title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
approximation of laws
atmospheric pollutant
motor vehicle
pollution control measures
technical regulations

formats: html pdf print

text: 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31997L0068 27. 2. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 17 L 59/1 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai Tā kā mērķi samazināt piesārņotāju emisiju no visurgā- jējas tehnikas motoriem un izveidot motoru un mehā- tam darboties atsevišķas nismu iekšējo tirgu un likt dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt, un tādēļ labāk to var sasniegt, tuvinot dalībvalstu likumus, kas attiecas uz pasākumiem pret visurgājējas tehnikas motoru radīto gaisa piesārņojumu; EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (3) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), rīkojoties Līguma (3) 189. b pantā paredzētajā kārtībā saskaņā ar Samierināšanas komitejas 1997. gada 11. novembrī apstiprinā- to kopīgo dokumentu, (4) Tā kā Komisijas jaunākie pētījumi rāda, ka ievērojama daļa no kopējās cilvēku radītās dažu indīgu atmosfēras piesārņotāju emisijas ir emisija no visurgājējas tehnikas; tā kā kompresijas aizdedzes motoru kategorija, ko regla- ir cēlonis ievērojamai daļai gaisa mentē šī direktīva, piesārņojuma ar NOx un PT, salīdzinot ar jo īpaši, autotransporta nozarē radīto attiecīgo piesārņojumu; Tā kā Komitejas rīcības programma un darbība attiecībā uz vidi un noturīgu attīstību (4) par pamatprincipu atzīst jāaizsargā pret atzītu to, ka visas personas ir efektīvi veselības apdraudējumu gaisa piesārņojuma dēļ un ka tādēļ jo īpaši slāpekļa dioksīda (NO2), makrodaļiņu (PT) — melno dūmu — un citu piesārņotāju, tādu kā oglekļa tā kā, attiecībā uz oksīds (CO), emisija ir jākontrolē; troposfēras ozona (O3) veidošanās kavēšanu un ar to ir jāsamazina pre- saistīto ietekmi uz veselību un vidi, kursoru — slāpekļa oksīdu (NOx) un ogļūdeņražu (HC) — emisija; tā kā paskābināšanas radītie vides postījumi inter alia arī prasa samazināt NOx un HC emisiju; gada aprīlī Kopiena Tā kā 1992. ir parakstījusi ANO/EEK protokolu par gaistošo organisko savienojumu (GOS) samazināšanu un 1993. gada decembrī pievieno- jusies protokolam par NOx samazināšanu, kas abi saistīti ar 1982. gada jūlijā apstiprināto 1979. gada Konvenciju par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos; (5) (1) OV C 328, 7. 12. 1995. , 1. lpp. (2) OV C 153, 28. 3. 1996. , 2. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1995. gada 25. oktobra atzinums (OV C 308, janvāra kopējā 20. 11. 1995. , 29. nostāja (OV C 123, 21. 4. 1997. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1997. gada 13. maija lēmums (OV C 167, 2. 7. 1997. , 22. lpp. ). Padomes 1997. gada 4. decembra lēmums un Eiropas Parlamenta 1997. gada 16. janvāra lēmums. lpp. ), Padomes 1997. gada 20. (4) Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1993. gada 1. februāra Padomes sanāksmes rezolūcija (OV C 138, 17. 5. 1993. , 1. lpp. ). Tā kā emisija no visurgājējas tehnikas, kas aprīkota ar kompresijas aizdedzes motoriem, un jo īpaši NOx un PT emisija ir galvenais bažu iemesls šajā jomā; tā kā šie avoti būtu jāreglamentē pirmām kārtām; tā kā tomēr būtu lietderīgi vēlāk paplašināt šīs direktīvas darbības lai, pamatojoties uz piemērotiem testa cikliem, jomu, skaitā ietvertu citu visurgājējas pārvietojamu ģeneratoru iekārtu, emisijas kontroli un jo īpaši benzīna motoru emisijas kontroli; tā kā CO un HC emisijas ievērojamu samazinājumu var sasniegt ar pared- zēto šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu, ietverot benzīna motorus; tehnikas motoru, tai (1) (2) 18 (6) (7) (8) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Tā kā tiesību akti par lauksaimniecības un mežsaimnie- cības traktoru motoru emisijas kontroli, kas nodrošina, ka vides aizsardzības līmenis ir līdzvērtīgs līmenim, kurš noteikts saskaņā ar šo direktīvu un kura standarti un prasības tai pilnībā atbilst, būtu jāīsteno iespējami drīz; bām par emisiju; tā kā dalībvalsts, kas piešķir apstip- rinājumu, veic vajadzīgos kontroles pasākumus; Tā kā attiecībā uz sertificēšanas kārtību ir pieņemta tā tipa apstiprinājumu metode, kas kā Eiropas metode jau ir attaisnojusies sauszemes transportlīdzekļu un to sa- stāvdaļu apstiprināšanai; tā kā ir ieviests jauns elements — standarta motora apstiprināšana, kurš pārstāv motoru grupu (motoru saimi), kas izgatavoti, izmantojot līdzīgas sastāvdaļas saskaņā ar līdzīgiem konstrukcijas princi- piem; ražotājiem ir Tā kā saskaņā ar šo direktīvu ražotie motori būs attiecī- gi jāmarķē un jāpiesaka apstiprinātājām iestādēm; tā kā, lai saglabātu mazus administratīvos izdevumus, iestādei nav paredzēts tieši kontrolēt motoru izlaides datumus, uz ko attiecas stingrāku prasību noteikšana; tā kā šīs jāatvieglo iestādes darbības brīvības dēļ veicamo testu, kas notiek uz vietas, sagatavošana un regulāri jādara pieejama informācija par attiecīgās ražo- šanas plānošanu; tā kā pilnīga atbilstība saskaņā ar šo kārtību nosūtāmajam paziņojumam nav obligāta, bet liela atbilstības pakāpe atvieglotu apstiprinātājām iestā- dēm vērtēšanas plānošanu un dotu ieguldījumu uzticības palielināšanā starp ražotājiem un tipa apstiprinātājām iestādēm; (9) Tā kā apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar Direktīvu 88/77/EEK (1) un ar ANO/EEK Noteikumu Nr. 49, sērija 02, kā uzskaitīts Direktīvas 92/53/EEK IV pielikuma II papildinājumā (2), ir atzīti par līdzvērtīgiem šīs direktīvas pirmajā posmā nepieciešamajiem apstiprinājumiem; (10) Tā kā motorus, kas atbilst šīs direktīvas prasībām un uz ko attiecas tās darbības joma, ir jāatļauj laist dalībvalstu tirgū; tā kā šie motori nav jāpakļauj citām valstu prasī- (1) Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalīb- valstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz veicamajiem pasākumiem pret gāzveida piesārņotāju emisiju no transportlīdzekļos izmantoja- lpp. ). Direktīvā miem dīzeļmotoriem (OV L 36, 9. 2. 1988. , 33. jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/1/EK (OV L 40, 17. 2. 1996. , 1. lpp. ). (2) Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/53/EEK, ar ko grozīta Direktīva 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attie- cībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinā- šanu (OV L 225, 10. 8. 1992. , 1. lpp. ). (11) Tā kā, nosakot jaunu testu kārtību un robežlielumus, ir jāņem vērā šo motoru tipu īpašie izmantošanas veidi; (12) Tā kā ir lietderīgi ieviest šos jaunos standartus saskaņā ar pārbaudīto divu posmu metodes principu; (13) (14) (15) (16) šķiet, vieglāk sasniegt Tā kā jaudīgākiem motoriem, būtisku emisijas samazinājumu, jo var izmantot esošo tehnoloģiju, kas ir izstrādāta sauszemes transportlīdzekļu motoriem; tā kā, ņemot to vērā, ir paredzēta prasību pakāpienveida īstenošana, I posmā sākot ar augstāko no trim jaudas grupām; tā kā šis princips ir saglabāts II izņemot posmam, jaunu ceturto jaudas grupu, uz ko neattiecas I posms; Tā kā šajā visurgājējas tehnikas nozarē, kas tagad ir reglamentēta un kas kopā ar lauksaimniecības traktoriem ja salīdzina ar autotransporta emisiju, ir ir vissvarīgākā, sagaidāms ievērojams emisijas samazinājums, īstenojot šo direktīvu; tā kā dīzeļmotori attiecībā uz CO un HC emisiju vispār darbojas ļoti labi, uzlabojumu rezerve attiecībā uz emisijas kopējo daudzumu ir ļoti maza; kā, lai ņemtu vērā Tā vai ir paredzēta kārtība, kā var ekonomiskos apstākļus, atbrīvot ražotājus no šīs direktīvas radītajiem pienāku- miem; izņēmuma tehniskos lai nodrošinātu produkcijas atbilstību (PA), Tā kā, ja motoram ir piešķirts apstiprinājums, ražotājiem ir jāveic attiecīgi pasākumi; tā kā gadījumam, kad ir atklāta neatbilstība, ir paredzēta informēšanas kārtība, izlaboša- nas pasākumi un sadarbības kārtība, kā atrisināt iespēja- mās dalībvalstu atzinumu atšķirības attiecībā uz sertifi- cētu motoru atbilstību; (17) (18) 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 Tā kā šī direktīva neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt prasības, kas nodrošina strādājošo aizsardzību, lietojot visurgājēju tehniku; vai bez tās, kas nav paredzēts pasažieru vai kravu autopār- vadājumiem un kurā ir uzstādīts iekšdedzes motors, kā norādīts I pielikuma 1. iedaļā, Tā kā šīs direktīvas dažu pielikumu tehniskie noteikumi būtu jāpapildina un pēc vajadzības jāpieskaņo tehnikas progresam saskaņā ar komitoloģiju; (19) Tā kā būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu motoru testus atbilstīgi labas laboratoriju prakses noteikumiem; — "tipa apstiprināšana" ir procedūra, saskaņā ar ko dalībvalsts apliecina to, ka iekšdedzes motora tips vai motoru saime attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no motora(-iem) atbilst šīs direktīvas attiecīgajām tehniskajām prasībām, (20) (21) (22) Tā kā šajā nozarē ir jāveicina pasaules mēroga tirdznie- cība, cik iespējams, saskaņojot emisijas standartus Ko- pienā ar trešās valstīs piemērojamiem vai plānojamiem standartiem; — "motora tips" ir motora kategorija, kas neatšķiras pēc tādām būtiskajiem motora parametriem, kuri noteiktas II pieli- kuma 1. papildinājumā, Tā kā tādēļ ir jāparedz iespēja atkārtoti caurlūkot stā- vokli, pamatojoties uz jaunu tehnoloģiju pieejamību un ekonomisko lietderību un ņemot vērā otrā posma īste- nošanā sasniegto progresu; — "motoru saime" ir ražotāja tādu motoru grupējums, kuriem izplūdes gāzu emisijas konstrukcijas dēļ sagaidāmi vienādi parametri un kuri atbilst šīs direktīvas prasībām, Tā kā 1994. gada 20. decembrī ir panākts nolīgums par pagaidu vienošanos starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par aktu, kas pieņemti Līguma 189. b pantā paredzētajā kārtībā, īstenošanas pasākumiem (1), — "standarta motors" ir motors, kas lai tas atbilstu I pielikuma 6. un 7. izraudzīts no motoru iedaļas saimes tā, prasībām, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. — "motora jauda" ir lietderīgā jauda, kā noteikts I pielikuma 2. 4. punktā, 1. pants Mērķi — "motora izlaides datums" ir datums, kad motoram izdara pēdējo pārbaudi pēc noņemšanas no ražošanas līnijas. Šajā posmā motors ir gatavs nosūtīšanai vai nodošanai nolikta- vā, Šīs direktīvas mērķis ir tuvināt dalībvalstu tiesību aktus attiecī- bā uz emisijas standartiem un tipa apstiprināšanas procedūru motoriem, kas jāuzstāda visurgājējā tehnikā. Tā dos ieguldī- jumu iekšējā tirgus vienmērīgā darbībā, vienlaikus aizsargājot cilvēku veselību un vidi. — "laišana tirgū" ir darbība, kad ražojumu, uz ko attiecas šī direktīva, par samaksu vai bez tās dara pieejamu Kopienas tirgū izplatīšanai un/vai izmantošanai Kopienā, 2. pants Definīcijas — "ražotājs" ir persona vai struktūra, kas ir atbildīga apstipri- iestādei par visiem tipa apstiprināšanas procesa nātājai ražošanas atbilstību. Nav būtiski, vai aspektiem un par persona vai struktūra ir tieši iesaistīta visos motora izgata- vošanas posmos, Šajā direktīvā: — "visurgājēja tehnika" ir jebkurš mobils mehānisms, pārvieto- jama rūpnieciska iekārta vai transportlīdzeklis ar virsbūvi (1) OV C 102, 4. 4. 1996. , 1. lpp. — "apstiprinātāja iestāde" ir dalībvalsts kompetenta iestāde vai iestādes, kas atbild par motora vai motoru saimes tipa apstiprināšanas visiem aspektiem, par apstiprinājuma serti- fikātu izdošanu un anulēšanu, par sakariem ar citu dalīb- valstu apstiprinātājām iestādēm un par ražotāja pasākumu pārbaudi attiecībā uz ražošanas atbilstību, 20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — "tehniskais dienests" ir organizācija(-s) vai struktūra(-s), kas ir iecelta(-s) par testēšanas laboratoriju(–ām), lai veiktu testus vai pārbaudes dalībvalsts apstiprinātājas iestādes vārdā. Šo funkciju var izpildīt arī pati apstiprinātāja iestāde, — "informācijas dokuments" II pielikumā izklāstītais doku- ments, kas nosaka, kādu informāciju pretendentam ir jās- niedz, ir — "informācijas mape" ir kopējā datu, rasējumu, fotogrāfiju u. c. mape, ko pretendents iesniedz tehniskajam dienestam vai apstiprinātājai iestādei, kā noteikts informācijas dokumentā, — "informācijas pakete" informācijas mape kopā ar testu ziņojumiem vai citiem dokumentiem, ko tehniskais dienests vai apstiprinātāja iestāde, pildot savas funkcijas, ir pievieno- jusi informācijas mapei, ir — "informācijas paketes rādītājs" ir dokuments, kurā ir uzskaitīts informācijas paketes saturs, atbilstīgi numurējot vai citādi apzīmējot, lai skaidri identificētu visas lapas. 3. pants Dalībvalsts aizpilda visas tipa apstiprinājuma sertifikāta 2. attiecīgās iedaļas saskaņā ar paraugu VI pielikumā, par katru motora tipu vai motoru saimi, ko dalībvalsts apstiprina, un izveido informācijas paketes rādītāju vai pārbauda tā saturu. Tipa apstiprinājuma sertifikātus numurē saskaņā ar VII pieli- kumā aprakstīto metodi. Aizpildīto tipa apstiprinājuma sertifi- kātu un tā pielikumus nosūta pretendentam. Ja apstiprināmais motors pilda savu funkciju tikai kopā ar 3. citām visurgājējas tehnikas daļām vai tam ir specifiskas pazīmes tikai kopā ar tām un ja šā iemesla dēļ atbilstību vienai vai vairākām prasībām var pārbaudīt tikai tad, ja apstiprināmais motors darbojas kopā ar citām īstām vai modelētām mašīnas daļām, motora tipa apstiprinājuma darbības joma ir attiecīgi jāierobežo. Tādā gadījumā motora tipa vai motoru saimes apstiprinājuma sertifikātā ietver visus motora izmantošanas ierobežojumus un norāda tā montāžas nosacījumus. 4. Katras dalībvalsts apstiprinātāja iestāde: a) katru mēnesi nosūta citu dalībvalstu apstiprinātājām iestā- dēm sarakstu (kas ietver VIII pielikumā parādītos datus) par motoru un motoru saimju tipa apstiprinājumiem, kurus tā piešķīrusi, atteikusies piešķirt vai anulējusi attiecīgajā mēnesī; Tipa apstiprinājuma pieteikums b) saņēmusi citas dalībvalsts apstiprinātājas iestādes pieprasī- jumu, tūlīt nosūta: 1. Motora vai motoru saimes tipa apstiprinājuma pietei- kumu ražotājs iesniedz dalībvalsts apstiprinātājai iestādei. Pie- teikumam pievieno informācijas mapi, kuras saturs ir norādīts informācijas dokumentā II pielikumā. Motoru, kas atbilst II tipa pielikuma parametriem, nodod par apstiprinājuma testiem atbildīgajam tehniskajam dienestam. aprakstītajiem motora papildinājumā 1. Iesniedzot motoru saimes tipa apstiprinājuma pieteikumu, 2. ja apstiprinātāja iestāde nosaka, ka attiecībā uz izvēlēto stan- darta motoru iesniegtais pieteikums pilnībā nepārstāv II pieli- kuma 2. papildinājumā aprakstīto motoru saimi, apstiprināša- nai saskaņā ar 1. punktu nodod citu standarta motoru un, vajadzības gadījumā, papildu standarta motoru, ko nosaka apstiprinātāja iestāde. Pieteikumu viena motoru tipa vai motoru saimes apsti- 3. prināšanai nevar iesniegt vairāk kā vienai dalībvalstij. Par katru apstiprināmo motoru tipu vai katru motoru saimi iesniedz atsevišķu pieteikumu. — motora vai motoru saimes tipa apstiprinājuma sertifikāta informācijas paketi vai bez tās par katru kopiju ar motora tipu vai motoru saimi, ko tā ir apstiprinājusi vai atteikusies apstiprināt, vai anulējusi un/vai — saskaņā ar piešķirtiem tipa apstiprinājumiem ražoto mo- toru sarakstu, kurš aprakstīts 6. panta 3. punktā un kurā ietverti IX pielikumā norādītie dati, un/vai — šīs direktīvas 6. panta 4. punktā aprakstītās deklarācijas kopiju. Katras dalībvalsts apstiprinātāja iestāde reizi gadā vai 5. saņēmusi attiecīgu pieteikumu, nosūta papildus Komisijai X pielikumā parādīto tehnisko datu kopiju attiecībā uz motoriem, kas ir apstiprināti kopš iepriekšējā paziņojuma. ja ir tam, 4. pants 5. pants Tipa apstiprināšanas procedūra Apstiprinājumu grozījumi Pieteikuma 1. apstip- rinājumu visiem motoru tipiem vai motoru saimēm, kas atbilst datiem informācijas mapē un atbilst šīs direktīvas prasībām. saņēmēja dalībvalsts piešķir tipa Dalībvalstij, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, ir jāveic lai nodrošinātu, ka tā ir informēta par 1. vajadzīgie pasākumi, visām izmaiņām informācijas paketes datos. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 21 Pieteikumu par tipa apstiprinājuma grozījumiem vai attie- 2. cinājumiem iesniedz vienīgi tajā dalībvalsts apstiprinātājā iestā- dē, kura ir piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu. Ja informācijas paketē esošie dati ir mainījušies, attiecīgā 3. dalībvalsts apstiprinātāja iestāde: — vajadzības gadījumā izdod informācijas paketes pārskatī- to(-ās) lapu(-as), katru pārskatīto lapu apzīmējot, lai skaidri parādītu izmaiņu būtību un atkārtotās izdošanas datumu. informācijas paketes Izdodot pārskatītās lapas, groza arī rādītāju (kas ir pievienots tipa apstiprinājuma sertifikātam), lai parādītu pārskatīto lapu jaunākos datumus, un — izdod pārskatīto tipa apstiprinājuma sertifikātu (apzīmētu ar attiecinājuma numuru), ja ir mainījusies tajā esošā informā- cija (izņemot pielikumus) vai ja kopš apstiprinājuma dienas ir mainījušies šīs direktīvas standarti. Pārskatītajā sertifikātā skaidri parāda pārskatīšanas iemeslu un jaunās izdošanas datumu. Ja attiecīgās dalībvalsts apstiprinātāja iestāde konstatē, ka infor- mācijas paketes grozījumi prasa jaunus testus vai pārbaudes, tā par to informē ražotāju un izdod iepriekš minētos dokumentus tikai pēc veiksmīgiem jauniem testiem vai pārbaudēm. 6. pants Atbilstība Katrai atbilstīgi apstiprinātajam tipam izgatavotai vienībai 1. ražotājs piestiprina marķējumu, kā noteikts I pielikuma 3. iedaļā, tai skaitā tipa apstiprinājuma numuru. Ja saskaņā ar 4. panta 3. punktu tipa apstiprinājuma 2. sertifikāts ietver izmantošanas ierobežojumus, ražotājs kopā ar katru izgatavoto vienību nosūta sīki izstrādātu informāciju par šiem ierobežojumiem un par vienības montāžas nosacījumiem. Ja vairāku tipu motorus nosūta vienam tehnikas ražotājam, ir pietiekami, vēlākais, pirmā motora nosūtīšanas dienā dot tikai vienu šādu informācijas dokumentu, kurā papildus ir uzskaitīti attiecīgo motoru identifikācijas numuri. ko var noteikt iestāde, nosūta sarakstu, kas ietver identifikācijas numuru diapazonu katram motoru tipam, kas ražots saskaņā ar šīs direktīvas prasībām, kopš pēdējā ziņojuma vai kopš šīs direktīvas prasības bija pirmoreiz piemērojamas. Ja šo sarakstu neprecizē motoru kodēšanas sistēma, tajā ir jānorāda identifi- kācijas numuru korelācija ar attiecīgiem motoru tipiem vai motoru saimēm un ar tipa apstiprinājumu numuriem. Papildus tam šajā sarakstā ir ja ražotājs izbeidz ražot apstiprinātu motora tipu vai motoru saimi. Ja šis saraksts nav regulāri jānosūta apstiprinātājai iestādei, ražotājam šie pieraksti ir jāsaglabā vismaz 20 gadus. īpaša informācija, jāietver Ražotājs 45 dienu laikā pēc katra kalendārā gada beigām 4. un katrā 9. pantā minētajā piemērošanas dienā apstiprinātājai iestādei, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, nosūta deklarāci- ju, kurā norādīti motoru tipi un motoru saimes kopā ar attiecīgiem motoru identifikācijas kodiem tiem motoriem, ko viņš paredz ražot no šīs dienas. 7. pants Līdzvērtīgu apstiprinājumu akceptēšana Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšli- 1. kuma var atzīt šajā direktīvā noteikto motoru tipa apstip- rinājumu nosacījumu un noteikumu līdzvērtību procedūrām, kādas noteiktas starptautiskajos noteikumos vai trešo valstu noteikumos saskaņā ar daudzpusējiem vai divpusējiem nolīgu- miem starp Kopienu un trešām valstīm. Tipa apstiprinājumus saskaņā ar Direktīvu 88/77/EEK, kas 2. atbilst Direktīvas 91/542/EEK (1) 2. pantā un I pielikuma 6. 2. 1. iedaļā paredzētajiem A un B posmiem, un, vajadzības gadījumā, attiecīgās apstiprinājumu zīmes atzīst šīs direktīvas 9. panta 2. punktā paredzētajā I posmā. Šī spēkā esamība beidzas, sākot no šīs direktīvas 9. panta 3. punktā paredzētā II posma obligātās īstenošanas. 8. pants Reģistrācija un laišana tirgū Ražotājs pēc apstiprinātājas iestādes, kas piešķīrusi tipa 3. apstiprinājumu, pieprasījuma 45 dienu laikā pēc katra kalen- dāra gada beigām un, ja mainās šīs direktīvas prasības, tūlīt pēc katras piemērošanas dienas, un tūlīt pēc katras papildu dienas, Dalībvalstis nevar atteikties reģistrēt vai attiecīgā gadījumā 1. laist tirgū jaunus motorus, uzstādītus vai neuzstādītus mehāni- smos, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām. (1) OV L 295, 25. 10. 1991. , 1. lpp. 22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Dalībvalstis atļauj reģistrēt vai attiecīgā gadījumā laist 2. tirgū jaunus motorus, uzstādītus vai neuzstādītus mehānismos, tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām. Dalībvalsts apstiprinātāja iestāde, kas piešķir tipa apstipri- 3. nājumus, veic vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šo apstip- rinājumu, lai reģistrētu un kontrolētu atbilstīgi šīs direktīvas prasībām ražoto motoru identifikācijas numurus, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestā- dēm. — A: — B: — C: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, 75 kW ≤ P < 130 kW, 37 kW ≤ P < 75 kW, ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju emisija no motora neatbilst I pielikuma 4. 2. 1. iedaļas tabulā noteiktajiem robežlielumiem. Identifikācijas numuru papildu kontrole var notikt saistībā 4. ar ražošanas atbilstības kontroli, kā aprakstīts 11. pantā. 3. TIPA APSTIPRINĀJUMU II POSMS(MOTORU KATEGORI- JAS: D, E, F, G) Attiecībā uz identifikācijas numuru kontroli ražotājs vai 5. viņa Kopienā reģistrētie pārstāvji pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz atbildīgajai apstiprinātājai iestādei visu vajadzīgo infor- māciju attiecībā uz saviem pircējiem un arī to motoru, kas deklarēti kā ražoti saskaņā ar 6. panta 3. punktu, identifikācijas Ja motorus pārdod mehānismu ražotājiem, papildu numurus. informācija nav vajadzīga. Ja pēc apstiprinātājas iestādes pieprasījuma ražotājs nevar 6. pārbaudīt prasības, kā noteikts 6. pantā, jo īpaši saistībā ar šā panta 5. punktu, piešķirto apstiprinājumu attiecībā uz atbilstīgo motoru tipu var anulēt. Informēšanas procedūra tādā gadījumā ir tāda, kā aprakstīts 12. panta 4. punktā. 9. pants Grafiks 1. TIPA APSTIPRINĀJUMU PIEŠĶIRŠANA Pēc 1998. gada 30. jūnija dalībvalstis nevar atteikties piešķirt tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei vai atteikties izdot VI pielikumā aprakstīto dokumentu, kā arī attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisiju nevar izvirzīt citas tipa apstiprinājuma prasības visurgājējai tehnikai, kurā ir uzstādīts ja motors attiecībā uz gāzveida un daļiņveida piesār- motors, ņotājiem atbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām. Dalībvalstis atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei un izdot VI pielikumā aprakstīto doku- mentu, un atsakās piešķirt jebkuru citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā ir uzstādīts motors: — D: — E: — F: — G: pēc 1999. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 18 kW ≤ P < 37 kW, pēc 2000. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, pēc 2001. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 75 kW ≤ P < 130 kW, pēc 2002. gada 31. decembra motoriem ar jaudu: 37 kW ≤ P < 75 kW, ja motors neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām un ja gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju emisija no motora neatbilst I pielikuma 4. 2. 3. iedaļas tabulā noteiktajiem robežlielumiem. 4. REĢISTRĀCIJA UN LAIŠANA TIRGŪ: MOTORU IZLAIDES DATUMI Pēc turpmāk minētajiem datumiem, izņemot eksportam uz trešām valstīm paredzēto tehniku un motorus, dalībvalstis vajadzības gadījumā atļauj reģistrēt un laist tirgū jaunus moto- rus, jau uzstādītus vai neuzstādītus mehānismos, tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām un ja motors ir apstiprināts atbilstīgi vienai no 2. un 3. punktā definētajām kategorijām. 2. TIPA APSTIPRINĀJUMU I POSMS(MOTORU KATEGORIJAS A/B/C) I posms: Dalībvalstis atsakās piešķirt tipa apstiprinājumu motora tipam vai motoru saimei un izdot VI pielikumā aprakstīto doku- mentu, un atsakās piešķirt jebkuru citu tipa apstiprinājumu visurgājējai tehnikai, kurā ir uzstādīts motors, — A kategorija: 1998. gada 31. decembris, — B kategorija: 1998. gada 31. decembris, pēc 1998. gada 30. jūnija motoriem ar šādu jaudu: — C kategorija: 1999. gada 31. marts; 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23 II posms: — D kategorija: 2000. gada 31. decembris, — E kategorija: 2001. gada 31. decembris, — F kategorija: 2002. gada 31. decembris, — G kategorija: 2003. gada 31. decembris. Katrai kategorijai dalībvalstis tomēr var atlikt katru iepriekš minētajā prasībā minēto datumu uz diviem gadiem attiecībā uz motoriem, kuru izlaides datums ir pirms minētā datuma. I posma motoriem piešķirtā atļauja beidzas, sākoties II posma obligātai īstenošanai. nedrīkst pārsniegt 10 % no visu attiecīgo tipu jauniem motoriem, kas šajā dalībvalstī laisti tirgū iepriekšējā gadā, — ja dalībvalsts lūgumu akceptē, tai viena mēneša laikā ir jānosūta citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm dati par ražotājam piešķirtajiem atbrīvojumiem un to iemesli, — dalībvalsts, kas saskaņā ar šo pantu piešķir atbrīvojumus, ir izpildītu visus attiecī- atbildīga par to, lai ražotājs noteikti gos pienākumus, — apstiprinātāja iestāde par katru attiecīgo motoru izdod atbilstības sertifikātu, kurā izdara īpašu ierakstu. Vajadzības gadījumā var izmantot apvienotu dokumentu, kas ietver visus attiecīgo motoru identifikācijas numurus, — dalībvalstis katru gadu nosūta Komisijai piešķirto atbrīvo- jumu sarakstus, norādot iemeslus. 10. pants Atbrīvojumi un alternatīvas procedūras iespēja ir ierobežota ar 12 mēnešu laikposmu pēc dienas, tirgū laišanas Šī kurā uz motoriem pirmoreiz ir attiecināts(-i) termiņš(-i). Direktīvas 8. panta 1. un 2. punktu un 9. panta 4. 1. punktu nepiemēro: — motoriem, ko izmanto militarizēti dienesti, — motoriem, kas ir atbrīvoti saskaņā ar 2. punktu. Katra dalībvalsts pēc ražotāja lūguma sērijas beigu moto- 2. ir krājumā, vai visurgājējas tehnikas krājumus rus, kas vēl attiecībā uz to motoriem var atbrīvot no 9. panta 4. punktā noteiktā tirgū laišanas termiņa(–iem) saskaņā ar šādiem nosacī- jumiem: — ražotājam ir jāiesniedz pieteikums tās dalībvalsts apstiprinā- tājām iestādēm, kas ir apstiprinājusi attiecīgo(s) motora tipu(us) vai motoru saimi(-es) pirms termiņa(-u) stāšanās spēkā, — ražotāja pieteikumā ir jāietver 6. panta 3. punktā definētais to jauno motoru saraksts, kas termiņā(–os) nav laisti tirgū; par motoriem, uz ko šī direktīva attiecas pirmoreiz, viņam ir jāiesniedz pieteikums dalībvalsts, kurā motori glabājas, tipa apstiprināšanas iestādei, — lūgumā ir norādīti tehniskie un ekonomiskie iemesli, kas ir tā pamatā, — motoriem ir jāatbilst tipam vai saimei, kuras tipa apstipri- nājums vairs nav derīgs vai kurai agrāk nav bijis vajadzīgs tipa apstiprinājums, bet kura ir ražota saskaņā ar termi- ņu(-iem), 11. pants Ražošanas atbilstības pasākumi Dalībvalsts, kas piešķir tipa apstiprinājumu, veic vajadzī- 1. gos pasākumus, lai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm, attiecībā uz I pielikuma 5. iedaļā noteiktajām specifikācijām pārbaudītu, ka ir veikti atbil- stīgi pasākumi, lai nodrošinātu produkcijas atbilstības efektīvu kontroli pirms dalībvalsts piešķir tipa apstiprinājumu. Dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, veic 2. vajadzīgos pasākumus, lai, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citu dalībvalstu apstiprinātājām iestādēm, attiecībā uz I pieli- iedaļā noteiktajām specifikācijām pārbaudītu, ka 1. kuma 5. punktā minētie pasākumi vēl arvien ir atbilstīgi un ka katrs ražotais motors, kuram saskaņā ar šo direktīvu ir tipa apstipri- nājuma numurs, vēl arvien atbilst apstiprinājuma sertifikātā apstiprinātā motora tipa vai saimes dotajam aprakstam un sertifikāta pielikumiem. 12. pants Neatbilstība apstiprinātajam tipam vai saimei — motoriem termiņā(-os) ir fiziski jāglabājas Kopienā, — maksimālais viena vai vairāku tipu jaunu motoru skaits, ko laiž tirgū ar šīs atbrīvošanas pieteikumu, katrā dalībvalstī Neatbilstība apstiprinātam tipam vai saimei pastāv, 1. ja ir konstatētas novirzes no datiem tipa apstiprinājuma sertifikātā informācijas paketē un ja šīs novirzes saskaņā ar 5. un/vai panta 3. punktu nav atļāvusi dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu. 24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Ja dalībvalsts, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, kon- 2. statē, ka motori, kuriem ir atbilstības sertifikāts vai apstiprinā- juma zīme, neatbilst tipam vai saimei, ko dalībvalsts ir apsti- prinājusi, lai nodrošinātu, ka ražojamie motori atkal atbilst apstiprinātajam tipam vai saimei. Šīs dalībvalsts apstiprinātājas iestādes informē pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par veiktajiem pasākumiem, kas vajadzī- bas gadījumā var ietvert arī tipa apstiprinājuma anulēšanu. tā veic vajadzīgos pasākumus, Ja dalībvalsts parāda, ka motori, kuriem ir tipa apstipri- 3. nājuma numurs, neatbilst apstiprinātajam tipam vai saimei, tā var pieprasīt, tipa apstip- rinājumu, pārbauda, vai ražojamie motori atbilst apstiprināta- jam tipam vai saimei. Šādu darbību veic sešu mēnešu laikā pēc pieprasījuma dienas. lai dalībvalsts, kas ir piešķīrusi 15. pants Komitoloģija Komisijas pārstāvis iesniedz komitejā veicamo pasākumu 1. projektu. Komiteja par projektu sniedz atzinumu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta 2. punktā paredzēts gadījumam, kad Padomei jāpieņem lē- mums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē tā, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso. 2. a) Komisija nosaka pasākumus, ko piemēro nekavējoties. Dalībvalstu kompetentās iestādes mēneša laikā informē 4. cita citu par visiem tipa apstiprinājuma anulēšanas gadījumiem un par šā pasākuma iemesliem. b) Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, Komisija par tiem tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā: Ja dalībvalsts, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu, apstrīd 5. neatbilstību, par ko tai ir paziņots, attiecīgajām dalībvalstīm informē Komisiju jācenšas šo strīdu atrisināt. Par to pastāvīgi un, ja vajadzīgs, izlīguma panākšanai rīko atbilstīgas apspriedes. — Komisija atliek tās noteikto pasākumu piemērošanu ne ilgāk kā uz trim mēnešiem pēc paziņošanas die- nas, — Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairā- kumu, var pieņemt atšķirīgu lēmumu pirmajā ievil- kumā minētajā termiņā. 13. pants 16. pants Darbinieku aizsardzības prasības Apstiprinātājas iestādes un tehniskie dienesti Šīs direktīvas noteikumi neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt, pienācīgi ievērojot Līgumu, tādas prasības, kādas tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu darbinieku aizsardzību, kad tie izmanto šajā direktīvā minēto tehniku, ar nosacījumu, ka tas neietekmē attiecīgo motoru laišanu tirgū. Dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm šīs direktī- vas jautājumos atbildīgo apstiprinātāju iestāžu un tehnisko Izziņotajiem dienestiem ir dienestu nosaukumus un adreses. jāatbilst Direktīvas 92/53/EEK 14. pantā izklāstītajām prasībām. 14. pants Pielāgošana tehnikas attīstībai Visus grozījumus, kas vajadzīgi, lai pieskaņotu tehnikas attīstī- bai šīs direktīvas pielikumus, iedaļas, līdz 2. 8. iedaļas prasības, pieņem Komisija, 2. 1. ievērojot šīs direktīvas 15. pantā noteikto procedūru, kam, palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 92/53/EEK 13. pantu. izņemot I pielikuma 1. iedaļas un 4. 17. pants Pārņemšana valstu tiesību aktos Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, 1. kas vajadzīgi, jūniju lai vēlākais ne vēlāk par 1998. gada 30. izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to tās tūlīt informē Komi- siju. Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikā- cijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 25 Dalībvalstis Komisijai dara zināmus tos valsts tiesību aktu 2. tekstus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. tehnoloģiju vispārējo pieejamību, kas attiecas uz kompresijas aizdedzes motoriem, un gaisa kvalitātes stāvokli. 18. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 19. pants Turpmāka emisijas robežlielumu samazināšana Eiropas Parlaments un Padome līdz 2000. gada beigām pēc Komisijas priekšlikuma, ko tā iesniedz līdz 1999. gada beigām, pieņem lēmumu par emisijas robežlielumu turpmāku samazi- nāšanu, ņemot vērā gaisa piesārņotāju emisijas ierobežošanas 20. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1997. gada 16. decembrī Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs J. M. GIL-ROBLES Padomes vārdā — priekšsēdētājs J. LAHURE 26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. I PIELIKUMS DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI, MOTORU APZĪMĒJUMI, SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI, NORĀDĪJUMI PRODUKCIJAS ATBILSTĪBAS VĒRTĒŠANAI, PARAMETRI MOTORU SAIMES DEFINĒ- ŠANAI, standarta motora IZVĒLE 1. DARBĪBAS JOMA Šī direktīva ir piemērojama motoriem, kas ir uzstādāmi visurgājējai tehnikai. Šī direktīva nav piemērojama motoriem, kas virza uz priekšu: — transportlīdzekļus, kas definēti Direktīvā 70/156/EEK (1) un Direktīvā 92/61/EEK (2), — lauksaimniecības traktorus, kas definēti Direktīvā 74/150/EEK (3). Turklāt, lai attiecinātu šo direktīvu uz motoriem, motori ir jāuzstāda mehānismos, kas atbilst šādām īpašām prasībām: A. Tie ir paredzēti un piemēroti, lai pārvietotos vai tiktu pārvietoti pa sauszemi, tai skaitā bez ceļa, un apgādāti ar kompresijas aizdedzes motoru, kura derīgā jauda saskaņā ar 2. 4. iedaļu ir lielāka par 18 kW, bet nav lielāka par 560 Kw (4) un kurš darbojas ar mainīgu ātrumu, nevis ar pastāvīgu ātrumu. Mehānismi, kuru motori atbilst šai definīcijai, ir šādi: — rūpnieciskās urbšanas iekārtas, kompresori u. c. , — celtniecības aprīkojums, tai skaitā, riteņu krāvēji, buldozeri, kāpurķēžu traktori, kāpurķēžu krāvēji, autokrāvēji, apvidus kravas automobiļi, hidrauliskie ekskavatori u. c. , — lauksaimniecības iekārtas, augsnes frēzes, — mežsaimniecības iekārtas, — pašgājēja lauksaimniecības tehnika (neskaitot traktorus, kas definēti iepriekš), — materiālu pārvietošanas iekārtas, — autokrāvēji ar dakšveida satvērēju, — ceļu uzturēšanas iekārtas (autogreideri, ceļa veltņi, asfalta licēji), — sniega arkli, — lidostu speciālās palīgiekārtas uz zemes, — autokāpnes, — autoceltņi, taču nenosakot, ka tikai tie. Šī direktīva nav piemērojama: B. Kuģiem C. Dzelzceļa lokomotīvēm D. Gaisa kuģiem E. ģeneratoru iekārtām (1) OV L 42, 23. 2. 1970, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/81/EEK (OV L 264, 23. 10. 1993. , 49. lpp. ). (2) OV L 225, 10. 8. 1992. , 72. lpp. (3) OV L 84, 28. 3. 1974. , 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 88/297/EEK (OV L 126, 20. 5. 1988. , 52. lpp. ). (4) Apstiprinājumu, kas piešķirts saskaņā ar Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 49, grozījumu sērija 02, labojums 1/2, uzskata par līdzvērtīgu apstiprinājumam, kas piešķirts saskaņā ar Direktīvu 88/77/EEK (sk. Direktīvas 92/53/EEK IV pielikuma II iedaļu). 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27 2. DEFINĪCIJAS, SIMBOLI UN SAĪSINĀJUMI Šajā direktīvā: 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. “kompresijas aizdedzes (K. A. ) motors” ir motors, kura darbības pamatā ir kompresijas aizdedzes princips (piem. , dīzeļmotors); “gāzveida piesārņotāji” ir oglekļa oksīds, ogļūdeņraži (pieņemot attiecību C1: H1,85) un slāpekļa oksīdi, oksīdus izsakot kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalentu; “daļiņveida piesārņotāji” ir jebkuras vielas, kas savāktas uz noteiktas filtrējošas vides pēc tam, kad K. A. motora izplūdes gāze ir atšķaidīta ar tīru filtrētu gaisu tā, lai temperatūra nepārsniegtu 325 K (52 °C); “lietderīgā jauda” ir jauda “EEK kW”, kas iegūta testa stendā kloķvārpstas galā vai tās ekvivalents, kas izmērīts saskaņā ar EEK metodi autotransporta līdzekļu iekšdedzes motoru jaudas mērīšanai, kā noteikts Direktīvā 80/1269/EEK (1), izņemot to, ka netiek ņemta vērā motora dzesinošā ventilatora jauda (2) un ir stingri ievēroti šajā direktīvā noteiktie testa nosacījumi un standartdegviela; “nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais regulatora atļautais ātrums ar pilnu slodzi saskaņā ar ražotāja norādījumiem; “slodzes procenti” ir maksimālā pieejamā griezes momenta daļa pie noteikta motora ātruma; “apgriezienu skaits maksimālā griezes momentā” ir motora ātrums, kad no motora iegūst maksimālo griezes momentu saskaņā ar ražotāja norādījumiem; 2. 8. “starpātrums” ir motora ātrums, kas atbilst vienai no šādām prasībām: — motoriem, kam paredzēts darboties pie maksimālajam griezes momentam atbilstoša apgriezienu skaita, starpātrums ir dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā, ja tas ir starp 60 % un 75 % no nominālā apgriezienu skaita, — ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir mazāks par 60 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 60 % no nominālā apgriezienu skaita, — ja dotais apgriezienu skaits maksimālajā griezes momentā ir lielāks par 75 % no nominālā apgriezienu skaita, tad starpātrums ir 75 % no nominālā apgriezienu skaita. 2. 9. Simboli un saīsinājumi 2. 9. 1. Testu parametru simboli Simb ols V ienīb a Ter mi n s Ap Ar aver C1 conc concc concd m² m² m3/h kg/h — ppm tilp. % ppm tilp. % ppm tilp. % Izokinētiskās zondes šķērsgriezuma laukums Izpūtēja caurules šķērsgriezuma laukums Svērtās vidējās vērtības: — tilpuma plūsmai — masas plūsmai 1 oglekļa atomam ekvivalents ogļūdeņradis Koncentrācija (ar nosaucamās sastāvdaļas piedēkli) Uz fonu koriģētā koncentrācija Atšķaidīšanas gaisa koncentrācija (1) OV L 375, 31. 12. 1980. , 46. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 89/491/EEK (OV L 238, 15. 8. 1989. , 43. lpp. ). (2) Tas nozīmē, ka pretēji Direktīvas 80/1269/EEK I pielikuma 5. 1. 1. 1. iedaļas prasībām motoru dzesinošo ventilatoru nedrīkst uzstādīt, pārbaudot motora lietderīgo jaudu; ja, gluži otrādi, ražotājs izdara testu ar motoram uzstādītu ventilatoru, ventilatora patērētā jauda ir jāpieskaita tā izmērītajai jaudai. 28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Simb ols V ienīb a Ter mi n s DF fa FFH GAIRW GAIRD GDILW GEDFW GEXHW GFUEL GTOTW HREF Ha Hd i KH KP KW,a KW,d KW,e KW,r L mass MDIL MSAM Md Mf pa pB pd ps P PAE — — — kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h g/kg g/kg g/kg — — — — — — — % g/h kg kg mg mg kPa kPA kPa kPa kW kW Atšķaidījuma koeficients Laboratorijas gaisa korekcijas koeficients Degvielai specifisks koeficients, ko izmanto, lai aprēķinātu ūdeņ- raža attiecības pret oglekli mitrās koncentrācijās no sausajām koncentrācijām Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, rēķinot uz mitru gaisu Ieplūdes gaisa masas plūsmas ātrums, rēķinot uz sausu gaisu Atšķaidīšanas gaisa masas plūsmas ātrums, rēķinot uz mitru gaisu Ekvivalentais atšķaidīto izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, rēķinot uz mitrām gāzēm Izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, rēķinot uz mitrām gāzēm Degvielas masas plūsmas ātrums Atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrums, mitrām gāzēm Absolūtā mitruma standartlielums 10,71 g/kg, lai aprēķinātu NOx un makrodaļiņu mitruma korekcijas koeficientus rēķinot uz Iesūcamā gaisa absolūtais mitrums Atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums Indekss atsevišķa režīma apzīmēšanai NOx mitruma korekcijas koeficients Makrodaļiņu mitruma korekcijas koeficients Korekcijas koeficients ieplūdes gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru Korekcijas koeficients atšķaidīšanas gaisa pārrēķināšanai no sausa uz mitru Korekcijas koeficients atšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām Korekcijas koeficients neatšķaidītu izplūdes gāzu pārrēķināšanai no sausām uz mitrām Griezes moments procentos no testa ātruma maksimālā griezes momentā Indekss emisijas masas plūsmas ātruma apzīmēšanai Caur makrodaļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīša- nas gaisa parauga masa Caur makrodaļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīša- nas izplūdes parauga masa Atšķaidīšanas gaisā savākto makrodaļiņu parauga masa Savākto makrodaļiņu parauga masa Motora ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens (ISO 3046: psy = PSY tests apkārtējā vidē) Kopējais barometra spiediens (ISO 3046: Px = PX vietas vides kopējais spiediens Py = PY testa vides kopējais spiediens) Atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens Sausas atmosfēras spiediens Lietderīgā jauda bez korekcijas Deklarētā kopējā jauda, ko absorbē testa veikšanai uzmontētās papildierīces, kuras nav prasītas šā pielikuma 2. 4. punktā 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 29 Simb ols V ienīb a Ter mi n s PM Pm q r Ra Rd Rf S Ta TD Tref VAIRD VAIRW VDIL VDILW VEDFW VEXHD VEXHW VSAM VTOTW WF WFE kW kW — — % % — kW K K K m3/h m3/h m3 m3/h m3/h m3/h m3/h m3 m3/h — — Maksimālā izmērītā jauda testa ātrumā un ievērojot testa nosacī- jumus (sk. VI pielikuma 1. papildinājumu) Dažādos testa režīmos izmērītā jauda Atšķaidījuma attiecība Izokinētiskās zondes un izplūdes caurules šķērsgriezumu laukumu attiecība Ieplūdes gaisa relatīvais mitrums Atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums FID atbildes koeficients Dinamometra iestatījums Ieplūdes gaisa absolūtā temperatūra Rasas punkta absolūtā temperatūra Standarttemperatūra (sadedzināšanas gaisam: 298 K) Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz sausu gaisu Ieplūdes gaisa tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz mitru gaisu Caur makrodaļiņu parauga ņemšanas filtriem izgājušā atšķaidīša- nas gaisa parauga tilpums Atšķaidīšanas gaisa tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz mitru gaisu Ekvivalentais atšķaidīto izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz mitrām gāzēm Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz sausām gāzēm Izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz mitrām gāzēm Caur makrodaļiņu filtriem izgājušā parauga tilpums Atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ātrums, rēķinot uz mitrām gāzēm Svēršanas koeficients Efektīvais svēršanas koeficients 2. 9. 2. Ķīmisko savienojumu simboli CO Oglekļa oksīds CO2 HC NOx NO NO2 O2 C2H6 PT DOP CH4 C3H8 H2O PTFE Oglekļa dioksīds Ogļūdeņraži Slāpekļa oksīdi Slāpekļa oksīds Slāpekļa dioksīds Skābeklis Etāns Makrodaļiņas Dioktilftalāts Metāns Propāns Ūdens Politetrafluoretilēns 2. 9. 3. Saīsinājumi FID HFID NDIR Liesmas jonizācijas detektors Karsētas liesmas jonizācijas detektors Nedispersīvs infrasarkanais analizators 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. CLD HCLD PDP CFV Hemiluminiscences detektors Karsēts hemiluminiscences detektors Pozitīva darba tilpuma sūknis Kritiskās plūsmas Venturi caurule 3. MOTORU MARĶĒJUMS 3. 1. Uz motora, kas apstiprināts kā tehniska vienība, ir jābūt: 3. 1. 1. motora ražotāja preču zīmei vai tirdzniecības nosaukumam; 3. 1. 2. motora tipam, motoru saimei (vajadzības gadījumā) un unikālam motora identifikācijas numuram; 3. 1. 3. EK tipa apstiprinājuma numuram, kas aprakstīts VII pielikumā. 3. 2. 3. 3. 3. 3. 1. 3. 3. 2. 3. 4. 3. 5. 3. 6. Šiem marķējumiem jābūt neizdzēšamiem. Ja izmanto etiķetes vai plāksnītes, tās ir tā jāpiestiprina, visā motora derīgajā dzīves laikā un etiķetes/plāksnītes nevarētu noņemt, tās neiznīcinot vai nesabojājot. izturīgiem visā motora derīgajā dzīves laikā un jābūt skaidri salasāmiem un lai arī piestiprinājums būtu izturīgs Šie marķējumi ir jāpiestiprina motora daļai, kas ir nepieciešama motora normālai darbībai un kas parasti nav jānomaina motora dzīves laikā. Šie marķējumi nokomplektēts ar visām motora darbībai vajadzīgām palīgierīcēm. ir jānovieto tā, lai tie būtu viegli redzami vidēja auguma cilvēkam pēc tam, kad motors ir Katrs motors ir jāapgādā ar papildu noņemamu izturīga materiāla plāksni, uz kuras ir jābūt visiem 3. 1. iedaļā norādītajiem datiem, kas vajadzības gadījumā ir novietota tā, lai 3. 1. iedaļā minētos marķējumus padarītu viegli saredzamus vidēja auguma cilvēkam un viegli pieejamus, kad motors ir uzstādīts mehānismā. Motoru kodēšanai identifikācijas numuru kontekstā ir jābūt tādai, lai tā nešaubīgi ļautu noteikt izgatavošanas secību. Pirms motori atstāj ražošanas līniju, uz tiem jābūt visiem marķējumiem. Motoru apzīmējumu precīzais novietojums ir dots VI pielikuma 1. iedaļā. 4. SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI 4. 1. Vispārēji norādījumi Sastāvdaļas, kas var ietekmēt gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju, projektē, būvē un montē tā, lai motors, normāli lietojot, neraugoties uz svārstībām, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šīs direktīvas prasībām. Ražotājam jāveic tādi tehniski pasākumi, lai nodrošinātu minētās emisijas efektīvu ierobežošanu saskaņā ar šo direktīvu visā motora parastajā kalpošanas laikā un ievērojot normālus izmantošanas nosacījumus. Šos noteikumus uzskata par īstenotiem, ja attiecīgi ir izpildīti 4. 2. 1. , 4. 2. 3. un 5. 3. 2. 1. iedaļas noteikumi. Ja izmanto katalītisko pārveidotāju un/vai makrodaļiņu uztvērēju, ražotājam izturības testos, ko viņš pats var izdarīt, ievērojot labu inženierijas praksi un izdarot attiecīgus pierakstus, ir jāpierāda, ka ir sagaidāms, ka šīs pēcapstrādes ierīces darbosies pareizi visā motora dzīves laikā. Pieraksti ir jāizdara atbilstīgi 5. 2. un jo īpaši 5. 2. 3. iedaļas prasībām. Ir jāsniedz attiecīga garantija klientam. Pēc noteikta motora darbošanās laika ir atļauta izjaukšanu, tīrīšanu vai regulāra šīs ierīces aizstāšana. Motora sastāvdaļu vai sistēmu regulēšanu, aizstāšanu, ko veic regulāri, lai novērstu motora nepareizu darbību pēcapstrādes ierīces dēļ, izdara tikai tādā mērā, cik tas ir tehnoloģiski vajadzīgs, lai nodrošinātu emisijas regulēšanas sistēmas pareizu darbību. Atbilstīgas prasības par plānveida apkopi, uz ko attiecas iepriekš minētie garantijas noteikumi, ir jāietver klienta rok- asgrāmatā un jāapstiprina, pirms tiek piešķirts apstiprinājums. Attiecīgs izvilkums no rokasgrāmatas attiecībā uz apstrādes ierīces (-ču) apkopi/aizstāšanu un garantijas nosacījumiem ir jāietver informācijas dokumentā, kas noteikts šīs direktīvas II pielikumā. labošanu, 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 4. 2. Specifikācijas attiecībā uz piesārņotāju emisiju Testēšanai pakļautā motora emitētos gāzveida un daļiņveida komponentus mēra ar V pielikumā aprakstītajām metodēm. Var tikt akceptētas citas sistēmas vai analizatori, rezultātiem: ja tie dod rezultātus, kas līdzvērtīgi šādu standartsistēmu — gāzveida emisijai, ko mēra neatšķaidītām izplūdes gāzēm — V pielikuma 2. zīmējumā parādītajai sistēmai, — gāzveida emisijai, ko mēra pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidītām izplūdes gāzēm — V pielikuma 3. zīmējumā parādītajai sistēmai, — makrodaļiņu emisijai — V pielikuma 13. zīmējumā parādītajai pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmai, kas darbojas ar atsevišķu filtru katram režīmam vai ar vienu filtru. Sistēmas līdzvērtības noteikšanas pamatā ir apskatāmās sistēmas un vienas vai vairāku iepriekš minēto standartsistēmu septiņu testu cikla (vai lielāka) korelācijas pētījums. Līdzvērtības kritēriju definē kā cikla svērto vidējo emisijas lielumu sakrišanu ± 5 % robežās. Izmantojamais cikls ir dots III pielikuma 3. 6. 1. iedaļā. Jaunas sistēmas ieviešanai direktīvā līdzvērtības noteikšanas pamatā ir atkārtojamības un atveidojamības aprēķins, kas aprakstīts ISO 5725. 4. 2. 1. Oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija I posmā nedrīkst pārsniegt atzīmētos lielumus. tabulā Lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOx) (g/kWh) Makrodaļiņas (PT) (g/kWh) 130 ≤ P ≤ 560 75 ≤ P < 130 37 ≤ P < 75 5,0 5,0 6,5 1,3 1,3 1,3 9,2 9,2 9,2 0,54 0,70 0,85 4. 2. 2. Emisijas robežlielumi, kas doti 4. 2. 1. punktā, jāsasniedz pirms izplūdes gāzu pēcapstrādes ierīces. ir tieši no motora izplūstošo gāzu robežlielumi, un tie ir 4. 2. 3. Oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija II posmā nedrīkst pārsniegt atzīmētos lielumus. tabulā Lietderīgā jauda (P) (kW) Oglekļa oksīds (CO) (g/kWh) Ogļūdeņraži (HC) (g/kWh) Slāpekļa oksīdi (NOx) (g/kWh) Makrodaļiņas (PT) (g/kWh) 130 ≤ P ≤ 560 75 ≤ P < 130 37 ≤ P < 75 18 ≤ P < 37 3,5 5,0 5,0 5,5 1,0 1,0 1,3 1,5 6,0 6,0 7,0 8,0 0,2 0,3 0,4 0,8 32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 4. 2. 4. Ja, kā definēts saskaņā ar 6. iedaļu saistībā ar II pielikuma 2. papildinājumu, uz vienu motoru saimi attiecas vairāk nekā viena jaudas josla, tad standarta motora (tipa apstiprinājums) un vienas un tās pašas motoru saimes visu motoru veidu emisijas lielumiem jāatbilst lielākās jaudas joslas stingrākajām prasībām. Pieteicējam ir brīva izvēle ierobežot motoru saimes definīciju ar vienu jaudas joslu un attiecīgi pieteikt sertifikāta saņemšanai. 4. 3. Uzstādīšana uz mobiliem mehānismiem Motoru uzstādīšana uz mobiliem mehānismiem atbilst darbības jomai. Turklāt attiecībā uz motora apstiprināšanu vienmēr ir jāatbilst šādām īpašībām: ierobežojumiem, kas noteikti tipa apstiprinājuma 4. 3. 1. iesūkšanas retinājums nepārsniedz retinājumu, kas attiecīgi noteikts apstiprinātam motoram II pielikuma 1. vai 3. papildinājumā; 4. 3. 2. izplūdes pretspiediens nepārsniedz pretspiedienu, kas attiecīgi noteikts apstiprinātam motoram II pielikuma 1. vai 3. papildinājumā. 5. NORĀDĪJUMI PRODUKCIJAS ATBILSTĪBAS VĒRTĒŠANAI 5. 1. lai nodrošinātu produkcijas atbilstības efektīvu Attiecībā uz apmierinošu nolīgumu un procedūru pārbaudi, kontroli pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas, apstiprinātājai ir jāakceptē arī ražotāja reģistrācija saskaņotajam EN 29002 standartam (kura darbības joma ietver attiecīgos motorus) vai līdzvērtīgam akreditā- informēt cijas apstiprinātāju iestādi par reģistrācijas derīguma vai darbības jomas grozījumiem. Lai pārbaudītu, ka 4. 2. iedaļas prasības pastāvīgi tiek īstenotas, izdara atbilstīgas produkcijas kontroles. standartam, kas atbilst prasībām. Ražotājam ir jāsniedz reģistrācijas dati un jāuzņemas iestādei 5. 2. Apstiprinājuma turētājam jo īpaši: 5. 2. 1. jānodrošina, lai pastāvētu ražojuma kvalitātes efektīvas kontroles kārtība; 5. 2. 2. lai būtu pieejams katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei vajadzīgais aprīkojums; 5. 2. 3. jānodrošina, lai testu rezultātu datus pierakstītu un lai klātpieliktie dokumenti būtu pieejami laika posmā, ko nosaka saskaņā ar apstiprinātāju iestādi; 5. 2. 4. 5. 2. 5. jāanalizē katra testa veida rezultāti, rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības; lai pārbaudītu un nodrošinātu motora īpašību stabilitāti, ņemot vērā jānodrošina, lai jebkurai motoru vai sastāvdaļu paraugu ņemšanai, kas liecina par neatbilstību attiecīgajam testa tipam, sekotu cita parauga ņemšana vai cits tests. lai atjaunotu attiecīgās produkcijas atbilstību. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, 5. 3. Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, piemērojamo kontroles metožu atbilstību. jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai 5. 3. 1. Katrā pārbaudē pārbaudītājam uzrāda testu žurnālus un produkcijas apskates pierakstus. 5. 3. 2. Ja kvalitātes līmenis izrādās neapmierinošs vai ja šķiet vajadzīgs pārbaudīt saskaņā ar 4. 2. iedaļu uzrādīto datu pareizību, rīkojas šādi: 5. 3. 2. 1. no sērijas ņem motoru un pakļauj III pielikumā aprakstītajam testam. Iegūtās oglekļa oksīda, ogļūdeņražu, slāpekļa oksīdu un makrodaļiņu emisija nedrīkst pārsniegt 4. 2. 1. iedaļas tabulā atzīmētos daudzumus saskaņā ar 4. 2. 2. iedaļas prasībām vai attiecīgi 4. 2. 3. iedaļas tabulā atzīmētos daudzumus; 5. 3. 2. 2. ja no sērijas ņemtais motors neatbilst 5. 3. 2. 1. iedaļas prasībām, ražotājs var lūgt izdarīt mērījumus tādas pašas specifikācijas motoru paraugam, kas ir ņemts no sērijas un ietver sākotnēji ņemto motoru. Ražotājs nosaka parauga lielumu n saskaņā ar tehnisko dienestu. Motoru, kas nav sākotnēji ņemtais motors, pakļauj testam. No parauga iegūto rezultātu aritmētisko vidējo (x) nosaka katram piesārņotājam. Sērijas produkciju uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 33 x þ k (cid:1) St ≤ L (1) kur: L ir katrai attiecīgai piesārņojošai vielai 4. 2. 1. /4. 2. 3. iedaļā noteiktais robežlielums, k ir statistiskais koeficients, kas ir atkarīgs no n un dots šajā tabulā: n k n k 2 3 4 5 6 7 8 9 10 0,973 0,613 0,489 0,421 0,376 0,342 0,317 0,296 0,279 11 12 13 14 15 16 17 18 19 0,265 0,253 0,242 0,233 0,224 0,216 0,210 0,203 0,198 ja n ≥ 20, k ¼ 0,860ﬃﬃﬃ n p 5. 3. 3. Apstiprinātāja iestāde vai tehniskais dienests, kas atbild par produkcijas atbilstības pārbaudi, motoriem, kas ir pilnīgi vai daļēji iepriekš piestrādāti pēc ražotāja norādījumiem. izdara testus 5. 3. 4. Parastais kompetentās iestādes noteiktais inspekciju biežums ir vienreiz gadā. Ja nav izpildītas 5. 3. 2. prasības, kompetentā iestāde nodrošina visus vajadzīgos pasākumus, atbilstību. iedaļas iespējami drīz atjaunotu produkcijas lai 6. PARAMETRI MOTORU SAIMES DEFINĒŠANAI Motoru saimi var definēt ar konstrukcijas galvenajiem parametriem, kam ir jābūt kopīgiem visiem saimes motoriem. Dažos gadījumos ir iespējama parametru savstarpējā iedarbība. Šīs ietekmes ir jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka motoru saimē ietver tikai motorus ar līdzīgām izplūdes gāzu emisijas pazīmēm. Lai motorus varētu uzskatīt par piederīgiem vienai un tai pašai motoru saimei, jābūt kopīgam šādam galveno parametru sarakstam. 6. 1. Sadegšanas cikls: — divtaktu, — četrtaktu. 6. 2. Dzesējošā vide: — gaiss, — ūdens, — eļļa. 6. 3. Atsevišķo cilindru darba tilpums: — motorā jābūt ar kopējo izkliedi, augstākais, 15 %, — cilindru skaits motoriem ar pēcapstrādes ierīci. 6. 4. Gaisa iesūkšanas metode: — dabīgā iesūkšana, — ievadīšana ar spiedienu. X (1) ¼ S2 t Þ2 ð x (cid:2) x n (cid:2) 1 kur x ir jebkurš no individuālajiem rezultātiem, kas iegūts paraugam n. 34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 6. 5. 6. 6. 6. 7. 6. 8. 6. 9. 7. 7. 1. 7. 2. Degšanas kameras tips/konstrukcija: — priekškamera, — virpuļkamera, — vaļējā kamera. Vārsts un atveru izvietojums — konfigurācija, lielums un skaits: — cilindra galva, — cilindra siena, — karteris. Degvielas padeves sistēma: — smidzinātājs ar sūkni, — rindu iesmidzes sūknis, — sadalītājsūknis, — viens elements, — vienības smidzinātājs. Dažādas pazīmes: — izplūdes gāzu recirkulācija, — ūdens iesmidzināšana/emulģēšana, — gaisa iesmidzināšana, — dzesēšanas sistēma pie slodzes. Izplūdes gāzu pēcapstrāde: — oksidācijas katalizators, — reducēšanas katalizators, — termoreaktors, — makrodaļiņu filtrs. tad standarta motoru izraugās, STANDARTA MOTORA IZVĒLE Saimes standarta motoru izraugoties, primārais kritērijs ir augstākā degvielas padeve virzuļa gājienam pie deklarētā apgriezienu skaita maksimālajā griezes momentā. Ja šim primārajam kritērijam atbilst divi vai vairāki izmantojot sekundāro kritēriju — lielāko degvielas padevi virzuļa motori, gājienam pie nominālā apgriezienu skaita. Noteiktos apstākļos apstiprinātāja iestāde var secināt, ka lielāko saimes emisijas līmeni vislabāk var raksturot, testējot otru motoru. Tādā veidā apstiprinātāja iestāde var izraudzīties papildu motoru testēšanai, pamatojoties uz pazīmēm, kas norāda, ka šim motoram varētu būt vislielākais emisijas līmenis no minētās saimes motoriem. Ja saimes motoriem ir citas mainīgas pazīmes, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē izplūdes gāzu emisiju, tad šīs pazīmes arī ir jāidentificē un jāņem vērā, izraugoties standarta motoru. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 35 II PIELIKUMS INFORMĀCIJAS DOKUMENTS Nr…, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu un kurā minēti pasākumi pret visurgājējā tehnikā uzstādāmu iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju (Direktīva 97/68/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu. /. /EK) 36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. papildinājums 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 37 38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 39 2. papildinājums 40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 3. papildinājums 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 41 42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 III PIELIKUMS TESTĒŠANAS KĀRTĪBA 1. IEVADS 1. 1. 1. 2. 2. Šajā pielikumā aprakstīta gāzveida un daļiņveida piesārņotāju noteikšanas metode testējamo motoru emisijā. Pārbaudi izdara motoram, kas uzmontēts testa stendam un pievienots dinamometram. TESTA APSTĀKĻI 2. 1. Vispārīgas prasības Visus tilpumus un tilpumu plūsmas ātrumus attiecina uz 273 K (0 °C) un 101,3 kPa. 2. 2. Motora testa apstākļi 2. 2. 1. Motora ieplūstošā gaisa absolūto temperatūru Ta, izteiktu kelvinos, un sausas atmosfēras spiedienu ps, izteiktu kPa, mēra un parametru fa nosaka saskaņā ar šādiem noteikumiem. Dabiskas iesūkšanas un mehāniskas iepūšanas motoriem: (cid:2) (cid:3) (cid:2) fa ¼ 99 ps 0,7 (cid:3) T 298 Turbokompresoru motoriem ar ieplūstošā gaisa dzesēšanu vai bez tās: (cid:2) (cid:3) fa ¼ 99 ps 0,7 (cid:2) (cid:3) T 298 (cid:3) 1,5 2. 2. 2. Testa derīgums Lai testu atzītu par derīgu, parametram fa ir jābūt: 0,98 ≤ fa ≤ 1,02 2. 2. 3. Motori ar uzpūtes gaisa dzesēšanu Ir jāpieraksta dzesējošās vides un uzpūtes gaisa temperatūra. 2. 3. Motora gaisa ieplūdes sistēma Testējamo motoru aprīko ar gaisa ieplūdes sistēmu, kurai ir gaisa ieplūdes ierobežojums pie augšējās robežas, ko noteicis ražotājs tīram gaisa filtram motora darbības apstākļos, kādus ražotājs noteicis un kādi rada maksimālo gaisa plūsmu. Var izmantot testu cehu sistēmu ar nosacījumu, ka tā dublē faktiskos motora darbības apstākļus. 2. 4. Motora izplūdes sistēma Testējamais motors ir aprīkots ar izplūdes sistēmu, kuras izplūdes pretspiediens ir pie augšējās robežas, ko ražotājs ir noteicis motora darbības apstākļiem, kādos rodas maksimālā deklarētā jauda. 2. 5. Dzesēšanas sistēma Motora dzesēšanas sistēma ar pietiekamu spēju uzturēt ražotāja noteikto normālo motora darba temperatūru. 2. 6. Ziežeļļa Norādījumus par testā lietoto ziežeļļu pieraksta un iesniedz kopā ar testa rezultātiem. 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 2. 7. Testa degviela Degviela ir IV pielikumā norādītā standartdegviela. Testā lietojamās standartdegvielas cetānskaitlis un sēra saturs ir attiecīgi rakstīts VI pielikuma 1. papildinājuma 1. 1. 1. un 1. 1. 2. iedaļā. Degvielas temperatūrai pie iesmidzināšanas sūkņa ievada jābūt 306-316 K (33-43 °C). 2. 8. Dinamometra iestatījumu noteikšana Ieplūdes ierobežojuma un izplūdes caurules pretspiediena iestatījumu noregulē atbilstīgi ražotāja norādītajām augšējām robežām saskaņā ar 2. 3. un 2. 4. iedaļu. Maksimālos griezes momenta lielumus pie noteiktiem testa ātrumiem nosaka eksperimentāli, lai aprēķinātu griezes momenta lielumus noteiktiem testa režīmiem. Motoriem, kuriem nav paredzēts darboties ar maksimā- lajam griezes momentam atbilstošu apgriezienu skaitu, maksimālo griezes momentu pie visiem testa ātrumiem norāda ražotājs. Motora iestatījumu katram testa režīmam aprēķina pēc formulas: (cid:3) (cid:2) S ¼ PM þ PAE ð Þ (cid:3) L 100 (cid:2) PAE Ja attiecība: tad: PAE PM ≥ 0,03 PAE lielumu var pārbaudīt tehniskā iestāde, kas piešķir tipa apstiprinājumu. 3. TESTA GAITA 3. 1. Paraugu ņemšanas filtru sagatavošana Vismaz vienu stundu pirms testa katru filtru (pāri) ievieto segtā, bet hermētiski nenoslēgtā Petri trauciņā un ievieto svēršanas kamerā stabilizācijai. Kad stabilizācijas posms beidzies, katru filtru (pāri) nosver un pieraksta taras svaru. Pēc tam filtru (pāri) glabā slēgtā Petri trauciņā vai filtru glabātuvē, līdz tas ir vajadzīgs testam. Ja filtrs (pāris) nav izmantots astoņu stundu laikā pēc tā izņemšanas no svēršanas kameras, tas pirms lietošanas ir jānosver vēlreiz. 3. 2. Mērīšanas iekārtas uzstādīšana Ierīces un paraugu ņemšanas zondes uzstāda pēc vajadzības. plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, izlaides cauruli pievieno sistēmai. Ja izplūdes gāzu atšķaidīšanai izmanto pilnas 3. 3. Atšķaidīšanas sistēmas un motora palaišana Atšķaidīšanas sistēmu un motoru palaiž un silda, līdz visas temperatūras un spiedieni ir nostabilizējušies pie pilnas slodzes un nominālā apgriezienu skaita (3. 6. 2. iedaļa). 3. 4. Atšķaidījuma attiecības pieskaņošana Makrodaļiņu parauga ņemšanas sistēmu palaiž un darbina apvadā saskaņā ar viena filtra metodi (pēc izvēles – ar vairāku filtru metodi). Atšķaidīšanas gaisa makrodaļiņu fona līmeni var noteikt, laižot atšķaidīšanas gaisu cauri makrodaļiņu filtriem. Ja lieto filtrētu atšķaidīšanas gaisu, var izdarīt vienu mērījumu pirms testa, testa laikā vai pēc tā. Ja atšķaidīšanas gaisu nefiltrē, ir vajadzīgi mērījumi vismaz trīs punktos pēc uzsākšanas, pirms apturēšanas un cikla vidum tuvā punktā, un jāņem vidējais lielums. Atšķaidīšanas gaiss ir tā jānoregulē, lai maksimālā filtra ieejas temperatūra katrā režīmā būtu 325 K (52 °C) vai mazāka. Kopējā atšķaidījuma attiecība nav mazāka par četri. Izmantojot viena filtra metodi, parauga masas plūsmas ātrumu caur filtru uztur nemainīgā attiecībā pret atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ātrumu pilnas plūsmas sistēmām visiem režīmiem. Šī masas attiecība ir ± 5 % robežās, izņemot pirmās 10 sekundes visiem režīmiem sistēmām bez apvada iespējas. Parciālas plūsmas atšķaidīšanas sistēmām ar viena filtra metodi masas plūsma caur filtru ir nemainīga ± 5 % robežās katra režīma laikā, izņemot pirmās 10 sekundes katram režīmam bez apvada iespējas. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 Sistēmām ar CO2 vai NOx koncentrācijas regulēšanu CO2 vai NOx saturs atšķaidīšanas gaisā ir jāmēra katra testa sākumā un beigās. Pirms un pēc testa atšķaidīšanas gaisa fona CO2 vai NOx koncentrācijas mērījumi attiecīgi nedrīkst atšķirties vairāk par 100 ppm un 5 ppm. Izmantojot atšķaidītu izplūdes gāzu analīzes sistēmu, attiecīgās fona koncentrācijas nosaka, ņemot atšķaidīšanas gaisa paraugu parauga maisā visā testa laikā. Nepārtraukti (bez parauga maisa) koncentrāciju var noteikt vismaz trijos punktos — cikla sākumā, beigās un tuvu tā viduspunktam — un ņemt vidējo lielumu. Atbilstīgi ražotāja norādījumiem fona mērījumus var neizdarīt. 3. 5. Analizatoru pārbaude Emisijas analizatorus nostāda uz nulli un kalibrē. 3. 6. Testa cikls 3. 6. 1. A norādījumi par mehānismiem saskaņā ar I pielikuma 1. iedaļu. 3. 6. 1. 1. Darbinot dinamometru ar testējamo motoru, rīkojas saskaņā ar šādu 8 režīmu ciklu (1): Režīma numurs Motora ātrums 1 2 3 4 5 6 7 8 Nominālais Nominālais Nominālais Nominālais Starpātrums Starpātrums Starpātrums Bez slodzes Slodze 100 75 50 10 100 75 50 — Svēršanas koeficients 0,15 0,15 0,15 0,1 0,1 0,1 0,1 0,15 3. 6. 2. Motora kondicionēšana Motoru un sistēmu uzsilda maksimālajā ātruma un griezes momentā, lai stabilizētu motora parametrus saskaņā ar ražotāja ieteikumiem. Piezīme: Kondicionēšanas posmam būtu jānovērš arī iepriekšējās testa nosēdumu ietekme izplūdes sistēmā. Ir vajadzīgs arī stabilizācijas posms starp testa punktiem, kuram ir līdz minimumam jāsamazina testa punktu savstarpējā ietekme. 3. 6. 3. Testa secība Testa secību uzsāk. Testu izdara tādā režīmu numuru kārtībā, kāda iepriekš norādīta testa ciklam. Testa cikla katra režīma laikā pēc sākotnējā pārejas posma norādīto apgriezienu skaitu uztur ±1 % robežās no nominālā apgriezienu skaita vai ±3 min–1, ņemot lielāko no abiem, izņemot apakšējo bezslodzes režīmu, kuram ievēro ražotāja noteiktās pielaides. Norādīto griezes momentu uztur tā, lai vidējais lielums mērījumu izdarīšanas posmā būtu ± 2 % no maksimālā griezes momenta pie testa ātruma. (1) Identisks ar ISO 8178–4 standarta projekta C1 ciklu 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Katram mērījumu punktam ir vajadzīgas vismaz 10 minūtes. Ja motora testā pietiekamas makrodaļiņu masas iegūšanai uz mērījumu filtra ir vajadzīgi ilgāki paraugu ņemšanas laiki, testa režīma posmu var pagarināt pēc vajadzības. Režīma ilgumu pieraksta un ieraksta ziņojumā. Gāzveida emisijas koncentrācijas lielumus izmēra un pieraksta režīma trīs pēdējo minūšu laikā. Makrodaļiņu paraugu ņemšana un gāzveida emisijas mērījumi atbilstīgi ražotāja norādījumiem, un ir jābeidz vienlaicīgi. Degvielas temperatūru mēra degvielas iesmidzināšanas sūkņa ieejā vai atbilstīgi ražotāja norādījumiem un pieraksta mērījumu vietu. ir jāsāk, kad sasniegta motora stabilizācija 3. 6. 4. Analizatora jutība Analizatora izejas signālu reģistrē, pierakstot uz diagrammas lentas vai ar citu līdzvērtīgu datu savākšanas sistēmu, laižot izplūdes gāzu plūsmu caur analizatoru katrā režīmā vismaz trīs minūtes. Ja atšķaidīta CO un CO2 mērījumiem izmanto paraugu ņemšanas maisus (sk. 1. papildinājuma 1. 4. 4. iedaļu), paraugs ir jāņem maisā katra režīma pēdējo trīs minūšu laikā un maisa paraugs jāanalizē un jāpieraksta. 3. 6. 5. Makrodaļiņu paraugu ņemšana Makrodaļiņu paraugus var ņemt ar viena filtra metodi vai ar vairāku filtru metodi iedaļa). Tā kā metožu rezultāti var nedaudz atšķirties, izmantotā metode ir jāuzrāda kopā ar rezultātiem. Viena filtra metodei, paraugu ņemot, ir jāņem vērā testa ciklam noteiktie modālie svēršanas faktori, attiecīgi pieskaņojot plūsmas ātrumu un/vai parauga ņemšanas laiku. Parauga ņemšana katrā režīmā ir jāizdara iespējami vēlu. Parauga ņemšana katrā režīmā ir jāizdara vismaz 20 sekundes viena filtra metodei un vismaz 60 sekundes vairāku filtru metodei. Sistēmām, kurām nav apvada iespējas, katrā režīmā jābūt vismaz 60 sekundes ilgam parauga ņemšanas laikam viena filtra un vairāku filtru metodēm. (1. papildinājuma 1. 5. 3. 6. 6. Motora darbības apstākļi ieplūdes gaisa temperatūru, degvielas plūsmu un gaisa vai Motora ātrumu un slodzi, mēra katram režīmam, kad motors ir nostabilizējies. Ja izmērīt izplūdes gāzu plūsmu vai sadegšanas gaisa un degvielas patēriņu nav iespējams, to var aprēķināt, izmantojot oglekļa un skābekļa bilances metodi (sk. 1. papildinājuma 1. 2. 3. iedaļu). Visus aprēķinam vajadzīgos papildu datus pieraksta (sk. 3. papildinājuma 1. 1. un 1. 2. iedaļu). izplūdes gāzu plūsmu 3. 7. Analizatoru atkārtota pārbaude Pēc emisijas testa analizatoru atkārtotai pārbaudei uzskata par pieņemamu, ja starpība starp diviem mērījumu rezultātiem ir mazāka par 2 %. izmanto nulles gāzi un to pašu kalibrēšanas gāzi. Testu 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 47 1. MĒRĪJUMU UN PARAUGA ŅEMŠANAS KĀRTĪBA 1. papildinājums Testam iesniegtā motora emitētos gāzveida un makrodaļiņu komponentus mēra ar V pielikumā aprakstītajām metodēm. V pielikuma metodes apraksta ieteicamās sistēmas gāzveida emisijas analīzei iedaļa) un ieteicamās makrodaļiņu atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmas (1. 2. iedaļa). (1. 1. 1. 1. Dinamometra sīks apraksts Izmanto motora dinamometru, kura īpašības ir atbilstīgas, lai izdarītu III pielikuma 3. 6. 1. iedaļā aprakstīto testa ciklu. Griezes momenta un ātruma mērīšanas instrumenti ļauj izmērīt vārpstas jaudu norādītajās robežās. Var būt vajadzīgi papildu aprēķini. Mērīšanas iekārtu precizitātei lielumus. jābūt tādai, lai nepārsniegtu 1. 3. punktā doto maksimālo pielaižu skaitliskos 1. 2. Izplūdes gāzu plūsma Izplūdes gāzu plūsmu nosaka ar vienu no 1. 2. 1. līdz 1. 2. 4. iedaļā minētajām metodēm. 1. 2. 1. Tiešo mērījumu metode Izplūdes gāzu plūsmas tieši mērījumi ar caurplūduma mērsprauslu vai līdzvērtīgu mērīšanas sistēmu (sīkāk sk. ISO 5167). Piezīme. Tieši mērīt gāzes plūsmu ir grūts uzdevums. Ir jāievēro piesardzība, lai izvairītos no mērījumu kļūdām, kas ietekmē emisijas lielumu kļūdas. 1. 2. 2. Gaisa un degvielas mērījumu metode Gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērījumi. Izmanto gaisa plūsmas mērītājus un degvielas plūsmas mērītājus ar 1. 3. iedaļā noteikto precizitāti. Izplūdes gāzes plūsmas aprēķins ir šāds: GEXHW = GAIRW + GFUEL (mitrai izplūdes masai) vai vai VEXHD = VAIRD − 0,766 × GFUEL (sausam izplūdes tilpumam) VEXHW = VAIRW + 0,746 × GFUEL (mitram izplūdes tilpumam) 1. 2. 3. Oglekļa bilances metode Izplūdes masas aprēķins no degvielas patēriņa un izplūdes gāzu koncentrācijas, metodi (sk. III pielikuma 3. papildinājumu). izmantojot oglekļa bilances 1. 2. 4. Kopējā atšķaidītā izplūdes gāzu plūsma Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, atšķaidītās izplūdes kopējo plūsmu (GTOTW, VTOTW) mēra ar PDP vai CFV — V pielikuma 1. 2. 1. 2. iedaļa. Precizitātei jābūt atbilstošai III pielikuma 2. papildinājuma 2. 2. iedaļas noteikumiem. 48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. 3. Precizitāte Visu mērinstrumentu kalibrēšanu izdara atbilstīgi valsts (starptautiskajiem) standartiem un tai jāatbilst šādām prasībām. Numurs Parametrs Pieļaujamā novirze (± lielumi, pamatojoties uz motora maksimālajiem lielumiem) Pieļaujamā novirze (± lielumi saskaņā ar ISO 3046) Kalibrēšanas intervāli (mēnešos) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. motora ātrums griezes moments jauda degvielas patēriņš īpatnējais patēriņš degvielas gaisa patēriņš izplūdes gāzu plūsma dzesējošās vielas tem- peratūra ziežeļļas temperatūra izplūdes gāzu tempe- ratūra ieplūdes kolektora re- tinājums izplūdes gāzu tempe- ratūra ieplūdes gaisa tempe- ratūra (degšanas gaiss) 2 % 2 % 2 % (1) 2 % (1) nav piemērojama 2 % (1) 4 % (1) 2 K 2 K 5 % no maksimālās 5 % no maksimālā 15 K 2 K atmosfēras spiediens 0,5 % no nolasījuma 2 % 2 % 3 % 3 % 3 % 5 % nav piemērojama 2 K 2 K 5 % 5 % 15 K 2 K 0,5 % gaisa mi- ieplūdes trums (relatīvais) degvielas temperatūra atšķaidīšanas temperatūra tuneļa atšķaidīšanas mitrums gaisa atšķaidīto gāzu plūsma izplūdes 3 % 2 K 1,5 K 3 % nav piemērojama 5 K nav piemērojama nav piemērojama 3 3 nav piemērojami 6 nav piemērojami 6 6 3 3 3 3 3 3 3 1 3 3 1 2 % no nolasījuma nav piemērojama 24 (parciālai plūsmai) (pilnai plūsmai) (2) (1) Izplūdes emisijas aprēķini, kā aprakstīts šajā direktīvā, dažos gadījumos tiek pamati ar dažādām mērīšanas un/vai aprēķinu Izplūdes emisiju aprēķina ierobežoto kopējo pielaižu dēļ, dažu attiecīgos aprēķinos izmantojamo parametru metodēm. pieļaujamiem lielumiem jābūt mazākiem par ISO 3046–3 pieļaujamām pielaidēm. (2) Pilnas plūsmas sistēmām — CVS pozitīva gājiena sūkni vai kritiskās plūsmas Venturi cauruli kalibrē pēc sākotnējās uzstādīšanas, pēc lielās apkopes vai pēc vajadzības, ja norādīts CVS sistēmas pārbaudīšanai, kas aprakstīta V pielikumā. 1. 4. 1. 4. 1. Gāzveida komponentu noteikšana Vispārīgi norādījumi par analizatoriem Analizatoru mērījumu diapazonam ir jābūt piemērotam precizitātei, kāda vajadzīga izplūdes gāzu sastāvdaļu koncentrāciju mērīšanai (1. 4. 1. 1. iedaļa). Ir ieteicams analizatorus darbināt tā, lai mērāmā koncentrācija būtu starp 15 % un 100 % no pilnas skalas. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 49 Ja pilnas skalas lielums ir 155 ppm (vai ppm C) vai ja izmanto nolasīšanas sistēmas (datorus, datu reģistrētājas ir pieņemamas arī ierīces), kurām zem 15 % no pilnas skalas ir pietiekama precizitāte un izšķiršanas spēja, koncentrācijas zem 15 % no pilnas skalas. Tādā gadījumā ir jāizdara papildu kalibrēšana, lai nodrošinātu kalibrēšanas līkņu precizitāti — III pielikuma 2. papildinājuma 1. 5. 5. 2. iedaļa. Iekārtas elektromagnētiskajai saderībai (EMC) ir jābūt tādā līmenī, lai iespējami samazinātu papildu kļūdas. 1. 4. 1. 1. M ērīj um u kļū da Kopējā mērījumu kļūda, tai skaitā šķērsjutība ar citām gāzēm, (sk. III pielikuma 2. papildinājuma 1. 9. punktu) nedrīkst pārsniegt ± 5 % no nolasījuma vai 3,5 % no pilnas skalas, ņemot mazāko no abiem lielumiem. Koncentrācijai, kas ir mazāka par 100 ppm, mērījumu kļūda nedrīkst pārsniegt ± 4 ppm. 1. 4. 1. 2. At kā r to ja mība Atkārtojamība, kas definēta kā 2,5 standartnovirzes 10 atkārtotiem atbildes signāliem uz doto kalibrāciju vai kalibrēšanas gāzi, nedrīkst būt lielāka par ± 1 % no pilnas skalas koncentrācijas katram diapazonam, ko izmanto virs 155 ppm (vai ppm C) vai ± 2 % katram diapazonam, ko izmanto zem 155 ppm (vai ppm C). 1. 4. 1. 3. Tr ok sn is Analizatora pilnas amplitūdas atbildes signāls uz nulles gāzi un kalibrēšanas gāzēm laika posmā, kas ir lielāks par 10 sekundēm, nedrīkst pārsniegt 2 % no pilnas skalas visos izmantotajos diapazonos. 1. 4. 1. 4. Nulle s d reifs Nulles dreifam vienas stundas laikā jābūt mazākam par 2 % no visas skalas zemākajā izmantojamā diapazonā. Nulles atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, ieskaitot troksni, uz nulles gāzi 30 sekunžu laikā. 1. 4. 1. 5. K a lib rēša n a s l i e l u m a d r e i f s Kalibrēšanas lieluma dreifam vienas stundas laikā jābūt mazākam par 2 % no visas skalas zemākajā izmanto- jamā diapazonā. Kalibrēšanas lielumu definē kā starpību starp kalibrēšanas atbildes signālu un nulles atbildes signālu. Kalibrēšanas atbildes signāls ir vidējais atbildes signāls, troksni, uz kalibrēšanas gāzi 30 sekunžu laikā. ieskaitot 1. 4. 2. Gāzes žāvēšana Neobligātajai gāzu žāvēšanas ierīcei jābūt ar minimālu ietekmi uz mērāmo gāzu koncentrāciju. Ķīmisko žāvētāju izmantošana ūdens aizvadīšanai no parauga nav pieņemama metode. 1. 4. 3. Analizatori Izmantojamie mērīšanas principi aprakstīti šā papildinājuma 1. 4. 3. 1. līdz 1. 4. 3. 5. iedaļā. Mērīšanas sistēmu sīks apraksts ir dots V pielikumā. Mērāmās gāzes analizē ar šādiem instrumentiem. Nelineāriem analizatoriem ir atļauts lietot shēmas. linearizējošas 1. 4. 3. 1. Oglekļa o k s īda ( CO ) a n a līze Oglekļa oksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators. 1. 4. 3. 2. Oglekļa d iok sīd a ( CO 2) a na l īze Oglekļa dioksīda analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators. 1. 4. 3. 3. Og ļūd eņra ž u (HC ) an alīz e Ogļūdeņražu analizators ir karsētas liesmas jonizācijas detektora (HFID) tipa analizators ar detektoru, ventiļiem, cauruļu sistēmu utt. , kas ir tā karsējams, lai uzturētu gāzu temperatūru 463 K (190 °C) ± 10 K. 50 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. 4. 3. 4. Slā p e kļa o k s īdu (NO x) a na l īze Slāpekļa oksīdu analizators ir hemiluminiscences detektora (CLD) vai karsēta hemiluminiscences detektora (HCLD) tipa analizators ar NO2/NO pārveidotāju, ja mērījumus izdara sausā stāvoklī. Ja mērījumus izdara mitrā stāvoklī, izmanto HCLD ar pārveidotāju, kura temperatūru uztur virs 333 K (60 °C) ar nosacījumu, ka ūdens dzēšanas pārbaudes (III pielikuma 2. papildinājuma 1. 9. 2. 2. iedaļa) rezultāti ir apmierinoši. 1. 4. 4. Gāzveida emisijas paraugu ņemšana Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas zondes ir jāpierīko vismaz 0,5 m attālumā vai izplūdes caurules trīs diametru attālumā, ņemot lielāko no abiem lielumiem, augšpus izplūdes gāzu sistēmas izplūdes, cik tas ir piemērojami, un pietiekami tuvu motoram, lai pie zondes izplūdes nodrošinātu gāzu temperatūru vismaz 343 K (70 °C). Daudzcilindru motora gadījumā ar sazarotu izplūdes kolektoru zondes ieplūdi novieto pietiekami tālu lejpus pa straumi tā, lai nodrošinātu, ka paraugs pārstāv vidējo izplūdes emisiju no visiem cilindriem. Daudzcilindru motoru gadījumā, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, tādas kā "V" motoru konfigurācijai, ir atļaujams iegūt paraugu no katras grupas atsevišķi un aprēķināt vidējo izplūdes emisiju. Var izmantot citas metodes, par kurām ir parādīts, ka tās korelē ar iepriekš minētajām metodēm. Izplūdes emisijas aprēķinam ir jāizmanto motora kopējā izplūdes masas plūsma. Ja izplūdes gāzu sastāvu ietekmē izplūdes pēcapstrādes sistēma, izplūdes gāzu paraugs I posma testos ir jāņem augšpus šīs ierīces, bet Ja pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu izmanto makrodaļiņu noteikšanai, gāzveida emisiju var noteikt arī atšķaidītās izplūdes gāzēs. Parauga ņemšanas zondes novieto tuvu makrodaļiņu paraugu ņemšanas zondei atšķaidīšanas tunelī (V pielikuma 1. 2. 1. 2. iedaļa, DT un 1. 2. 2. iedaļa, PSP). CO un CO2 var pēc izvēles noteikt, ņemot paraugu maisā un pēc tam izmērot koncentrāciju parauga ņemšanas maisā. II posma testos — lejpus tās. 1. 5. Makrodaļiņu noteikšana lielai, Makrodaļiņu noteikšanai ir vajadzīga atšķaidīšanas sistēma. Atšķaidīt var ar parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu vai ar pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu. Atšķaidīšanas sistēmas plūsmas caurlaidībai jābūt pietieka- lai pilnīgi novērstu ūdens kondensāciju atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmās un atšķaidīto mi izplūdes gāzu temperatūru uzturētu ap 325 K (52 °C) vai zemāku, tieši augšpus filtru turētājiem. Atšķaidīšanas gaisa atbrīvošana no mitruma pirms ievadīšanas atšķaidīšanas sistēmā ir pieļaujama, ja gaisa mitrums ir liels. Ir ja apkārtējā temperatūra ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu iepriekš sasildīt virs 303 K (30 °C) temperatūras, mazāka par 293 K (20 °C). Tomēr pirms izplūdes ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī atšķaidīšanas gaisa temperatūra nedrīkst pārsniegt 325 K (52 °C). Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēmai makrodaļiņu paraugu ņemšanas zonde ir jāuzmontē tuvu gāzveida paraugu zondei un augstāk par to pret straumi, kā noteikts 4. 4. iedaļā un saskaņā ar V pielikuma 1. 2. 1. 1. iedaļas 4. līdz 12. zīmējumiem EP un SP. izplūdes straumi sadalītu divās daļās, no kurām Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ir jāizveido tā, mazāko atšķaida ar gaisu un pēc tam izmanto makrodaļiņu mērījumiem. No tā izriet, ka ir nozīmīgi ļoti precīzi noteikt atšķaidījuma attiecību. Var izmantot dažādas dalīšanas metodes, turklāt izmantotā dalīšanas metode lielā mērā nosaka parauga ņemšanas aparatūru un izmantojamo procedūru (V pielikuma 1. 2. 1. 1. iedaļa). lai Lai noteiktu makrodaļiņu masu, ņemšanas filtri, mikrogramu svari un svaru telpa ar regulējamu temperatūru un mitrumu. ir vajadzīga makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma, makrodaļiņu paraugu Makrodaļiņu paraugu ņemšanai var izmantot divas metodes: — viena filtra metodi, kas nosaka, ka testa cikla visiem režīmiem izmanto vienu filtru pāri (sk. šā papildinājuma Ievērojama uzmanība ir jāveltī paraugu ņemšanas laikiem un plūsmām testa paraugu 1. 5. 1. 3. ņemšanas fāzē. Tomēr testa ciklam ir vajadzīgs tikai viens filtru pāris; iedaļu). — vairāku filtru metodi, kas nosaka, ka vienu filtru pāri iedaļu). Šī metode ļauj izmanto katram no testa cikla režīmiem (sk. šā lietot saudzīgākas paraugu ņemšanas procedūras, bet tiek papildinājuma 1. 5. 1. 3. izlietots vairāk filtru. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 51 1. 5. 1. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri 1. 5. 1. 1. Filt r u sīk s a p ra k s ts. Sertifikācijas testiem ir vajadzīgi ar perfluorogļūdeņražiem pārklātas stikla šķiedras filtri vai membrānfiltri, kas satur perfluorogļūdeņražus. Īpašiem izmantošanas veidiem var izmantot atšķirīgus filtru materiālus. Visu tipu filtriem ir 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) savākšanas efektivitāte vismaz 95 % pie gāzes plūsmas ātruma starp 35 un 80 cm/s. Veicot korelācijas testus starp laboratorijām vai starp ražotāju un apstiprinātāju iestādi, ir jālieto identiskas kvalitātes filtri. 1. 5. 1. 2. Filt r u izmēr i Makrodaļiņu filtru minimālajam diametram jābūt 47 mm (37 mm plankuma diametrs). Ir pieņemami lielāka diametra filtri (1. 5. 1. 5. iedaļa). 1. 5. 1. 3. Ga lv ena is u n a izmu g ures f i l tr s Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu testa gaitā ņem ar filtru pāri, kas novietoti viens aiz otra (viens galvenais un viens aizmugures filtrs). Aizmugures filtru novieto ne tālāk kā 100 mm zemāk pa straumi, lai tas nesaskartos ar galveno filtru. Filtrus var svērt atsevišķi vai kā pāri, novietojot kopā ar pusēm, uz kurām ir plankumi. 1. 5. 1. 4. Plū s m a s ā t r u m s ca u r f i l t r u Ir jāsasniedz gāzes plūsmas ātrums caur filtru 35 līdz 80 cm/s. Spiediena krituma palielinājums starp testa sākumu un beigām nav lielāks par 25 kPa. 1. 5. 1. 5. Filt ra slo d ze Viena filtra metodei ieteicamā minimālā filtra slodze ir 0,5 mg/1 075 mm2 plankuma laukuma. Parastākajiem filtru izmēriem lielumi ir šādi. Filtra diameters (mm) Ieteicamais plankuma diameters (mm) Ieteicamā minimālā slodze (mg) 47 70 90 110 37 60 80 100 0,5 1,3 2,3 3,6 Vairāku filtru metodei reizinājums ar kvadrātsakni no režīmu kopskaita. ieteicamā minimālā filtra slodze visu filtru summai ir attiecīgā iepriekš dotā lieluma 1. 5. 2. Svaru telpas un analītisko svaru sīks apraksts 1. 5. 2. 1. Sv ar u te lpa s ap st ā kļi Svaru telpas (vai istabas), kurā tiek kondicionēti un svērti makrodaļiņu filtri, temperatūra ir jāuztur 295 K (22 °C) ± 3 K visā filtru kondicionēšanas un svēršanas laikā. Mitrums jāuztur ap rasas punktu 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K un relatīvais mitrums 45 ± 8 %. 1. 5. 2. 2. St a nd a r t f ilt ra s vērš an a Telpas (vai istabas) videi jābūt brīvai no apkārtnes piesārņojumiem (tādiem kā putekļi), kas varētu nosēsties uz makrodaļiņu filtriem to stabilizācijas laikā. Atkāpes no 1. 5. 2. 1. iedaļā norādītās svēršanas telpas specifikācijas ir atļautas, ja atkāpju ilgums nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpai ir jāatbilst vajadzīgajai specifikācijai pirms personāla ieiešanas svēršanas telpā. Vismaz divus nelietotus standartfiltrus nosver četru stundu laikā tajā pašā laika posmā, kad sver parauga filtru (pāri), bet vēlams svērt vienlaikus ar parauga filtru. Standartfiltriem ir tas pats lielums un materiāls kā parauga filtriem. Ja standartfiltru (standartfiltru pāru) vidējais svars starp parauga filtru svēršanām mainās vairāk par ± 5 % (± 7,5 % filtru pārim) no ieteicamās minimālās filtru slodzes (1. 5. 1. 5. iedaļa), tad visus paraugu filtrus izmet un emisijas testu atkārto. 52 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Ja nav izpildīti 1. 5. 2. 1. iedaļā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet standartfiltrs (pāris) atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, motora ražotājam ir iespēja akceptēt paraugu filtru svarus vai anulēt testus, pārbaudot svēršanas telpas kontroles sistēmu un atkārtojot makrodaļiņu testu. 1. 5. 2. 3. An al īt i s k i e s v a r i Visu filtru svēršanai izmantojamo analītisko svaru precizitāte (standartnovirze) ir 20 μg un izšķirtspēja 10 μg (1 vienība = 10 μg ). Filtriem ar diametru, mazāku par 70 mm, precizitāte un izšķirtspēja attiecīgi ir 2 μg un 1 μg. 1. 5. 2. 4. St a t iskā s e lekt rības ie tekmes novēr ša n a 1. 5. 3. Lai novērstu statiskās elektrības ietekmi, filtrus pirms svēršanas neitralizē, piemēram, ar polonija neitralizētāju vai ierīci, kam ir līdzīga ietekme. Papildu noteikumi makrodaļiņu mērījumiem Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas daļas no izplūdes caurules līdz filtra turētājam, kas saskaras ar neatšķaidīto un atšķaidīto gāzi, iespējami vairāk samazinātu makrodaļiņu ir jāizveido tā, nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām daļām jābūt izgatavotām no elektrību vadošiem materiāliem, kas nereaģē ar izplūdes gāzu komponentiem, un šīm daļām jābūt elektriski iezemētām, lai novērstu elektrostatisko ietekmi. lai 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 53 2. papildinājums 1. ANALĪTISKO INSTRUMENTU KALIBRĒŠANA 1. 1. Ievads Katrs analizators ir jākalibrē tik bieži, cik ir vajadzīgs, lai atbilstu šā standarta precizitātes prasībām. Šajā punktā ir aprakstīta 1. papildinājuma 1. 4. 3. iedaļā norādītajiem analizatoriem izmantojamā kalibrācijas metode. 1. 2. Kalibrēšanas gāzes Ir jāņem vērā visu kalibrēšanas gāzu glabāšanas laiks. Ražotāja noteikto kalibrēšanas gāzu derīguma termiņu pieraksta. 1. 2. 1. Tīrās gāzes Gāzu vajadzīgo tīrību nosaka turpmāk dotās piemaisījumu robežas. Darbam vajadzīgas šādas gāzes: — attīrīts slāpeklis (piemaisījumi ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO), — attīrīts skābeklis (tīrība > 99,5 tilp. % O2), — ūdeņraža un hēlija maisījums (40 ± 2 % ūdeņraža, pārējais hēlijs) (piemaisījumi ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO), — attīrīts sintezēts gaiss (piemaisījumi ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) (skābekļa saturs starp 18 un 21 tilp. %). 1. 2. 2. Kalibrēšanas un standarta gāzes Jābūt pieejamam gāzu maisījumam ar šādu ķīmisko sastāvu: — C3H8 un attīrītam sintezētam gaisam (sk. 1. 2. 1. iedaļu), — CO un attīrītam slāpeklim, — NO un attīrītam slāpeklim (NO2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nedrīkst pārsniegt 5 % no NO satura), — O2 un attīrītam slāpeklim, — CO2 un attīrītam slāpeklim, — CH4 un attīrītam sintezētam gaisam, — C2H6 un attīrītam sintezētam gaisam. Piezīme: Ir atļauts apvienot citas gāzes ar nosacījumu, ka tās savā starpā nereaģē. Kalibrēšanas un standarta gāzes patiesajai koncentrācijai kalibrēšanas gāzu koncentrācijas ir dotas tilpuma vienībās (tilpuma procenti vai tilpuma ppm). jābūt ± 2 % robežās no nominālā lieluma. Visas Kalibrēšanas un standarta gāzes var iegūt arī ar gāzu dalītāju, atšķaidot ar attīrītu N2 vai ar attīrītu sintezētu gaisu. Sajaukšanas ierīces precizitātei jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti ± 2 %. 1. 3. Analizatoru un paraugu ņemšanas sistēmas darbināšana Analizatoru darbināšana notiek saskaņā ar instrumentu ražotāja dotajām uzsākšanas un darbināšanas instrukci- jām. Ņem vērā 1. 4. līdz 1. 9. iedaļā ietvertās minimālās prasības. 1. 4. Sūces tests Izdara sistēmas sūces testu. Zondi atvieno no izplūdes sistēmas un galu noslēdz. Ieslēdz analizatora sūkni. Pēc sākotnējā stabilizācijas posma visiem plūsmas mērītājiem ir jārāda nulle. Ja tā nav, testa parauga ņemšanas līnijas un kļūdu izlabo. Maksimālā pieļaujamā sūce vakuuma pusē ir 0,5 % no pārbaudāmās sistēmas daļas faktiskās plūsmas ātruma. Lai noteiktu faktiskos plūsmas ātrumus var izmantot analizatora plūsmas un apvada plūsmas. 54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Cita metode ir koncentrācijas pakāpienveida maiņa paraugu ņemšanas līnijas sākumā, pārslēdzot no nulles uz standarta gāzi. Ja pēc atbilstīga laika posma nolasījumi rāda mazāku koncentrāciju, salīdzinot ar ievadīto koncentrāciju, tas norāda uz kalibrēšanas vai sūces problēmu. 1. 5. Kalibrēšanas procedūra 1. 5. 1. Instruments kopumā Instruments kopumā ir jākalibrē un kalibrēšanas līknes jāpārbauda pret standartgāzēm. Izmanto tos pašus gāzu plūsmas ātrumus, kā ņemot izplūdes gāzu paraugus. 1. 5. 2. Uzsildīšanas laiks Uzsildīšanas laikam jāatbilst ražotāja ieteikumiem. Ja nav noteikts, analizatorus ir ieteicams uzsildīt vismaz divas stundas. 1. 5. 3. NDIR un HFID analizators NDIR analizatoru noregulē pēc vajadzības un HFID analizatora degšanas liesmu optimizē (1. 8. 1. iedaļa). 1. 5. 4. Kalibrēšana Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē. Izmantojot attīrītu sintezētu gaisu (vai slāpekli), CO, CO2, NOx, HC un O2 analizatorus noregulē uz nulli. Analizatoros ievada attiecīgās kalibrēšanas gāzes, 1. 5. 6. iedaļu. lielumus pieraksta un izveido kalibrācijas līkni saskaņā ar Vajadzības gadījumā vēlreiz pārbauda nulles noregulējumu un atkārto kalibrēšanu. 1. 5. 5. Kalibrēšanas līknes izveide 1. 5. 5. 1. Visp ā rīg i n o r ād īj um i Analizatora kalibrēšanas līkni izvietoti pilnas skalas. iespējami vienmērīgi. Augstākajai nominālajai koncentrācijai jābūt vienādai vai izveido vismaz pēc pieciem kalibrēšanas punktiem (neskaitot nulli), kas ir lielākai par 90 % no Kalibrēšanas līkni Ja rezultējošā polinoma pakāpe ir lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam (nulli ieskaitot) ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts divi. izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Kalibrēšanas līkne nedrīkst atšķirties vairāk par ± 2 % no katra kalibrēšanas punkta nomināllieluma un ne vairāk par ± 1 % no pilnas skalas pie nulles. Pēc kalibrēšanas līknes un kalibrēšanas punktiem ir iespējams pārbaudīt, vai kalibrēšana ir izdarīta pareizi. Ir jāņem vērā dažādi analizatoram raksturīgi parametri, jo īpaši: — mērīšanas diapazons, — jutība, — kalibrēšanas datums. 1. 5. 5. 2. K a lib rēša n a ze m 1 5 % n o pi l n a s sk al a s Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz pēc desmit kalibrēšanas punktiem (neskaitot nulli), kas ir izvietoti tā, lai 50 % no kalibrēšanas punktiem būtu zem 10 % no pilnas skalas. Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Kalibrēšanas līkne nedrīkst atšķirties vairāk par ± 4 % no katra kalibrēšanas punkta nomināllieluma un vairāk par ± 1 % no pilnas skalas pie nulles. 1. 5. 5. 3. Al ter n at īv as me to d e s Ja var parādīt, ka alternatīva tehnika (piem. , dators, elektroniski regulēta diapazonu pārslēgšana utt. ) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad var izmantot šīs alternatīvas. 1. 6. Kalibrēšanas pārbaude Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu pirms katras analīzes pārbauda šādi. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 55 Kalibrēšanu pārbauda, izmantojot nulles gāzi un standartgāzi, kuras nominālais lielums ir vairāk par 80 % no mērīšanas diapazona pilnas skalas. Ja diviem apskatāmiem punktiem atrastais lielums no dotā standartlieluma neatšķiras vairāk par ± 4 % no pilnas skalas, pieskaņošanas parametrus var mainīt. iedaļu izveido jaunu kalibrēšanas līkni. saskaņā ar 1. 5. 4. Ja tā nav, 1. 7. NOx pārveidotāja efektivitātes tests Izmantojamā pārveidotāja efektivitāti NOx pārvēršanai par NO testē, kā norādīts 1. 7. 1. zīmējums). līdz 1. 7. 8. iedaļā (1. 1. 7. 1. Testa iekārtas montāža Izmantojot testa iekārtu, kas samontēta, kā parādīts 1. zīmējumā, (sk. arī 1. papildinājuma 1. 4. 3. 5. iedaļu) un turpmāk aprakstīto procedūru, pārveidotāja efektivitāti var testēt ar ozonatoru. 1. zīmējums. NO2 pārveidotāja efektivitātes testa ierīces shēma 1. 7. 2. Kalibrēšana CLD un HCLD kalibrē parastākajā darbības diapazonā atbilstīgi ražotāja norādījumiem, izmantojot nulles un standarta gāzi (kurā NO saturam jābūt līdz aptuveni 80 % no darbības diapazona un NO2 koncentrācijai gāzu maisījumā mazākai par 5 % no NO koncentrācijas). NOx analizatoram ir jābūt NO režīmā tā, lai standartgāze neietu caur pārveidotāju. Norādītā koncentrācija ir jāpieraksta. 56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. 7. 3. Aprēķins NOx pārveidotāja efektivitāti aprēķina šādi. (cid:2) Efektivitāte %ð Þ ¼ 1 þ a (cid:2) b c (cid:2) d (cid:3) (cid:3) 100 a – NOx koncentrācija saskaņā ar 1. 7. 6. iedaļu; b – NOx koncentrācija saskaņā ar 1. 7. 7. iedaļu; c – NO koncentrācija saskaņā ar 1. 7. 4. iedaļu; d – NO koncentrācija saskaņā ar 1. 7. 5. iedaļu. 1. 7. 4. Skābekļa pievienošana Skābekli vai nulles gaisu gāzes straumei nepārtraukti pievieno caur T–veida pievienojumu, līdz parādītā koncentrācija ir par 20 % mazāka, nekā 1. 7. 2. iedaļā norādītā kalibrēšanas koncentrācija. (Analizators ir NO režīmā. ) Ar c apzīmēto koncentrāciju pieraksta. Ozonatoru visā procesā uztur neaktivētu. 1. 7. 5. Ozonatora aktivēšana Ozonatoru tagad aktivē, lai tas radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas samazināšanai līdz aptuveni 20 % (minimāli 10 %) no 1. 7. 2. iedaļā dotās kalibrācijas koncentrācijas. Ar d apzīmēto koncentrāciju pieraksta. (Analizators ir NO režīmā. ) 1. 7. 6. NOx režīms Pēc tam NO analizatoru pārslēdz NOx režīmā tā, lai gāzu maisījums (kas sastāv no NO, NO2, O2 un N2) tagad ietu caur pārveidotāju. Ar a apzīmēto koncentrāciju pieraksta. (Analizators ir NOx režīmā. ) 1. 7. 7. Ozonatora deaktivēšana Ozonatoru tagad deaktivē. 1. 7. 6. iedaļā aprakstītais gāzu maisījums caur pārveidotāju nonāk detektorā. Ar b apzīmēto koncentrāciju pieraksta. (Analizators ir NOx režīmā. ) 1. 7. 8. NO režīms Pēc pārslēgšanas NO režīmā un pēc ozonatora deaktivēšanas noslēdz arī skābekļa vai sintezētā gaisa plūsmu. Analizatora NOx nolasījums vairāk par ± 5 % neatšķiras no lieluma, kas izmērīts saskaņā ar 1. 7. 2. iedaļu. (Analizators ir NO režīmā. ) 1. 7. 9. Testu intervāls Pārveidotāja efektivitāte ir jātestē pirms katras NOx analizatora kalibrēšanas. 1. 7. 10. Efektivitātes prasības Pārveidotāja efektivitāte nedrīkst būt mazāka par 90 %, bet ir ļoti ieteicama lielāka efektivitāte – 95 %. Piezīme. Ja, analizatoram darbojoties parastākajā diapazonā, ozonators nevar dot samazinājumu no 80 % līdz iedaļu, tad izmanto augstāko diapazonu, kurā ozonators dod šo samazinā- 20 % saskaņā ar 1. 7. 5. jumu. 1. 8. FID noregulēšana 1. 8. 1. Detektora atbildes signāla optimizēšana HFID ir jānoregulē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem. Lai optimizētu atbildes signālu visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, par standartgāzi izmanto propāna piedevu gaisā. Degvielas un gaisa plūsmas ātrumus noregulē atbilstīgi ražotāja ieteikumiem un analizatorā ievada 350 ± 75 ppm C standartgāzi. Atbildes signālu pie dotās degvielas plūsmas nosaka pēc starpības starp standartgāzes atbildes signālu un nulles gāzes atbildes signālu. Degvielas plūsmu noregulē nedaudz virs ražotāja norādītās un nedaudz zem tās. Pieraksta standarta un nulles atbildes signālus šīm degvielas plūsmām. Starpību starp standarta un nulles atbildes signālu atliek grafiski un degvielas plūsmu pielāgo līknes bagātākajai daļai. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 57 1. 8. 2. Ogļūdeņražu atbildes signālu koeficienti Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintezētu gaisu, saskaņā ar 1. 5. iedaļu. Atbildes koeficientus nosaka, ievadot analizatoru darbā un pēc ilgāka darbības laika. Atbildes koeficients (Rf) noteiktam ogļūdeņradim ir FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes koncentrāciju, izteiktu kā ppm C1, cilindrā. Testa gāzes koncentrācijas līmenim jābūt tādam, Koncentrācijai Turklāt gāzes cilindram jābūt iepriekš kondicionētam 24 stundas 298 K (25 °C) ± 5 K temperatūrā. lai dotu atbildes signālu aptuveni 80 % no pilnas skalas. jābūt zināmai ar precizitāti ± 2 % attiecībā uz gravimetrisko standartu, kas izteikts tilpumā. Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie relatīvie atbildes koeficienti ir šādi: — metāns un attīrīts sintezēts gaiss: — propilēns un attīrīts sintezēts gaiss: — toluols un attīrīts sintezēts gaiss: 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 0,90 ≤ Rf ≤ 1,1 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 Šie lielumi ir attiecināti pret propāna atbildes koeficientu (Rf) 1,00 un attīrītu sintezētu gaisu. 1. 8. 3. Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaude Skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudi izdara, ievadot analizatoru darbā, un pēc ilgāka darbības laika. Atbildes koeficients ir definēts 1. 8. 2. iedaļā, un to nosaka, kā šajā iedaļā aprakstīts. Izmantojamā testa gāze un ieteicamie relatīvie atbildes signāla koeficienti ir šādi: — propāns un slāpeklis: 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05. Šis lielums ir attiecināts pret propāna atbildes koeficientu (Rf) 1,00 un attīrītu sintezētu gaisu. FID degļa gaisa skābekļa koncentrācijai ir jābūt ± 1 mola % robežās no skābekļa koncentrācijas degļa gaisā, kas ir izmantots pēdējā skābekļa traucējošās ietekmes pārbaudē. ir jāpārbauda skābekļa traucējošā ietekme un vajadzības gadījumā jānoregulē analizators. Ja starpība ir lielāka, 1. 9. Traucējošā ietekme uz NDIR un CLD analizatoriem Izplūdē klātesošās gāzes, kas nav analizējamā gāze, var traucēt nolasījumus vairākos veidos. Traucējumi ar pozitīvu zīmi NDIR instrumentos rodas, ja traucējošā gāze dod tādu pašu ietekmi kā mērāmā gāze, bet mazākā mērā. Traucējumi ar negatīvu zīmi NDIR instrumentos rodas, ja traucējošā gāze paplašina mērāmās gāzes absorbcijas joslu, un CLD instrumentos — ja traucējošā gāze slāpē starojumu. Traucējumu pārbaudes atbilstīgi 1. 9. 1. un 1. 9. 2. iedaļai veic pirms analizatora izmantošanas sākuma un pēc lielākiem darbināšanas intervāliem. 1. 9. 1. CO analizatora traucējumu pārbaude CO analizatora darbību var traucēt ūdens un CO2. Tādēļ CO2 standartgāzi ar koncentrāciju no 80 līdz 100 % no pilnas skalas lielākajā testos izmantojamā darbības diapazonā burbuļo caur ūdeni istabas temperatūrā un pieraksta analizatora atbildes signālu. Analizatora atbildes signāls nedrīkst būt lielāks par 1 % no pilnas skalas diapazonā, kas ir vienāds vai lielāks par 300 ppm, vai lielāks par 3 ppm diapazonā zem 300 ppm. 1. 9. 2. NOx analizatora slāpēšanas pārbaudes CLD (un HCLD) analizatoriem nozīmīgas ir divas gāzes – CO2 un ūdens tvaiks. Šo gāzu radītie slāpēšanas signāli ir proporcionāli to koncentrācijai, un tādēļ ir vajadzīgas testēšanas metodes, lai noteiktu slāpēšanu pie lielākās testa laikā sagaidāmās koncentrācijas. 1. 9. 2. 1. CO 2 s lā pēš an a s p ār ba ude Caur NDIR analizatoru laiž cauri CO2 standarta gāzi, kuras koncentrācija ir 80 līdz 100 % no pilnas skalas lielākajā testos izmantojamā darbības diapazonā, un pieraksta CO2 lielumu, apzīmējot ar A. Pēc tam gāzi atšķaida aptuveni līdz 50 % ar NO standarta gāzi un laiž cauri NDIR un (H)CLD analizatoriem, pierakstot CO2 un NO lielumus, ko attiecīgi apzīmē ar B un C. CO2 noslēdz un cauri (H)CLD analizatoriem laiž tikai NO standarta gāzi, NO lielumu pieraksta, apzīmējot ar D. 58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Slāpēšanu aprēķina šādi: (cid:4) (cid:2) CO2 slāpēšana % ¼ 1 (cid:2) ð D (cid:3) A C (cid:3) A Þ ð Þ (cid:2) D (cid:3) B ð Þ (cid:3) (cid:5) (cid:3) 100 un slāpēšana nedrīkst būt lielāka par 3 % no pilnas skalas, kur: A: neatšķaidītas CO2 koncentrācija %, izmērīta ar NDIR, B: C: atšķaidītas CO2 koncentrācija %, izmērīta ar NDIR, atšķaidīta NO koncentrācija ppm, izmērīta ar CLD, D: neatšķaidīta NO koncentrācija ppm, izmērīta ar CLD. 1. 9. 2. 2. Ūd e n s s lā p ēša n a s pā r b a u d e Šī pārbaude piemērojama tikai mitras gāzes koncentrācijas mērījumiem. Aprēķinot ūdens slāpēšanu, ir jāņem vērā NO standartgāzes atšķaidīšana ar ūdens tvaiku un maisījuma ūdens tvaiku koncentrācijas attiecības noteikšana pret testā sagaidāmo koncentrāciju. NO standartgāzi ar koncentrāciju 80 līdz 100 % no pilnas skalas parastajā darbības diapazonā laiž caur (H)CLD un pieraksta NO lielumu, apzīmējot ar D. NO gāzi burbuļo caur ūdeni istabas temperatūrā un laiž caur (H)CLD, un pieraksta NO lielumu, apzīmējot ar C. Nosaka analizatora absolūto darba spiedienu un ūdens temperatūru un pieraksta, attiecīgi apzīmējot ar E un F. Nosaka maisījuma piesātināta tvaika spiedienu, kas atbilst barbotiera ūdens temperatūrai (F), un pieraksta, apzīmējot ar G. Maisījuma ūdens tvaika koncentrāciju (%) aprēķina šādi: (cid:2) (cid:3) H ¼ 100 (cid:3) G E un apzīmē ar H. Sagaidāmo (ūdens tvaikā) atšķaidītas NO standartgāzes koncentrāciju aprēķina šādi: (cid:2) De ¼ D (cid:3) 1 (cid:2) H 100 (cid:3) un apzīmē ar De. Dīzeļmotoru izplūdes gāzēm, pieņemot degvielas H/C attiecību 1,8 pret 1, maksimālo testā sagaidāmo ūdens koncentrāciju izplūdes gāzēs nosaka pēc neatšķaidītas CO2 standartgāzes koncentrācijas (A, kas izmērīta saskaņā ar 1. 9. 2. 1. iedaļu) šādi: Hm = 0,9 × A un pieraksta, apzīmējot ar Hm. Ūdens slāpēšanu aprēķina šādi: H2O slāpēšana % ¼ 100 (cid:3) De (cid:2) C (cid:2) (cid:3) (cid:2) (cid:3) (cid:3) Hm H De un tā nedrīkst būt lielāka par 3 % no pilnas skalas, kur: De: sagaidāmā atšķaidīta NO koncentrācija (ppm), C: atšķaidīta NO koncentrācija (ppm), Hm: maksimālā ūdens tvaika koncentrācija (%), H: faktiskā ūdens tvaika koncentrācija (%). Piezīme: Ir svarīgi, lai NO standartgāze šajā pārbaudē saturētu minimālu NO2 koncentrāciju, jo slāpēšanas aprēķinā nav ņemta vērā NO2 absorbcija ūdenī. 1. 10. Kalibrēšanas intervāli Analizatorus kalibrē saskaņā ar 1. 5. iedaļu vismaz reizi trijos mēnešos vai arī tad, kad sistēma ir remontēta vai tajā izdarītas pārmaiņas, kas varētu ietekmēt kalibrāciju. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 59 2. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. MAKRODAĻIŅU MĒRĪŠANAS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA Ievads Katrs analizators ir jākalibrē tik bieži, cik ir vajadzīgs, lai atbilstu šā standarta precizitātes prasībām. Šajā iedaļā ir aprakstīta III pielikuma 1. papildinājuma 1. 5. iedaļā un V pielikumā norādītajām sastāvdaļām izmantojamā kalibrācijas metode. Plūsmas mērīšana Gāzes plūsmas mērītāju vai plūsmas mērīšanas instrumentu kalibrēšanu izdara saskaņā ar valsts un/vai starptautiskajiem standartiem. Izmērītā lieluma maksimālai kļūdai jābūt ± 2 % robežās no nolasījuma. Ja gāzes plūsmu nosaka kā mērījumu starpību, starpības maksimālai kļūdai jābūt tādai, lai GEDF precizitāte būtu ± 4 % robežās (sk. arī V pielikuma 1. 2. 1. 1. iedaļu EGA). To var aprēķināt, ņemot visu instrumentu vidējo kvadrātisko kļūdu. Atšķaidījuma attiecības pārbaude Izmantojot makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas bez EGA (V pielikuma 1. 2. 1. 1. iedaļa), atšķaidījuma attiecība ir jāpārbauda katram jauna motora uzstādījumam, motoru darbinot un izmantojot CO2 vai NOx koncentrācijas mērījumus neatšķaidītām un atšķaidītām izplūdes gāzēm. Izmērītajai atšķaidījuma attiecībai jābūt ± 10 % robežās no atšķaidījuma attiecības, kas aprēķināta pēc CO2 un NOx koncentrāciju mērījumiem. Parciālās plūsmas apstākļu pārbaude Izplūdes gāzu ātruma diapazonu un spiediena svārstības pārbauda un vajadzības gadījumā regulē saskaņā ar V pielikuma 1. 2. 1. 1. iedaļas EP prasībām. Kalibrēšanas intervāli Plūsmas mērīšanas instrumentus kalibrē vismaz reizi pārmaiņas, kas varētu ietekmēt kalibrāciju. trijos mēnešos vai arī tad, kad sistēmā ir izdarītas 60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 3. papildinājums 1. DATU NOVĒRTĒŠANA UN APRĒĶINI 1. 1. Gāzveida emisijas datu novērtēšana Gāzveida emisijas novērtēšanai ņem katra režīma pēdējo 60 sekunžu nolasījumu no diagrammas vidējiem lielumiem, un pēc vidējiem diagrammas nolasījumiem un attiecīgiem kalibrācijas datiem katra režīma laikā nosaka vidējo HC, CO, NOx koncentrāciju (conc) un, ja izmanto oglekļa bilances metodi, CO2 vidējo koncentrāciju. Var izmantot citu pieraksta metodi, ja tā nodrošina līdzvērtīgu datu savākšanu. Vidējās fona koncentrācijas (concd) var noteikt pēc atšķaidīšanas gaisa paraugu, kas ņemti no maisiem, nolasījumiem vai pēc nepārtrauktiem (kas nav no maisiem) nolasījumiem un pēc attiecīgiem kalibrēšanas datiem. 1. 2. Makrodaļiņu emisija Makrodaļiņu novērtēšanai pieraksta caur filtriem izgājušās kopējās paraugu masas (MSAM,i) vai tilpumus (VSAM,i) katrā režīmā. Filtrus noliek atpakaļ svēršanas telpā un kondicionē vismaz vienu stundu, bet ne ilgāk par 80 stundām, pēc tam nosver. Pieraksta filtru bruto svaru un atņem taras svaru (sk. III pielikuma 3. 1. iedaļu). Makrodaļiņu masa (Mf viena filtra metodei, Mf,i vairāku filtru metodei) ir uz galvenā filtra un uz aizmugures filtra savākto makrodaļiņu masas summa. Ja ir jāizdara fona korekcija, pieraksta caur filtriem izgājušā atšķaidīšanas gaisa masu (MDIL) vai tilpumu (VDIL) un makrodaļiņu masu (Md). Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, katram atsevišķam mērījumam ir jāizrēķina dalījums Md/MDIL vai Md/VDIL un lielumiem jāatrod vidējais. 1. 3. Gāzveida emisijas aprēķins Testa rezultātus gala ziņojumam iegūst šādos posmos. 1. 3. 1. Izplūdes gāzu plūsmas noteikšana Izplūdes gāzu plūsmas ātrumu (GEXHW, VEXHW vai VEXHD) nosaka katram režīmam saskaņā ar III pielikuma 1. papildinājuma 1. 2. 1. līdz 1. 2. 3. iedaļu. Ja izmanto pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmu, atšķaidītās izplūdes kopējo plūsmas ātrumu (GTOTW, VTOTW) nosaka katram režīmam saskaņā ar III pielikuma 1. papildinājuma 1. 2. 4. iedaļu. 1. 3. 2. Korekcija pārejai no sausa stāvokļa uz mitru Piemērojot GEXHW, VEXHW, GTOTW vai VTOTW, izmērīto koncentrāciju pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar šādām formulām, ja mērījumi jau nav izdarīti mitrā stāvoklī: Neatšķaidītām izplūdes gāzēm: conc (mitrs) = kw × conc (sauss) (cid:2) kw,r,1 ¼ 1 (cid:2) FFH (cid:3) GFUEL GAIRD (cid:3) (cid:2) kw2 vai (cid:2) kw,r,2 ¼ 1 þ 1,88 (cid:3) 0,005 (cid:3) % CO sauss ð 1 ½ (cid:4) þ % CO2 sauss ½ (cid:4) Þ (cid:3) (cid:2) kw2 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 61 Atšķaidītām izplūdes gāzēm: (cid:2) kw,e,1 ¼ 1 (cid:2) 1,88 (cid:3) CO2 % mitrs ð Þ 200 (cid:3) (cid:2) kw1 vai 0 B @ kw,e,2 ¼ 1 (cid:2) kw1 1 þ 1,88 (cid:3) CO2 % sauss ð 200 1 C A Þ FFH var aprēķināt no: Atšķaidīšanas gaisam: kW1 ¼ FFH ¼ (cid:3) 1,969 (cid:2) 1 þ GFUEL GAIRW kW,d = 1 − kW1 1,608 (cid:3) Hd ð 1 000 þ 1,608 (cid:3) Hd (cid:3) 1 (cid:2) 1/DF ½ ð (cid:3) 1 (cid:2) 1/DF ½ ð Þ þ Ha (cid:3) 1/DF Þ ð Þ þ Ha (cid:3) 1/DF (cid:4) Þ (cid:4) Hd ¼ 6,22 (cid:3) Rd (cid:3) Rd PB (cid:2) Pd (cid:3) pd (cid:3) 10 (cid:2)2 Ieplūdes gaisam (ja tas ir atšķirīgs no atšķaidīšanas gaisa): kW,a = 1 − kW2 1,608 (cid:3) Ha ð 1 000 þ 1,608 (cid:3) Ha Þ kW2 ¼ Ha ¼ 6,22 (cid:3) Ra (cid:3) pa pB (cid:2) pa (cid:3) Ra (cid:3) 10 (cid:2)2 kur: Ha: Hd: Rd: Ra: pd: pa: pb: ieplūdes gaisa absolūtais mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, atšķaidīšanas gaisa absolūtais mitrums, g ūdens uz kg sausa gaisa, atšķaidīšanas gaisa relatīvais mitrums, %, ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, %, atšķaidīšanas gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa, ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa kopējais barometra spiediens, kPa. 1. 3. 3. NOx mitruma korekcija Tā kā NOx emisija ir atkarīga no apkārtējā gaisa stāvokļa, NOx koncentrāciju koriģē uz apkārtējā gaisa temperatūru un mitrumu ar koeficientu KH, ko izsaka formula: KH ¼ 1 1 þ A (cid:3) Ha (cid:2) 10,71 ð ð Þ þ B (cid:3) Ta (cid:2) 298 Þ kur: A: B: T: – 0,0266, 0,309 GFUEL/GAIRD – 0,209 GFUEL/GAIRD + 0,00954, gaisa temperatūras, K GFUEL GAIRD ¼ degvielas attiecība pret gaisu ðsausam gaisamÞ ð Þ; Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. ieplūdes gaisa mitrums g ūdens uz kg sausa gaisa: Ha ¼ 6,220 (cid:3) Ra (cid:3) pa pB (cid:2) pa (cid:3) Ra (cid:3) 10 ; (cid:2)2 62 LV Ha: Ra: pa: ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, %, ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa, kopējais barometra spiediens, kPa. pb: Emisijas masas plūsmas ātruma aprēķins 1. 3. 4. Emisijas masas plūsmas ātrumus katram režīmam aprēķina šādi: a) neatšķaidītām izplūdes gāzēm (1): vai vai b) atšķaidītām izplūdes gāzēm (1): vai Gāzemasa = u × conc × GEXHW Gāzemasa = v × conc × VEXHD Gāzemasa = w × conc × VEXHW Gāzemasa = u × concc × GTOTW Gāzemasa = w × concc × VTOTW kur concc ir koncentrācija, kas koriģēta uz fonu vai concc = conc-concd × (1 − (1/DF)) DF = 13,4/(concCO2 + (concCO + concHC) × 10−4) DF = 13,4/concCO2. Koeficientus u – mitrs, v – sauss, w – mitrs lieto saskaņā ar šādu tabulu. Gāze NOx CO HC CO2 u v w 0,001587 0,002053 0,002053 0,000966 0,00125 0,00125 0,000479 15,19 — 19,64 0,000619 19,64 procenti conc ppm ppm ppm HC blīvums pamatojas uz vidējo oglekļa attiecību pret ūdeņradi 1:1,85. (1) NOx gadījumā NOx koncentrācija (NOxconc vai NOxconcc) ir jāreizina ar KHNOX (NOx mitruma korekcijas koeficients, kas minēts iepriekšējā 1. 3. 3. iedaļā) šādi: KHNOX × conc vai KHNOX × concc 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 63 1. 3. 5. Īpatnējās emisijas aprēķins Īpatnējo emisiju (g/kWh) visiem individuāliem komponentiem aprēķina šādi: Individuāl a gāze ¼ i¼1 Xn Xn Gasmassi (cid:3) WFi Pi (cid:3) WFi i¼1 kur Pi = Pm,i + PAE,i Iepriekšminētajā aprēķinā izmantotie svēršanas faktori un režīmu skaits (n) ir saskaņā ar III pielikuma 3. 6. 1. iedaļu. 1. 4. Makrodaļiņu emisijas aprēķins Makrodaļiņu emisiju aprēķina šādi. 1. 4. 1. Makrodaļiņu mitruma korekcijas koeficients Tā kā makrodaļiņu emisija no dīzeļmotoriem ir atkarīga no apkārtējā gaisa stāvokļa, makrodaļiņu masas plūsmas ātrumu koriģē uz apkārtējā gaisa mitrumu ar koeficientu Kp, ko apraksta formula: Kp = 1/(1 + 0,0133 × (Ha − 10,71)) Ha: Ra: pa: pb: ieplūdes gaisa mitrums, grami ūdens kilogramā sausa gaisa Ha ¼ 6,22 (cid:3) Ra (cid:3) pa pB (cid:2) pa (cid:3) Ra (cid:3) 10 (cid:2)2 ieplūdes gaisa relatīvais mitrums, % ieplūdes gaisa piesātināta tvaika spiediens, kPa kopējais barometra spiediens, kPa 1. 4. 2. Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma Makrodaļiņu emisijas testa rezultātus gala ziņojumam iegūst šādos pakāpienos. Tā kā var izmantot dažādu veidu atšķaidījuma attiecības kontroli, piemēro dažādas metodes, lai aprēķinātu atšķaidītu izplūdes gāzu masas plūsmas ekvivalento ātrumu GEDF vai atšķaidītu izplūdes gāzu tilpuma plūsmas ekvivalento ātrumu VEDF. Visu aprēķinu pamatā ir atsevišķo režīmu (i) vidējie lielumi parauga ņemšanas laikā. 1. 4. 2. 1. Iz o kinēt i s kas sis tē mas GEDFW,i = GEXHW,i × qi vai vai VEDFW,i = VEXHW,i × qi qi ¼ GDILW,i þ GEXHW,i (cid:3) r ð Þ GEXHW,i (cid:3) r ð Þ qi ¼ VDILW,i þ VEXHW,i (cid:3) r ð Þ VEXHW,i (cid:3) r ð Þ kur r atbilst izokinētiskās zondes Ap un izplūdes caurules AT šķērsgriezumu laukumu attiecībai: r ¼ Ap AT 64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. 4. 2. 2. Sis t ēmas a r CO 2 v a i NO x kon cent r ācijas m ērīša n u vai kur: GEDFW,i = GEXHW,i × qi VEDFW,i = VEXHW,i × qi qi ¼ ConcE,i (cid:2) ConcA,i ConcD,i (cid:2) ConcA,i = mitras marķiergāzes koncentrācija neatšķaidītās izplūdes gāzēs, = mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, = mitras marķiergāzes koncentrācija atšķaidīšanas gaisā. ConcE ConcD ConcA Sausā stāvoklī izmērītās koncentrācijas pārrēķina uz mitru stāvokli saskaņā ar šā papildinājuma 1. 3. 2. iedaļu. 1. 4. 2. 3. Sis t ēmas a r CO 2 mērīša n u un ogle kļa bi l a n c e s m e to d i GEDFW,i ¼ 206,6 (cid:3) GFUEL,i CO2D,i (cid:2) CO2A,i kur: = CO2 koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, = CO2 koncentrācija atšķaidīšanas gaisā CO2D CO2A (koncentrācijas tilpuma % mitrā stāvoklī). Šī vienādojuma pamatā ir oglekļa bilances pieņēmums (motoram pievadītie oglekļa atomi tiek emitēti kā CO2), un to iegūst šādos pakāpienos: un 1. 4. 2. 4. Sis t ēmas a r p lūsm as mērīša n u GEDFW,i = GEXHW,i × qi qi ¼ 206,6 (cid:3) GFUEL,i GEXHW,i (cid:3) CO2D,i (cid:2) CO2A,i ð Þ GEDFW,i = GEXHW,i × qi qi ¼ GTOTW,i GTOTW,i (cid:2) GDILW,i ð Þ 1. 4. 3. Pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēma Makrodaļiņu emisijas testa rezultātus gala ziņojumam iegūst šādos pakāpienos. Visu aprēķinu pamatā ir atsevišķo režīmu (i) vidējie lielumi parauga ņemšanas laikā. vai GEDFW,i = GTOTW,i VEDFW,i = VTOTW,i 1. 4. 4. Makrodaļiņu masas plūsmas ātruma aprēķins Makrodaļiņu masas plūsmas ātrumu aprēķina šādi. Viena filtra metodei: vai PTmass ¼ Mf MSAM PTmass ¼ Mf VSAM Þ ð (cid:3) GEDFW 1 000 aver Þ ð (cid:3) VEDFW 1 000 aver 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 kur (GEDFW)aver, (VEDFW)aver, (MSAM)aver, (VSAM)aver testa ciklā nosaka, summējot atsevišķo režīmu vidējos lielumus parauga ņemšanas posmā: ð GEDFW Þ aver ¼ ð VEDFW Þ aver ¼ Xn i¼1 Xn i¼1 GEDFW,i (cid:3) WFi VEDFW,i (cid:3) WFi MSAM ¼ VSAM ¼ Xn i¼1 Xn i¼1 MSAM,i VSAM,i PTmass,i ¼ Mf,i MSAM,i Þ ð (cid:3) GEDFW,i 1 000 PTmass,i ¼ Mf,i VSAM,i Þ ð (cid:3) VEDFW,i 1 000 kur i = 1,. n Vairāku filtru metodei: vai kur i = 1,. n Makrodaļiņu masas plūsmas ātrumam var izdarīt fona korekciju šādi. Viena filtra metodei: (cid:4) PTmass ¼ Mf MSAM (cid:2) (cid:2) Md MDIL (cid:2) (cid:3) 1 (cid:2) 1 DF (cid:3) (cid:3) (cid:5) (cid:4) ð (cid:3) GEDFW 1 000 Þ aver vai (cid:4) PTmass ¼ Mf VSAM (cid:2) (cid:2) Md VDIL (cid:2) (cid:3) 1 (cid:2) 1 DF (cid:3) (cid:3) (cid:5) (cid:4) Þ ð (cid:3) VEDFW 1 000 aver (cid:5) (cid:5) Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, (Md/MDIL) vai (Md/VDIL) attiecīgi aizstāj ar (Md/MDIL)aver vai (Md/VDIL)aver. vai Vairāku filtru metodei: vai DF ¼ 13,4 concCO2 þ concCO þ concHC ð Þ (cid:3) 10 (cid:2)4 DF = 13,4/concCO2 (cid:4) PTmass,i ¼ Mf,i MSAM,i (cid:2) (cid:2) Md MDIL (cid:3) (cid:3) (cid:2) (cid:3) 1 (cid:2) 1 DF (cid:5) (cid:5) (cid:4) (cid:3) GEDFW,i 1 000 (cid:4) PTmass,i ¼ Mf,i VSAM,i (cid:2) (cid:2) Md VDIL (cid:3) (cid:2) (cid:3) 1 (cid:2) 1 DF (cid:3) (cid:5) (cid:5) (cid:4) (cid:3) VEDFW,i 1 000 Ja ir izdarīts vairāk nekā viens mērījums, (Md/MDIL) vai (Md/VDIL) attiecīgi aizstāj ar (Md/MDIL)aver vai (Md/VDIL)aver. DF ¼ 13,4 concCO2 þ concCO þ concHC ð Þ (cid:3) 10 (cid:2)4 vai DF = 13,4/concCO2 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. 4. 5. Īpatnējās emisijas aprēķins Makrodaļiņu īpatnējo emisiju PT (g/kWh) aprēķina šādi (1). Viena filtra metodei: Vairāku filtru metodei: PT ¼ Xn PTmass Pi (cid:3) WFi i¼1 Xn PTmass,i (cid:3) WFi PT ¼ i¼1 Xn i¼1 Pi (cid:3) WFi 1. 4. 6. Pi = Pm,i + PAE,i Efektīvais svēršanas koeficients Viena filtra metodei efektīvo svēršanas koeficientu WFE,i katram režīmam aprēķina šādi: vai ð Þ WFE,i ¼ MSAM,i (cid:3) GEDFW ð MSAM (cid:3) GEDFW,i aver Þ ð Þ WFE,i ¼ VSAM,i (cid:3) VEDFW ð VSAM (cid:3) VEDFW,i aver Þ kur i = l,… n Efektīvo svēršanas koeficientu lielums ir ± 0,005 robežās (absolūtais lielums) no III pielikuma 3. 6. 1. uzskaitītajiem svēršanas koeficientiem. iedaļā (1) Makrodaļiņu masas plūsmas ātrums PTmass ir jāreizina ar Kp (makrodaļiņu mitruma korekcijas koeficients, kas minēts 1. 4. 1. iedaļā). 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 IV PIELIKUMS APSTIPRINĀJUMA TESTIEM UN PRODUKCIJAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDĒM NOTEIKTĀS STANDARTDEG- VIELAS TEHNISKĀS ĪPAŠĪBAS VISURGĀJĒJAS TEHNIKAS STANDARTDEGVIELA1 Piezīme: Ir parādītas motoru darbības/izplūdes gāzu galvenās īpašības. Ierobežojumi un vienības2 Testēšanas metode Cetānskaitlis(4) Blīvums pie 15 °C Destilācija(3) – 95 % punkts Viskozitāte 40 °C Sēra saturs Uzliesmošanas temperatūra CFPP Vara korozija minimālais 457 maksimālais 50 minimālais 835 kg/m³ maksimālais 845 kg/m³ (10) maksimālais 370 °C minimālā 2,5 mm²/s maksimālā 3,5 mm²/s minimālais 0,1 masas %9 maksimālais 0,2 masas %8 minimālā 55 °C minimālais – maksimālais +5 °C maksimālā 1 Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR) maksimālais 0,3 masas % ISO 5165 ISO 3 675, ASTM D 4 052 ISO 3405 ISO 3104 ISO 8754, EN 24260 ISO 2719 EN 116 ISO 2160 ISO 10370 Pelnu saturs ūdens saturs maksimālais 0,01 masas % ASTM D 48212 maksimālais 0,05 masas % ASTM D 95, D 1744 Neitralizācijas (stipru skābju) skaitlis minimālais 0,20 mg KOH/g Oksidēšanas stabilitāte(5) maksimālā 2,5 mg/100 ml ASTM D 2274 Piedevas(6) 1. piezīme: Ja ir jāaprēķina motora vai transportlīdzekļa termiskā efektivitāte, degvielas siltumvērtību var aprēķināt šādi: īpatnējā enerģija (siltumvērtība)(tīrā) MJ/kg = (46,423 − 8,792 · d2 + 3,17 · d) × (1 − (x + y + s)) + 9,42 · s − 2,499 · x kur: d x y s = blīvums pie 288 K (15 °C), = ūdens masas daļa (%/100), = pelnu masas daļa (%/100), = sēra masas daļa (%/100). 2. piezīme: Specifikācijā minētie lielumi ir "patiesie lielumi". Nosakot to robežlielumus, kvalitātes apspriešanas pamata noteikšana" termini, minimālā lieluma noteikšanai nulles; nosakot maksimālo un minimālo lielumu, minimālā starpība ir 4R (R = atveidojamība). ir piemēroti ASTM D 3244 "Naftas produktu ir ņemta vērā minimālā starpība 2R virs Neskarot šo pasākumu, kas ir vajadzīgs statistikas apsvērumu dēļ, degvielas ražotājam tomēr ir jācenšas panākt nulles lielums, ja obligātais maksimālais lielums ir 2R un vidējais lielums maksimālo un minimālo robežlielumu noteikšanas gadījumā. Ja ir jānoskaidro jautājums, vai degviela atbilst specifikācijas prasībām, ir jāpiemēro ASTM D 3244 noteikumi. 68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 3. piezīme: Norādītie skaitļi parāda iztvaikojušos daudzumus (atgūtie procenti + zudumu procenti). 4. piezīme: Cetānskaitlis neatbilst 4R minimālā diapazona prasībai. Tomēr strīdus gadījumā starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju šādu strīdu atrisināšanā var izmanto ASTM D 3244 noteikumus ar nosacījumu, ka tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana. 5. piezīme: Pat ja oksidācijas stabilitāti kontrolē, ir sagaidāms, ka derīguma ilgums būs ierobežots. Attiecībā uz glabāšanas apstākļiem un derīguma ilgumu ir jālūdz ieteikumi piegādātājam. 6. piezīme: Šai degvielai jāsatur vienīgi tiešās ieguves un krekinga ogļūdeņražu destilācijas komponenti; atļauta ir desulfurēšana. Degvielā nedrīkst būt metālus saturošas piedevas vai cetānskaitli uzlabojošas piedevas. 7. piezīme: Mazāki lielumi ir atļauti, tādā gadījumā ir jāuzrāda izmantotās standartdegvielas cetānskaitlis. 8. piezīme: Lielāki lielumi ir atļauti, tādā gadījumā ir jāuzrāda izmantotās standartdegvielas sēra saturs. 9. piezīme: Pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā tirgus tendences. Motora sākotnējai apstiprināšanai bez izplūdes gāzu pēcapstrādes pēc pieteicēja lūguma ir atļauts minimālais sēra saturs 0,050 masas %, tādā gadījumā izmērītais makrodaļiņu līmenis ir jākoriģē uz augšu no vidējā lieluma, kāds nomināli noteikts sēra saturam (0,150 masas %), izmantojot šādu vienādojumu: PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF − FSF)] kur: = koriģētais PT lielums (g/kWh), PTadj = izmērītās svērtās makrodaļiņu īpatnējās emisijas lielums (g/kWh), PT = svērtais īpatnējais degvielas patēriņš (g/kWh), kas aprēķināts saskaņā ar turpmāk doto formulu, SFC = nomināli noteiktā sēra satura masas daļas vidējais lielums (t. i. , 0,15 %/100), NSLF = degvielas sēra satura masas daļa (%/100). FSF Vienādojums svērtā īpatnējā degvielas patēriņa aprēķināšanai: P n i¼1 Gfuel,i Xn (cid:3) WFi SFC ¼ Pi (cid:3) WFi i¼1 = Pm,i + PAE,i kur Pi Produkcijas novērtējuma atbilstībai saskaņā ar I pielikuma 5. 3. 2. iedaļu prasības ir jāizpilda, izmantojot standartdegvielu ar sēra saturu, kas atbilst minimālajam/maksimālajam līmenim 0,1/0,2 masas %. 10. piezīme: lielāki Ir atļauti novērtējuma atbilstībai saskaņā ar I pielikuma 5. 3. 2. minimālajam/maksimālajam līmenim 835/845 kg/m3. lielumi līdz 855 kg/m3, kuru gadījumā ir jānorāda izmantotās standartdegvielas blīvums. Produkcijas izmantojot standartdegvielu, kas atbilst iedaļu prasības ir jāizpilda, 11. piezīme: Visas degvielas īpašības un robežlielumi ir pastāvīgi jāpārskata, ņemot vērā tirgus tendences. 12. piezīme: Jāaizstāj ar EN/ISO 6245, sākot no īstenošanas dienas. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 69 V PIELIKUMS 1. ANALĪTISKĀ UN PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMA GĀZVEIDA PARAUGU UN MAKRODAĻIŅU PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMA Zīmējuma numurs Apraksts 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Neatšķaidītu izplūdes gāzu analīzes sistēma Atšķaidītu izplūdes gāzu analīzes sistēma Parciālā plūsma, izokinētiskā plūsma, velkmes ventilatora regulēšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, izokinētiskā plūsma, spiedventilatora regulēšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, CO2 vai NOx regulēšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, CO2 un oglekļa bilance, pilna paraugu ņemšana Parciālā plūsma, viena Venturi caurule un koncentrācijas mērīšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, divas Venturi caurules vai membrānas un koncentrācijas mērīšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, dalīšana pa vairākām caurulītēm un koncentrācijas mērīšana, dalīta paraugu ņemšana Parciālā plūsma, plūsmas kontrole, pilna paraugu ņemšana Parciālā plūsma, plūsmas kontrole, dalīta paraugu ņemšana Pilna plūsma, pozitīva darba tilpuma sūknis vai kritiskās plūsmas Venturi caurule, dalīta paraugu ņemšana Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma Atšķaidīšanas sistēma pilnas plūsmas sistēmai 1. 1. Gāzveida emisijas noteikšana Ieteicamo paraugu ņemšanas un analīzes sistēmu sīki izstrādāts apraksts ir 1. 1. 1. iedaļā un 2. un 3. zīmējumā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šiem zīmējumiem nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var izmantot papildus sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, ventiļi, solenoīdi, sūkņi un pārslēgi. Var atteikties no dažām sastāvdaļām, kas nav vajadzīgas dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatojas uz labas inženierijas apsvērumiem. 1. 1. 1. Izplūdes gāzu gāzveida komponenti CO, CO2, HC, NOx Ir aprakstīta analītiska sistēma tādas gāzveida emisijas noteikšanai neatšķaidītās vai atšķaidītās izplūdes gāzēs, kuras pamatā: — HFID analizatoru ogļūdeņražu mērījumi, — NDIR analizatoriem oglekļa oksīda un oglekļa dioksīda mērījumi, — HCLD vai līdzvērtīga analizatora slāpekļa oksīda mērījumi. Neatšķaidītām izplūdes gāzēm (sk. 2. zīmējumu) visu komponentu paraugu var noņemt ar vienu paraugu ņemšanas zondi vai ar divām tuvu novietotām paraugu ņemšanas zondēm un iekšēji sadalīt pa dažādiem lai nevienā analītiskās sistēmas vietā nenotiktu izplūdes gāzu komponentu (tai analizatoriem. Ir jānodrošina, skaitā ūdens un sērskābes) kondensācija. Atšķaidītām izplūdes gāzēm (sk. 3. zīmējumu) ogļūdeņražu paraugs ir jāņem ar citu paraugu ņemšanas zondi, nekā citu komponentu paraugs. lai nevienā analītiskās sistēmas vietā nenotiktu izplūdes komponentu (tai skaitā ūdens un sērskābes) kondensācija. jānodrošina, Ir 70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 2. zīmējums CO, NOx un HC izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas diagramma 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 71 3. zīmējums CO, CO2, NOx un HC izplūdes gāzu analīzes sistēmas plūsmas diagramma 2. un 3. zīmējuma apraksts Vispārēji norādījumi: visas sastāvdaļas parauga ņemšanas gāzes ceļā ir jāuztur temperatūrā, kas noteikta attiecīgajām sistēmām. — SP1 neatšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas zonde (tikai 2. zīmējumā) Ir ieteicama nerūsējošā tērauda zonde ar slēgtu galu un vairākiem caurumiem. Iekšējais diametrs nav lielāks par paraugu ņemšanas līnijas iekšējo diametru. Zondes sieniņu biezums nav lielāks par 1 mm. Tai trijās dažādās radiālās plaknēs ir vismaz trīs caurumi, kuru lielums ļauj noņemt aptuveni vienādas plūsmas paraugu. Zondei ir jāsniedzas pāri vismaz 80 % no izplūdes caurules diametra; — SP2 atšķaidītu izplūdes gāzu HC paraugu ņemšanas zonde (tikai 3. zīmējumā) Zondei jābūt: — definētai kā ogļūdeņražu paraugu ņemšanas līnijas (HSL3) pirmie 254 mm līdz 762 mm, — ar iekšējo diametru vismaz 5 mm, — ievietotai atšķaidīšanas tunelī DT (1. 2. 1. 2. iedaļa) punktā, kur atšķaidīšanas gaiss un izplūdes gāzes ir labi sajauktas (t. i. , aptuveni 10 tuneļa diametrus lejup straumes virzienā no punkta, kur izplūdes gāzes ievada atšķaidīšanas tunelī), 72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — būt pietiekamā atstatumā (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sieniņām tā, lai to neietekmētu plūsmas un virpuļi, — sildāmai tā, lai gāzes plūsmas temperatūru pie zondes izejas palielinātu līdz 463 K (190 °C) ± 10 K. — SP3 atšķaidītu izplūdes gāzu CO, CO2, NO paraugu ņemšanas zonde (tikai 3. zīmējumā) Zondei jābūt: — tajā pašā plaknē kā SP2, — pietiekamā atstatumā (radiāli) no citām zondēm un tuneļa sieniņām tā, lai to neietekmētu plūsmas un virpuļi, — visā garumā sildāmai un izolētai līdz vismaz 328 K (55 °C), lai novērstu ūdens kondensāciju. — HSL1 sildāma paraugu ņemšanas līnija Paraugu ņemšanas līnija nodrošina gāzu paraugu ņemšanu no vienas zondes līdz dalīšanas vietai(–ām) un HC analizatoram. Paraugu ņemšanas līnijai: — iekšējais diametrs ir vismaz 5 mm un ne vairāk par 13,5 mm, — ir jābūt izgatavotai no nerūsējošā tērauda vai PTFE, — ir jāuztur sieniņas temperatūra 463 (190 °C) ± 10 K, mērot katrā atsevišķi regulējamā sildāmā daļā, ja izplūdes gāzu temperatūra pie paraugu ņemšanas zondes ir vienāda ar 463 (190 °C) vai zemāka, — ir jāuztur sieniņas temperatūra lielāka par 453 (180 °C), ņemšanas zondes ir lielāka par 463 K (190 °C), ja izplūdes gāzu temperatūra pie parauga — ir jāuztur gāzu temperatūra 463 (190 °C) ± 10 K tieši pirms sildāmā filtra (F2) un HFID. — HSL2 sildāma NOx paraugu ņemšanas līnija Paraugu ņemšanas līnijai: — jāuztur sieniņas temperatūra no 328 līdz 473 K (55 līdz 200 °C) dzesējošo vannu, un līdz analizatoram, ja dzesējošo vannu neizmanto, līdz pārveidotājam, ja izmanto — ir jābūt izgatavotai no nerūsējošā tērauda vai PTFE. Tā kā paraugu ņemšanas līnija ir jāsilda tikai, ņemšanas līnijas temperatūra ir atkarīga no sēra satura degvielā. lai novērstu ūdens un sērskābes kondensāciju, paraugu — SL paraugu ņemšanas līnija CO (CO2) Līnijai ir jābūt izgatavotai no nerūsējošā tērauda vai PTFE. Tā var būt sildāma vai nesildāma. — BK fona paraugu ņemšanas maiss (neobligāts; tikai 3. zīmējums). Fona koncentrāciju mērījumiem. — BG paraugu ņemšanas maiss (neobligāts; tikai 3. zīmējums, CO un CO2). Paraugu koncentrāciju mērījumiem. — F1 sildāms priekšfiltrs (neobligāts) Temperatūra ir tāda pati kā HSL1. — F2 sildāms filtrs Filtrs aizvāc cietās daļiņas no gāzveida parauga, pirms tas iekļūst analizatorā. Temperatūra ir tāda pati kā HSL1. Filtru nomaina pēc vajadzības. — P sildāms paraugu ņemšanas sūknis Sūkni silda līdz HSL1 temperatūrai. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 73 — HC Karsētas liesmas jonizācijas detektors (HFID) ogļūdeņražu noteikšanai. Temperatūru uztur 453 līdz 473 K (180 līdz 200 °C) robežās. — CO, CO2 – NDIR analizatori oglekļa oksīda un oglekļa dioksīda noteikšanai. — NO2 (H)CLD analizators slāpekļa oksīdu noteikšanai. Ja izmanto HCLD, to uztur 328 līdz 473 K (55 līdz 200 °C) temperatūrā. — C pārveidotājs Pārveidotāju izmanto NO2 katalītiskai reducēšanai līdz NO pirms analīzes ar CLD vai HCLD. — B dzesēšanas vanna Izplūdes gāzu ūdens atdzesēšanai un kondensēšanai. Vannu uztur 273 līdz 277 K (0 līdz 4 °C) temperatūrā ja analizatoru ūdens tvaiku ietekme netraucē, kā ar ledu vai dzesēšanu. Dzesēšanas vanna nav obligāta, noteikts III pielikuma 3. papildinājuma 1. 9. 1 un 1. 9. 2. iedaļā. Ķīmiskie žāvētāji ūdens aizvadīšanai no parauga nav atļauti. — T1, T2, T3 temperatūras devēji Gāzes plūsmas temperatūras uzraudzībai. — T4 temperatūras devējs NO2 –NO pārveidotāja temperatūrai. — T5 temperatūras devējs Dzesējošās vannas temperatūras uzraudzībai. — G1, G2, G3 spiediena mērītāji Spiediena mērīšanai paraugu ņemšanas līnijās. — R1, R2 spiediena regulatori Attiecīgi gaisa un degvielas spiediena regulēšanai HFID. — R3, R4, R5 spiediena regulatori Paraugu ņemšanas līniju spiediena un plūsmas uz analizatoriem regulēšanai. — FL1, FL2, FL3 plūsmas mērītāji Parauga apvada plūsmas uzraudzībai. — FL4 līdz FL7 plūsmas mērītāji (neobligāti) Plūsmas ātruma caur analizatoriem uzraudzībai. — V1 līdz V6 pārslēgšanas ventiļi Piemēroti ventiļi, lai analizatoram pēc izvēles pievadītu paraugu, standarta gāzi vai nulles gāzi. — V7, V8 solenoīda ventiļi NO2 –NO pārveidotāja apvadam. — V9 adatas ventilis Plūsmas līdzsvarošanai starp NO2-NO pārveidotāju un apvadu. — V10, V11 adatas ventiļi Plūsmas regulēšanai uz analizatoriem. 74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — V12, V13 sviras vārsts Kondensāta izlaišanai no vannas B. — V14 pārslēgšanas ventilis Parauga vai fona maisa izvēlei. 1. 2. Makrodaļiņu noteikšana Ieteicamo atšķaidīšanas un paraugu ņemšanas sistēmu sīki izstrādāts apraksts ir 1. 2. 1. un 1. 2. 2. iedaļā un 4. līdz 15. zīmējumā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šiem zīmējumiem nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var izmantot papildus sastāvdaļas, tādas kā instrumentus, ventiļus, solenoīdus, sūkņus un pārslēgus. Var atteikties no dažām sastāvdaļām, kas nav vajadzīgas dažu sistēmu precizitātes uzturēšanai, ja atteikšanās pamatā ir labas inženierijas apsvērumi. 1. 2. 1. Atšķaidīšanas sistēma 1. 2. 1. 1. Par ciāl ās pl ūs m a s a tšķa i d īša n a s s i s t ēma (4. līdz 12. z īmēj um s) Ir aprakstīta atšķaidīšanas sistēma, kuras pamatā ir izplūdes gāzu plūsmas daļas atšķaidīšana. Izplūdes gāzu plūsmas sadalīšanu un sekojošo atšķaidīšanu var izdarīt ar dažādu veidu atšķaidīšanas sistēmām. Sekojošai makrodaļiņu savākšanai visas atšķaidītās izplūdes gāzes vai daļu no tām var novadīt makrodaļiņu paraugu noņemšanas sistēmā (1. 2. 2. iedaļa, 14. zīmējums). Pirmo metodi apzīmē kā paraugu pilnās ņemšanas veidu, otro metodi – kā paraugu dalītas ņemšanas veidu. Atšķaidījuma attiecības aprēķins ir atkarīgs no izmantotā sistēmas veida. Ir ieteicami šādi veidi: — izokinētiskās sistēmas (4. un 5. zīmējums) Ar šīm sistēmām plūsmu pārvades caurulē pieskaņo kopējai izplūdes gāzu plūsmai attiecībā uz gāzu ātrumu un/vai spiedienu, tā panākot netraucētu un vienveidīgu izplūdes gāzu plūsmu paraugu ņemšanas izmantojot rezonatoru un taisnu cauruli pret straumi virs parauga ņemšanas zondē. To parasti sasniedz, vietas. Sadalījuma attiecību aprēķina no viegli mērāmiem lielumiem, tādiem kā cauruļu diametri. Ir jāievēro, ka izokinēzi lai pieskaņotu lielumu sadalījumu. Pieskaņot lielumu sadalījumu parasti nav vajadzīgs, jo daļiņas ir pietiekami mazas, lai sekotu izplūdes gāzu plūsmas līnijām. lai pieskaņotu plūsmas apstākļus, nevis, izmanto vienīgi, — regulētas plūsmas sistēmas ar koncentrācijas mērīšanu (6. līdz 10. zīmējums) Ar šīm sistēmām paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, pieskaņojot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Atšķaidījuma attiecību nosaka pēc motoru izplūdes gāzēs dabīgi esošo marķiergāzu, tādu kā CO2 vai NOx, koncentrācijām. Koncentrācijas atšķaidītās izplūdes gāzēs un atšķaidījumu gaisā izmēra, bet koncentrācijas neatšķaidītās izplūdes gāzēs var vai nu izmērīt tieši, vai arī noteikt pēc degvielas plūsmas un oglekļa bilances vienādojuma, ja degvielas sastāvs ir zināms. Sistēmas var regulēt ar aprēķināto atšķaidījuma attiecību (6. un 7. zīmējums) vai ar plūsmu pārvades caurulē (8. , 9. un 10. zīmējums). — regulētas plūsmas sistēmas ar plūsmas mērīšanu (11. un 12. zīmējums) Ar šīm sistēmām paraugu ņem no kopējās izplūdes gāzu plūsmas, pieskaņojot atšķaidīšanas gaisa plūsmu un kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. Atšķaidījuma attiecību nosaka pēc abu plūsmu ātrumu starpības. jo pie lielākām atšķaidījuma ievērojamas kļūdas (9. un iepriekš minētie attiecībām abu plūsmu ātrumu relatīvais lielums var radīt zīmējumi). Plūsmas regulēšana ir ļoti vienkārša, ja atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu tur nemainīgu un vajadzības gadījumā maina atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu. jākalibrē plūsmas mērītāji attiecībā viens pret otru, Ir precīzi izmantotu parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēmu priekšrocības, izvairītos no Lai iespējamām makrodaļiņu zaudēšanas iespējām pārvades caurulē un lai no motora izplūdes gāzēm paņemtu reprezentatīvu paraugu, kā arī jāpievērš vērība dalījuma attiecības noteikšanai. ir jāpievērš vērība, lai Aprakstītās sistēmas pievērš uzmanību šīm būtiskajām jomām. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 75 4. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu paraugu ņemšanu (SB regulēšanu) Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieeju mēra ar spiediena devēju DPT. Šo signālu novada uz plūsmas regulatoru FCI, kas regulē velkmes lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ventilatoru SB, ātrumi EP un ISP ir vienādi, un plūsma caur ISP un TT ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. Dalījuma attiecību nosaka no EP un ISP šķērsgriezumu laukumiem. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu izmēra ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1. Atšķaidījuma attiecību aprēķina pēc atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātruma un dalījuma attiecības. 76 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 5. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar izokinētisko zondi un dalītu paraugu ņemšanu (SB regulēšanu) Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur pārvades cauruli TT ar izokinētisko paraugu ņemšanas zondi ISP. Izplūdes gāzu diferenciālo spiedienu starp izplūdes cauruli un zondes ieeju mēra ar spiediena devēju DPT. Šo signālu novada uz plūsmas regulatoru FC1, kas regulē lai zondes galā uzturētu nulles diferenciālo spiedienu. To izdara, ņemot mazu daļu spiedventilatoru PB, atšķaidīšanas gaisa, kura plūsmas ātrums jau izmērīts ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, un padodot to uz TT ar pneimatisko diafragmu. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un plūsma caur ISP un TT ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. Dalījuma attiecību nosaka no EP un ISP šķērsgriezumu laukumiem. Atšķaidīšanas gaisu iesūc caur DT ar velkmes ventilatoru SB un plūsmas ātrumu izmēra ar FM1 pie DT ieejas. Atšķaidījuma attiecību aprēķina pēc atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātruma un dalījuma attiecības. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 77 6. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO2 vai NOx koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrāciju izmēra neatšķaidītās un atšķaidītās izplūdes gāzēs kā arī atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(–iem) EGA. Šos signālus novada uz plūsmas regulatoru FC2, kas regulē spiedventilatoru PB vai velkmes ventilatoru SB, lai uzturētu vēlamo izplūdes gāzu dalījumu un atšķaidījuma attiecību atšķaidīšanas tunelī. Atšķaidījuma attiecību aprēķina no marķiergāzes koncentrācijas neatšķaidītās izplūdes gāzēs, atšķaidītās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā. 78 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 7. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar CO2 koncentrācijas mērīšanu, oglekļa bilanci un pilnu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. CO2 koncentrācijas izmēra atšķaidītās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(-iem) EGA. CO2 un degvielas plūsmas GFUEL signālus novada plūsmas regulatoram FC2 vai makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas plūsmas regulatoram FC3 (sