: … francs BÉNÉFICIAIRE: Ministère de l’Intérieur, Direction des transmissions et de l’informatique (PŘEDMĚT: úhrada příspěvku za rok 199… od… (stát) na provozní rozpočet Schengenského informačního systému ČÁSTKA: … franků PŘÍJEMCE: Ministerstvo vnitra, ředitelství zpracování dat a informatiky) Smluvní strany a státy dohody o spolupráci se mohou rozhodnout, že poskytnou zálohu, která pokryje jejich odhadované příspěvky za několik rozpočtových let. HLAVA IV SCHVALOVÁNÍ ÚČTŮ Na začátku každého rozpočtového roku předloží francouzská strana státům dokument zpracovaný na základě tohoto finančního nařízení, který je nezbytný, aby výkonný výbor mohl po sdělení stanoviska ústřední skupiny schválit účty za předchozí rozpočtový rok. Tento dokument obsahuje: 1. Pro rozpočet na zřízení — výkaz výdajů za uplynulý rok francouzské strany a případně dalších smluvních stran nebo států dohody o spolupráci ve smyslu hlavy II bodu 3 tohoto finančního nařízení, — výši a rozdělení příspěvků uhrazených každým státem ve prospěch podpůrného fondu a případně dlužných částek. 2. Pro provozní rozpočet — výkaz výdajů za předchozí rozpočtový rok. V přehledu bude uveden deficit nebo přebytek ve srovnání se schváleným návrhem rozpočtu ve smyslu hlavy III bodu 1 tohoto finančního nařízení, aby odpovídající částky mohly být připočteny ve prospěch nebo na vrub jednotlivým státům, — výši a rozdělení příspěvků uhrazených každým státem ve prospěch podpůrného fondu a případně dlužných částek. Tento dokument ověří předsednictví jej zašle všem smluvním stranám a státům dohody o spolupráci. finanční kontrolor francouzského ministerstva vnitra a úřadující 19/sv. 2 CS Úřední věstník Evropské unie 409 tohoto dokumentu výkonným výborem představuje závěrečné schválení účtů Schválení předložených Francouzskou republikou za daný rozpočtový rok. Schválení se uděluje během prvního čtvrtletí roku následujícího po daném rozpočtovém roce. K dokumentu bude připojen přehled podílů každého státu pro následující rozpočtový rok vypočítaných podle hlavy I bodu 1 tohoto finančního nařízení. Pokud se některý stát rozhodne uhradit své příspěvky zcela nebo zčásti formou zálohy, uvede se v dokumentu zůstatek vzniklý po odečtení částek dlužných za daný rozpočtový rok. Toto rozhodnutí vstoupí v platnost, jakmile všechny signatářské státy prováděcí úmluvy oznámí, že byly dokončeny postupy vyžadované jejich právními předpisy, aby se toto rozhodnutí stalo závazným na jejich území


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2500/97 av den 15 december 1997 om fastställande av den prognostiserade försörjningsbalansen för grisköttsprodukter till Azorerna och Madeira och om ändring av förordning (EEG) nr 1725/92

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
breeding animal
pigmeat
supply balance sheet
swine


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2501/97 of 15 December 1997 derogating temporarily from Regulation (EC) No 1445/95 on rules of application for import and export licences in the beef and veal sector

eurovoc_concepts:
beef
export licence
import licence


title: Id-Direttiva tal-Kunsill 97/80/KE tal-15 ta' Diċembru 1997 dwar il-piż tal-prova f'każijiet ta' diskriminazzjoni bbażati fuq is-sess

eurovoc_concepts:
European social policy
equal treatment
proof
sexual discrimination

text: 264 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 31997L0080 20. 1. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 14/6 ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 97/80/KE tal-15 ta’ Diċembru 1997 dwar il-piż tal-prova f’każijiet ta’ diskriminazzjoni bbażati fuq is-sess IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, ta’ azzjoni Komunitarja fuq il-piż tal-prova f’ każijiet ta’ diskriminazzjoni bbażata fuq sess; Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar il-politika soċjali anness mal- Protokoll (Nru 14) dwar il-politika soċjali anness mat-Trattat li jis- tabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 2(2) tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (2), Waqt li jaġixxi, skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 189ċ tat- Trattat, f’koperazzjoni mal-Parlament Ewropew (3), (1) (2) (3) Billi, fuq il-bażi tal-Protokoll dwar il-politika soċjali anness mat-Trattat, l-Istati Membri, bl-eċċezzjoni tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u ta’ l-Irlanda ta’ Fuq (hawnhekk iżjed ’il quddiem imsejħa “l-Istati Membri”), waqt li jixtiequ jimple- mentaw il-Karta Soċjali ta’ l-1989, ikkonkludew Ftehim dwar il-politika soċjali; Billi l-Karta Komunitarja tad-Drittijiet Soċjali Fondamentali tal-Ħaddiema tirrikonoxxi l-importanza li tiġġieled kull forma ta’ diskriminazzjoni, inkluża diskriminazzjoni fuq bażi ta’ sess, kulur, razza, opinjonijiet u twemmin; tiġi l-paragrafu 16 tal-Karta Komunitarja tad-Drittijiet Billi Soċjali Fondamentali tal-Ħaddiema dwar it-trattament ugwali għall-irgiel u n-nisa, tipprovdi, inter alia, li l-azzjoni għandha tassigura intensifikata l-implimentazzjoni tal-prinċipju ta’ ugwaljanza għalirġiel u nisa fir-rigward, b’mod partikolari, ta’ aċċess għall-impjieg, remunerazzjoni, kondizzjonijiet tax-xogħol, protezzjoni soċjali, edukazzjoni, formazzjoni professjonali u żvilupp fil-karriera; biex (4) Billi, skond l-Artikolu 3(2) tal Ftehim dwar il-politika soċjali, il-Kummissjoni kkonsultat ma’ l-amministrazzjoni u x-xogħol f’livell Komunitarju dwar id-direzzjoni possibli (1) ĠU C 332, tas-7. 11. 1996, p. 11 u ĠU C 185, tat-18. 6. 1997, p. 21. (2) ĠU C 133, tat-28. 4. 1997, p. 34. (3) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-10 ta’April 1997 (ĠU C 132, tat-28. 4. 1997, p. 215), ta’ 24 ta’ Lulju 1997 (ĠU C 307, tat-8. 10. 1997, p. 6) u d-Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tas-6 ta’ Novembru 1997 (ĠU C 358, ta’ l-24. 11. 1997). il-Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill (5) (6) (7) (8) (9) l-Kummissjoni, waqt tirrakkomanda l-azzjoni li Billi Komunitarja wara din il-konsultazzjoni, għal darba oħra kkonsultat ma’ l-amministrazzjoni u l-ħaddiema dwar il-kontenut tal-proposta kkontemplata skond l-Artikolu 3(3) ta’ l-istess Ftehim; billi ta’ l-aħħar bagħtu l-opinjonijiet taghħom lill-Kummissjoni; Billi, wara t-tieni konsultazzjoni, la l-amministrazzjoni u lanqas ix-xogħol ma infurmaw lill-Kummissjoni bix-xewqa tagħhom li jibdew il-proċess — li possibilment iwassal għall-ftehim — previst fl-Artikolu 4 ta’ l-istess Ftehim; Billi, skond l-Artikolu 1 tal-Ftehim, il-Komunità u l-Istati Membri qiegħdu bħala l-objettiv tagħhom, interalia, it-titjib fil-kondizzjonijiet billi implementazzjoni effettiva tal-prinċipju tat-trattament tikkontribwixxi biex ugwali għal tintlaħaq dik il-mira; irġiel u nisa kienet tax-xogħol; tal-ħajja u fid-Direttiva l-prinċipju ta’ trattament ugwali ġie ddikjarat Billi tal-Kunsill fl-Artikolu 119 tat-Trattat, 75/117/KEE ta’ l-10 ta’ Frar 1975 dwar l-approssimazzjoni tal-ligijiet ta’ l-Istati Membri relatati mal-prinċipju ta’ paga ugwali għall-irġiel u n-nisa (4) u fid-Direttiva tal-Kunsill 76/207/KEE tad-9 ta’ Frar 1976 dwar l-implementazzjoni tal-prinċipju ta’ trattament ugwali għal irġiel u nisa fir- rigward ta’ aċċess għall-impjieg, formazzjoni professjonali u promozzjoni u kondizzjonijiet tax-xogħol (5); ireddgħu (6) Billi d-Direttiva tal-Kunsill 92/85/KEE ta’ 19 ta’ Ottu- bru 1992 dwar l-introduzzjoni ta’ miżuri biex jinkuraġ- ġixxu titjib fis-sigurtà u s-saħħa fil-post tax-xogħol għall- ħaddiema inċinti u ħaddiema li welldu riċentement jew qegħdin għall- ukoll implementazzjoni effettiva tal-prinċipju ta’ trattament ugwali għall-irġiel u n-nisa; billi dik id-Direttiva m’għandhiex tkun għad-detriment tad-Direttivi imsemmija qabel dwar it-trattament ugwali; billi, għallhekk, ħaddiema nisa koperti b’dik id-Direttiva għandhom bl-istess mod jib- benefikaw mill-adattament tar-regoli fuq il-piż tal-prova; tikkontribwixxi (4) ĠU L 45, tad-19. 2. 1975, p. 19. (5) ĠU L 39, ta’ l-14. 2. 1976, p. 40. (6) ĠU L 348, tat-28. 11. 1992, p. 1. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 265 (10) Billi d-Direttiva tal-Kunsill 96/34/KE tat-3 ta’ Ġunju 1996 dwar il-ftehim qafas dwar leave tal-ġenituri konkluż mill- UKIIEE, ĊEIPP u l-KETU (1), huwa wkoll ibbażat fuq il-prinċipju tat-trattament ugwali għal irgiel u nisa; (11) Billi ir-referenzi għall-“proċess ġudizzjarju” u “qorti” jko- pru mekkaniżmi li permezz tagħhom jistgħu jiġu sotto- messi kwistjonijiet għall-kontroll u d-deċiżjoni lill-korpi indipendenti li jistgħu jgħaddu deċiżjonijiet li jorbtu fuq il-partijiet għal dawk id-disputazzjonijiet; (12) Billi l-espressjoni “proċeduri barra mill-qorti” tfisser b’mod partikolari proċeduri bħall-konċiljazzjoni u l-medjazzjoni; (13) Billi l-apprezzament tal-fatti li minnhom jista’ jiġi presunt li kien hemm diskriminazzjoni diretta jew indiretta huwa kwistjoni għal korpi nazzjonali kompetenti ġudizzjarja jew oħrajn, skond il-liġi jew il-prattika nazzjonali; (14) Billi huma l-Istati Membri li għandhom jintroduċu, f’kull stadju approprjat tal-proċeduri, regoli ta’ prova li huma aktar favorevoli għall-atturi; (15) Billi huwa neċessarju li tittieħed konsiderazzjoni tal-fatturi speċifiċi ta’ ċerti sistemi legali ta’ l-Istati Membri, interalia meta jekk inferenza il-konvenut jonqos milli jipproduċi prova li tissodisfa l-qorti jew l-awtorità kompetenti oħra li ma kien hemm l-ebda ksur tal-prinċipju ta’ trattament ugwali; ta’ diskriminazzjoni titfassal (16) Billi l-Istati Membri m’għandhomx japplikaw il-piż tal- prova għall-proċeduri fejn hija l-qorti jew korp kompetenti tal-każ; billi ieħor l-proċeduri hekk imsemmija huma dawk fejn l-attur mhuwiex meħtieġ jipprova l-fatti, li l-qorti jew il-korp kompetenti għandhom jinvestigaw; li għandhom jinvestigaw il-fatti (17) Billi l-atturi jistgħu jiġu mċaħħda minn kull mezz effettiv biex jidħol fis-seħħ il-prinċipju tat-trattament ugwali qud- diem il-qrati nazzjonali jekk l-effetti ta’ l-introduzzjoni ta’ prova ta’ diskriminazzjoni apparenti kienu li ma jiġix impost fuq il-konvenut il-piż tal-prova li l-prattika tiegħu mhijiex infatti diskriminatorja; (18) Billi r-regoli dwar tal-Ġustizzja li tal-Komunitajiet Ewropej l-Qorti għalhekk sostniet il-piż tal-prova għandhom jiġu addattati meta jkun hemm każ primafacie ta’ diskriminazzjoni u li, biex il-prinċipju tat-trattament ugwali jiġi applikat effettivament, il-piż tal-prova għandu jmur lura għall-konvenut meta tinġieb evidenza ta’ din id-diskriminazzjoni; (1) ĠU L 145, tad-19. 6. 1996, p. 4. (19) Billi iktar huwa diffiċli jipprova d-diskriminazzjoni meta tkun indiretta; billi huwa għalhekk importanti li tiġi definita diskriminazzjoni indi- retta; li wieħed (20) Billi il-mira li r-regoli fuq il-piż tal-prova jiġu adegwata- ment addattati ma ntlaħqitx b’mod sodisfaċenti fl-Istati Membri kollha u, skond il-prinċipju ta’ sussidjarjetà dikja- rat tal- fl-Artikolu 3b tat-Trattat u skond dak proporzjonalità, dik il-mira għanda tintlaħaq fil-livell Komunitarju; billi din id-Direttiva tillimita ruħha għall- azzjoni minima meħtieġa u ma tmurx lil hinn minn dak li hu neċessarju għal dak l-iskop, ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA: L-Artikolu 1 L-Iskop L-iskop ta’ din id-Direttiva għandu jkun biex jiġi assigurat li l-miżuri meħuda mill-Istati Membri għall-implimentazzjoni tal-prinċipju tat-trattament ugwali jsiru aktar effettivi, sabiex il-persuni kollha li jikkunsidraw lilhom infushom trattati ħażin minħabba li l-prinċipju tat-trattament ugwali ma ġiex applikat għalihom ikun jista’ jkollhom id-drittijiet tagħhom iddikjarati mill-proċess ġudizzjarju wara rikors possibbli għal korpi kompetenti oħrajn. L-Artikolu 2 Definizzjonijiet 1. Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttivà, il-prinċipju ta’ trattament ugwali għandu jfisser li ma jkun hemm l-ebda diskriminazzjoni affattu bbażata fuq sess, kemm direttament jew indirettament. 2. Għall-iskopijiet tal-prinċipju tat-trattament ugwali imsemmi fil-paragrafu 1, diskriminazzjoni indiretta għandha teżisti meta disposizzjoni, kriterju jew prattika apparentement newtrali jiżvan- taġġaw proporzjon sostanzjalment ogħla tal-membri ta’ sess wieħed ħlief jekk dik id-disposizzjoni, kriterju jew prattika hija approprjata u neċessarja u tista tiġi ġustifikata minn fatturi oġġet- tivi li mhumiex relatati mas-sess. L-Artikolu 3 L-Iskop 1. Din id-Direttiva għandha tapplika għal: (a) sitwazzjonijiet koperti mill-Artikolu 119 tat-Trattat u mid- Direttivi 75/117/KEE, 76/207/KEE u, safejn hija kkonċernata fuq is-sess, 92/85/KEE u d-diskriminazzjoni bbażata 96/34/KE; 266 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 (b) kull proċedura ċivili jew amministrattiva li tikkonċerna s-settur pubbliku jew privati li jipprovdi għal mezz ta’ korrez- zjoni taħt il-liġi nazzjonali skond il-miżuri msemmija f’(a) bl-eċċezzjoni ta’ proċeduri barra mill qorti ta’ natura volon- tarja jew li jkun hemm ipprovdut għalihom fil-liġi nazzjonali. 2. Din id-Direttiva m’għandhiex tapplika għal proċeduri krimi- nali, ħlief jekk provdut xort’oħra mill-Istati Membri. L-Artikolu 4 Il-piż tal-prova 1. L-Istati Membri għandhom jieħdu dawk il-miżuri li huma neċessarji, skond is-sistemi nazzjonali ġudizzjarji tagħhom, biex jiżguraw li, meta persuni li jikkunsidraw ruħhom ittrattati ħażin minħabba li l-prinċipju tat-trattament ugwali ma ġiex applikat lilhom jistabilixxu, quddiem qorti jew awtorità kompetenti, fatti li minnhom jista’ jiġi presunt li kien hemm diskriminazzjoni diretta jew indiretta, għandu jkun il-konvenut li jipprova li ma kien hemm ebda ksur tal-prinċipju ta’ trattament ugwali. 2. Id-Direttiva m’għandhiex iżżomm lill-Istati Membri milli jin- troduċu regoli ta’ prova li huma aktar favorevoli għall-atturi. 3. L-Istati Membri m’għandhomx japplikaw il-paragrafu 1 għall- proċeduri meta hija il-qorti jew il-korp kompetenti li għandhom jinvestigaw il-fatti tal-każ. L-Artikolu 5 Informazzjoni L-Istati Membri għandhom jassiguraw li l-mizuri meħuda skond din id-Direttiva, flimkien mad-disposizzjonijiet digà fis-seħħ, jinġiebu għall-attenzjoni tal-persuni kollha kkonċernati permezz tal-proċeduri approprjati kollha. L-Artikolu 6 Non-rigressjoni L-implementazzjoni ta’ din id-Direttiva m’għandha taħt l-ebda ċirkustanza tkun ta’ bażi suffiċjenti għal tnaqqis fil-livell ġenerali fis-sitwazzjoni billi tal-ħaddiema fl-oqsma li tapplika għalihom, ta’ protezzjoni mingħajr preġudizzju għad-dritt ta’ l-Istati Membri li jwieġbu għal bidliet jintroduċu liġijiet, regolamenti u disposizzjonijiet amministrattivi li jvarjaw minn dawk fis-seħħ man-notifika ta’ din id-Direttiva, sakemm il-ħtiġiet minimi ta’ din id-Direttiva jiġu rispettati. L-Artikolu 7 L-Implimentazzjoni L-Istati Membri għandhom iġibu fis-seħħ il-liġijiet, ir-regolamenti u disposizzjonijiet amministrattivi neċessarji biex huma jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sa l-1 ta’ Jannar 2001. Huma għandhom immedjatament jinformaw lill-Kummissjoni bihom. Meta l-Istati Membri jadottaw dawk il-miżuri huma għandu jkollhom referenza għal din id-Direttiva jew ikollhom magħhom din ir-referenza meta jiġu ppubblikati uffiċjalment. Il-metodi biex isiru dawn ir-referenzi għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri. sentejn mid-dħul L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni, fi żmien id-Direttiva, l-informazzjoni kollha neċessarja biex il-Kummissjoni tfassal rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dwar l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva. fis-seħħ din ta’ L-Artikolu 8 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmul fi Brussel, fil-15 ta’ Diċembru 1997. Għall-Kunsill Il-President J. -C. JUNCKER


title: Schengenin säännöstö - Toimeenpanevan komitean päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1997, Schengenin C.SIS-yksikön perustamista ja käyttöä koskevan varainhoitoasetuksen muuttamisesta (SCH/Com-ex (97) 35)

formats: html print


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 101/97 ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
derogation from EU law
flavoured wine
fruit product
labelling

text: 11/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 73 21998D0709(18) 9. 7. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 193/61 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 101/97 ze dne 15. prosince 1997, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 48/97 (1); vzhledem k tomu, že nařízení Komise (ES) č. 2215/96 ze dne 20. listopadu 1996 o odchylných opatřeních pro nápoj Glühwein (2) by mělo být začleněno do Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V kapitole XXVII přílohy II Dohody se za bod 6 (nařízení Komise (EHS) č. 2009/92 vkládá nový bod, který zní: „7. 396 R 2215: nařízení Komise (ES) č. 2215/96 ze dne 20. listopadu 1996 o odchylných opatřeních pro nápoj Glühwein (Úř. věst. L 296, 21. 11. 1996, s. 30). “ Znění nařízení (ES) č. 2215/96 v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazy- kových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 2 Článek 3 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 16. prosince 1997 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 4 V Bruselu dne 15. prosince 1997. Za Smíšený výbor EHP předseda E. BULL (1) Úř. věst. L 290, 23. 10. 1997, s. 34. (2) Úř. věst. L 296, 21. 11. 1996, s. 30


title: Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen, para 1998, determinadas medidas de conservación y gestión de los recursos pesqueros aplicables a los buques que enarbolen pabellón de Noruega

eurovoc_concepts:
Norway
conservation of fish stocks
fishery management
fishing licence
fishing regulations

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 15. 12. 1997 COM(97) 710 final Propuesta de REGLAMENTO ÍCE^ DEL CONSEJO por el que se establecen, para 1998, determinadas medidas de conservación y gestión de los recursos pesqueros aplicables a los buques que enarbolen pabellón de Noruega (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS Las consultas entre la Comunidad y Noruega celebradas en Bergen entre el 12 y el 14 de noviembre de 1997 y en Bruselas entre el 26 y el 28 de noviembre de 1997, desembocaron en un acuerdo sobre derechos recíprocos de pesca para 1998. Por otra parte, los Estados ribereños pertinentes, es decir, la Comunidad, las Islas Feroe, Islandia, Noruega y la Federación Rusa, celebraron consultas sobre la gestión del arenque atlántico- escandinavo en Oslo el 28 de octubre de 1997. Estas consultas desembocaron en acuerdos de acceso recíproco para 1998, según los cuales Noruega estará facultada para pescar 9. 000 toneladas de su cuota en aguas pesqueras de la Comunidad. La Imalidad de esla propuesta de Reglamento del Consejo es autorizar a los buques de Noruega para pescar, hasta el 31 de diciembre de 1998, las cuotas que se les han asignado en aguas pesqueras de la Comunidad, con arreglo a los citados acuerdos. ¿L Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se establecen, para 1998, determinadas medidas de conservación y gestión de los recursos pesqueros aplicables a los buques que enarbolen pabellón de Noruega EL CONSEJO DE LA UNION EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) n° 3760/92 del Consejo, de 20 de diciembre de 1992, por el que "se establece un régimen comunitario de la pesca y la acuicultura , y, en particular, el apartado 4 de su artículo 8, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando que, de conformidad con el procedimiento previsto en los artículos 2 y 7 del Acuerdo de pesca entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega , ambas Partes han celebrado consultas sobre sus derechos de pesca recíprocos en 1998 y sobre la gestión de los recursos vivos comunes; Considerando que, en el curso de dichas consultas, las delegaciones han acordado recomendar a sus autoridades el establecimiento para 1998 de determinadas cuotas de capturas en favor de los buques de la otra Parle; Considerando que el Acuerdo de 19 de diciembre de 1966 entre Dinamarca, Noruega y Suecia sobre su acceso recíproco a la pesca en el Skagerrak y el Kattegat establece que cada Parte debe garantizar a los buques de las otras Partes el acceso a su zona de pesca del Skagerrak y parte del Kattegat que se extiende hasta cuatro millas náuticas a partir de las líneas de base; Considerando que la Comunidad, las Islas Feroe, Islandia, Noruega y la Federación Rusia han celebrado consultas sobre la gestión y el reparto del arenque noruego de desove primaveral (arenque atlántico-escandinavo) en 1998; Considerando que dichas consultas han desembocado, entre otros resultados, en acuerdos de acceso recíproco que autorizan a Noruega a pescar en aguas pesqueras de la Comunidad al norte de 62°N 9. 000 toneladas de su cuota; Considerando que corresponde al Consejo fijar las condiciones concretas con arreglo a las que deben efectuarse dichas capturas; Considerando que las actividades pesqueras contempladas en el presente Reglamento se hallan sujetas a las medidas de control establecidas en el Reglamento (CEE) n° 2847/93 del Consejo, de 12 de 1 2 DO n° L 389 de 31. 12. i 992, p. 1 ; Reglamento modificado por el Acta de adhesión de 1994. DO n° L 226 de 29. 8. 1980, p. 48. 3 octubre de 1993, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera ,3 común ; Considerando que el apartado 2 del artículo 3 del Reglamento (CEE) n° 1381/87 de la Comisión, de 20 de mayo de 1987, por el que se establecen normas concretas sobre señalización y documentación de los barcos de pesca , dispone que lodo buque con depósitos de agua de mar refrigerada debe conservar a bordo un documento, autenticado por una autoridad competente, que indique en metros cúbicos el calibrado de aquéllos a intervalos de 10 centímetros; Considerando que, por razones imperiosas de interés común, el presente Reglamento será aplicable a partir del 1 de enero de 1998, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. 2. 3. 4. 5. Los buques con pabellón de Noruega quedan autorizados para capturar, hasta el 31 de diciembre de 1998 y dentro de la zona de pesca de 200 millas náuticas de los Estados miembros en el mar del Norte, el Skagerrak, el Kattegat, el mar Báltico y el océano Atlántico al norte de 43°00' de latitud norte, las especies que se indican en los Anexos 1 y IA, dentro de los límites geográficos y cuantitativos fijados en dichos Anexos y de acuerdo con lo dispuesto en el presente Reglamento. Las actividades pesqueras autorizadas en virtud del apartado 1 se circunscribirán a las partes de la zona de pesca de 200 millas situadas a más de 12 millas náuticas desde las líneas de base que sirven para calcular las zonas de pesca de los Estados miembros. Sin embargo, en el Skagerrak se podrá pescar a partir de 4 millas náuticas desde las líneas de base danesas. Excepto en el caso de la caballa y el carbonero, no estará sujeta a restricciones cuantitativas la pesca en la zona de la división CIEM Illa limitada, al oeste, por una línea que parta del faro de llanstholm y llegue hasta el de Lindesnes, al sur, por otra línea trazada desde el faro de Skagen hasta el de Tistlarna y, desde allí, hasta la costa sueca más próxima. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 y siempre que se respeten los límites establecidos en las medidas de conservación vigentes en la zona de que se trate, se autorizarán las capturas accesorias inevitables de especies para las que no se haya fijado ninguna cuota en dicha zona. Las capturas accesorias efectuadas en una zona determinada que consistan en especies para las que se haya fijado una cuota en dicha zona se imputarán a esa cuota. DO n° L 261 de 20. 10. 1993, p. 1. DO n° I, 132 de 21. 5. 1987, p. 9. V 1. 2. 3. 4. 5. 1. Artículo 2 Los buques que faenen con arreglo a las cuotas mencionadas en el artículo 1 observarán las medidas de conservación y control y las demás disposiciones reguladoras de la pesca en las zonas a las que se refiere dicho artículo. Los buques a que alude el apartado 1 llevarán un cuaderno diario de pesca en el que se consignará la información indicada en el Anexo II. Dichos buques, con excepción de los que pesquen en la división CIEM Illa, deberán remitir a la Comisión la información contemplada en el Anexo III, siguiendo a tal efecto las normas fijadas en el mismo. Los buques que dispongan de depósitos de agua de mar refrigerada conservarán a bordo un documento, autenticado por una autoridad competente, en el que se indique en metros cúbicos el calibrado de dichos depósitos a intervalos de 10 centímetros. Las letras y los números de matrícula de los buques deberán figurar claramente a ambos lados de la proa de los mismos. Artículo'3 Para poder pescar en cualquier división CIEM con arreglo a las cuotas a las que se refiere el artículo 1, los buques de más de 200 TRB deberán contar con una licencia y un permiso especial de pesca expedidos por la Comisión en nombre de la Comunidad y observar las condiciones establecidas en ellos. No obstante lo dispuesto en el párrafo primero, la Comisión expedirá diez licencias y permisos especiales de pesca válidos para cualquier día, en nombre de la Comunidad de buques de pesca de arenque en la división CIEM lia (norte de 62° N). Noruega notificará a la Comisión el nombre y las características de los buques a los que pueden expedirse licencias y permisos especiales de pesca. 2. La Comisión expedirá las licencias y los permisos especiales mencionados en el apartado 1 a todos los buques para los que los soliciten las autoridades noruegas. Las solicitudes de modificación de la lista de buques autorizados podrán presentarse en cualquier momento, debiendo tramitarse con la mayor brevedad. 3. Cuando se presenten a la Comisión las solicitudes de licencias y de permisos especiales de pesca, deberán facilitarse los datos siguientes: (a) (b) (c) (d) (e) (f) nombre del buque, número de matrícula, letras y números de identificación extema, puerto de matriculación, nombre, apellidos y domicilio del propietario o armador, tonelaje bruto y eslora total, 5~ (g) (h) (i) (j) (k) (I) potencia del motor, indicativo de llamada y frecuencia de radio, método de pesca previsto, zona de pesca prevista, especies que se proyecta pescar, período para el que se solicita la licencia. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Cada licencia y cada permiso especial de pesca sólo serán válidos para un buque. Cuando participen dos o más buques en una misma operación de pesca, cada uno de ellos deberá disponer de una licencia y de un permiso especial de pesca. Las licencias y los permisos especiales de pesca podrán ser anulados con vistas a la expedición de otros nuevos. La anulación surtirá efecto el día anterior a la fecha en que la Comisión expida los nuevos. Éstos serán válidos a partir de su fecha de expedición. En caso de agotamiento de alguna de las cuotas mencionadas en el artículo 1, las licencias y los permisos especiales de pesca correspondientes se retirarán total o parcialmente antes de su fecha de expiración. En caso de incumplimiento de alguna de las obligaciones establecidas en el presente Reglamento, se procederá a la retirada de las licencias y los permisos especiales de pesca. No se expedirá ninguna licencia ni permiso especial de pesca para los buques que no hayan respetado las obligaciones establecidas en el presente Reglamento. La Comisión, en nombre de la Comunidad, presentará a Noruega el nombre y las características de los buques noruegos que, por haber infringido las normas comunitarias, no pueden faenar en la zona de pesca de la Comunidad durante el mes o los meses siguientes. Artículo 4 La pesca del arbitán, la maruca y el brosmio estará autorizada siempre que en la división CIEM Vb y en las subzonas VI y VII se utilice el método comúnmente conocido como "palangre". Artículo 5 El empleo de redes de arrastre y de cerco para la captura de especies pelágicas estará prohibido en el Skagerrak desde la medianoche del sábado hasta la medianoche del domingo. Artículo 6 Los buques que estén autorizados para pescar a 31 de diciembre podrán seguir faenando al principio del año siguiente hasta que las nuevas listas de buques de ese año hayan sido aprobadas por la Comisión en nombre de la Comunidad. ¿> Artículo 7 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las ( 'omimidadcs Europeas. Será aplicable a partir del 1 de enero de 1998. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. lecho en Bruselas, el. de diciembre de 1997. Por el Consejo r ANEXO I Cuotas de pesca noruegas para 1998 (en toneladas métricas de pescado fresco entero) Especies Zonas en las que $e autoriza la pesca Cantidad ; Caballa Arenque Espadín Bacalao Eglefino Carbonero Merlán Solía Caballa Lan/ón, faneca noruega, bacaladiila Bacaladiila Arbitán Maruca, brosmio Galludo Tiburón peregrino"' Marrajo Camarón Otras especies Arenque Jurel Cuota combinada Fletan negro CIEM Vía w Vlld, e, f, h, Ha CIEM Vía w CIEM IV CIEM IV CIEM IV ^ CIEM IV, Skagerrak w CIEM IV CIEM IV CIEM IV, lila CIEM IV CIEM II, IVa, Vía K¿\ Vlb, Vil(" CIEM IV, Vb, VI, Vil, lia CIEM IV, Vb, VI, Vil, 11a CIEM IV, VI, VII CIEM IV, VI, VII CIEM IV, VI, Vil CIEM IV CIEM IV, Ha CIEM IVa, b CIEM IV CIEM Vb, VI VII CIEM lia, Vf " 12. 020 3. 000 19. 000 14. 800 15. 000 45. 000 6. 000 3. 090 40. 400 50. 000 245. 000 1. 000 16. 000 600 100 200 100 5. 000 50. 000 5. 000 1. 400 1. 500 | w ^ '*' ''*"" *"*"' (TTKnr~ c°1 ™ (,y} ~ (i) (2) (3) (4) (5) ((<) (7) (X) (9) (10) (H) (12) (13) (14) (IS) Hígado de tiburón peregrino. Al norte de 56°30' de latitud norte. Limitado, al oeste, por una línea que parte del faro de Hanstholm y llega hasta el de Lindesnes y, al sur, por una línea trazada desde el faro de Skagen hasta el de Tistlarna y, desde allí, hasta la costa sueca más próxima. Al oeste de 12°00' de longitud oeste. Podrán pescarse únicamente con palangre en la subzona VI. De las cuales 12. 020 toneladas podrán pescarse del 1 de octubre al 31 de diciembre de 1998 en aguas comunitarias en la división IV a. Podrán pescarse únicamente en la división IV a, excepto 3. 000 toneladas que podrán pescarse en la división III a. De las cuales 50. 000 toneladas como máximo sólo de lanzón o 50. 000 toneladas como máximo de faneca noruega y bacaladiila juntas. En la división VI a al norte de 56°30' de latitud norte podrán pescarse hasta 10. 000 toneladas de la cuota de faneca noruega. No obstante, esta cantidad deberá deducirse de la cuota de lanzón, faneca noruega y bacaladiila de la subzona IV. De las cuales no podrán pescarse más de 40. 000 toneladas en la división IV a. De las cuales podrán pescarse hasta 9. 000 toneladas de pez plata. De las cuales se autorizará en todo momento un 25% por buque de capturas ocasionales de otras especies en las subzonas VI y VII. No obstante, ese porcentaje podrán superarse en las primeras veinticuatro horas siguientes al comienzo de la pesca en un caladero específico. El total de esas capturas ocasionales de otras especies no podrá • exceder de 3. 000 toneladas en las subzonas VI y VII. De las cuales 13. 000 toneladas de maruca como máximo, 7. 000 toneladas de brosmio como máximo y 3. 000 toneladas de arbitán como máximo, pescadas con palangre en la división V b y en las subzonas VI y VII. Incluidas las capturas con palangre de tiburón gris ("grey shark"), tiburón negro, tollo negro pajarito, quelvacho negro, "greater lantern shark", "smooth lantern shark" y pailona. Incluidas las pesquerías no mencionadas específicamente; previa celebración de consultas, podrán introducirse excepciones si se considera apropiado; las capturas de lenguado se limitarán a las capturas accesorias únicamente. Capturadas con palangre exclusivamente; incluidos macrúridos, mora-moras y brotólas de fango. 8 ANEXOIA Arenque noruego de desove primaveral (arenque atlántico-cscandinavo) Cuotas de pesca noruegas para 1998 (en toneladas métricas de pescado fresco entero) Especies Zonas en las que se autoriza la pesca Cantidad Arenque CIEM Ha 9. 000 <*> ANEXO II Cuando se faene dentro de la zona de 200 millas marinas situada frente a las costas de los Estados miembros de la Comunidad que se encuentra sujeta a la normativa comunitaria en materia de pesca, se consignarán los datos que figuran a continuación en el cuaderno diario de pesca inmediatamente después de las operaciones siguientes: 1. Después de cada operación de pesca: 1. 1. cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie capturada; 1. 2. fecha y hora de la operación de pesca; 1. 3. posición geográfica en la que se hayan efectuado las capturas; 1. 4. método de pesca empleado. 2. Después de cada transbordo a o desde otro buque: indicación «recibido de» o «transbordado a»; 2. 1. 2. 2. cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie transbordada; 2. 3. nombre, letras y números de identificación externa del buque al que o desde el que se haya efectuado el transbordo. 3. 4. Después de cada desembarque en un puerto de la Comunidad: 3. 1. nombre del puerto; 3. 2. cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie desembarcada. Después de cada transmisión de información a la Comisión de las Comunidades Europeas: 4. 1. fecha y hora de la transmisión; 4. 2. 4. 3. en el caso de las transmisiones por radio, nombre de la estación de radio. tipo de mensaje: IN, OUT, CIEM (CIEM), WKL o 2 WKL; Aso ANEXO III 1. La información que debe transmitirse a la Comisión de las Comunidades Europeas y las ocasiones de su transmisión son las que se indican a continuación: 1. 1. Cada vez que el buque entre en la zona de 200 millas marinas situada frente a las costas de los Estados miembros de la Comunidad que está sujeta a la normativa pesquera comunitaria: a) b) la información que se especifica en el punto 1. 5; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se encuentre en las bodegas; c) la fecha y la división CIEM en las que el capitán tenga previsto comenzar a faenar. Cuando las operaciones de pesca exijan más de una entrada al día en la zona mencionada en el punto 1. 1, será suficiente una sola comunicación con motivo de la primera entrada. 1. 2. Cada vez que el buque abandone la zona mencionada en el punto 1. 1: a) b) c) d) c) t) la información que se especifica en el punto 1. 5; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se encuentre en las bodegas; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya capturado desde la última transmisión, la división CIEM en la que se hayan efectuado las capturas; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya transbordado a o desde otros buques desde la entrada del buque en la zona e identificación de los buques a los que se hayan efectuado los transbordos; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya desembarcado en un puerto de la Comunidad desde la entrada del buque en la zona. Cuando las operaciones de pesca exijan más de una entrada al día en la zona mencionada en el punto 1. 1, será suficiente una sola comunicación con motivo de la última salida. 1. 3. Cada tres días, a partir del tercer día siguiente a la primera entrada del buque en la zona mencionada en el punto 1. 1, en el caso de la pesca del arenque y la caballa, y cada siete días a partir del séptimo día siguiente a esa primera entrada, en el caso de la pesca de todas las demás especies: a) b) la información que se especifica en el punto 1. 5; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya capturado desde la última transmisión; la división CIEM en la que se hayan efectuado las capturas. c) 1. 4. Cada vez que el buque se traslade de una división CIEM a otra: a) b) c) la información que se especifica en el punto 1. 5; la cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya capturado desde la última transmisión; la división CIEM en la que se hayan efectuado las capturas. 1. 5. a) b) c) d) e) El nombre, el indicativo "de llamada, las letras y números de identificación externa del buque y el nombre y apellidos de su capitán; el número de licencia si el buque cuenta con una; el número de serie del mensaje de la marea de que se trate; la identificación del tipo de mensaje; la fecha, la hora y la posición geográfica del buque. A* 2. 1. La información requerida en el punto 1 se transmitirá a la Comisión de las Comunidades Europeas en Bruselas (dirección télex: 24189 FISEU-B) a través de alguna de las estaciones de radio mencionadas en el punto 3 y de la forma indicada en el punto 4. 2. 2. Si, por causa de fuerza mayor, el buque no pudiere transmitir el mensaje, podrá hacerlo otro buque en su nombre. Nombre de la estación de radio Indicativo de llamada Skagen Blâvand Ronne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland I lumber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentía Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Torshavn Bergen Farsund Floro Rogaland Tjome Álesund OXP OXB OYE DAFDAK DAHDAL DAI DAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ LGL LGQ LGT LGA At- Forma de las comunicaciones La información requerida en el punto 1 deberá incluir, por el orden que se indica a continuación, los datos siguientes: nombre del buque; indicativo de llamada; letras y números de identificación externa; número de serie del mensaje de la marea de que se trate; indicación del tipo de mensaje ajustado al código siguiente: mensaje al entrar en la zona contemplada en el punto 1. 1: "IN", mensaje al salir de la zona contemplada en el punto 1. 1: "OUT", mensaje al pasar de una división CIEM a otra: "CIEM", mensaje semanal: «WKL», mensaje cada tres días: «2 WKL»; fecha, hora y posición geográfica; división/subdivisiones CIEM en las que esté previsto comenzar a faenar; fecha en la que esté previsto comenzar a faenar; cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se encuentre en las bodegas, utilizando el código mencionado en el punto 5; cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya capturado desde la última transmisión, utilizando el código indicado en el punto 5; división/subdivisiones CIEM en las que se hayan realizado las capturas; cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya transbordado a otros buques o desde otros buques desde la última transmisión; nombre e indicativo de llamada del buque al que o desde el que se haya efectuado el transbordo; cantidad (en kilogramos de peso vivo) de cada especie que se haya desembarcado en un puerto de la Comunidad desde la última transmisión; nombre y apellidos del capitán. 5. Los códigos que se utilizarán para indicar, de conformidad con el punto 4, las especies llevadas a bordo son los siguientes: PRA HKE GHL COD HAD HAL MAC HOM RNG POK WHG HER SAN SPR PLE fletan negro (Reinhardtius hippoglossoides), - camarón del Norte (Pandalus borealis), - merluza (Merluccius merluccius), - - bacalao (Gadus morhua), - eglefino (Melanogrammus aeglefinus), - halibut (Hippoglossus hippoglossus), - caballa (Scomber scombrus), - - granadero de roca (Coryphaenoides rupestris), - palero/carbonero (Pollachius virens), - merlán (Merlangius merlangus), - arenque (Clupea harengus), - lanzón (Ammodytes spp. ), - espadín (Sprattus sprattus), - solía (Pleuronectes platessa), jurel/chicharro (Trachurus trachurus), Al NOP LIN PEZ ANE RED PLA SQX YEL WHB TUN BLI USK DGS BSK POR SQC POA PIL CSH LEZ MNZ NEP POL ARG OTH faneca noruega (Trisopterus esmarkii), - - maruca (Molva molva), - quisquilla/camarón (Pandalidae), - anchoa (Engraulis encrasicholus), - gallineta nórdica (Sebastes spp. ), - platija americana (Hippoglossoides platessiodes), - calamar/pota (Illex spp. ), - limanda nórdica (Limandaferruginea), - bacaladiila (Micromesistius poutassou), - atún (Thunnidae), - arbitán (Molva dypterygia), - brosmio (Brosme brosme), - galludo (Squalus acanthias), - peregrino (Cetorinhus maximus), - marrajo (Ijimma nasus), - calamar común (Loligo spp. ), - castañeta o japuta atlántica (Brama brama), - sardina (Sardina pilchardus), - quisquilla (Crangon crangon), - - - cigala (Nephrops norvegicus), - abadejo (Pollachius pollachius), - pez de plata (Argentina sphyraena), - otras especies. lliseria/gallo (Lepidorhombus spp. ), rape (Lophius spp. ), A« ISSN 0257-9545 COM(97) 710 final DOCUMENTOS ES 03 11 N° de catálogo : CB-CO-97-730-ES-C ISBN 92-78-29664-3 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo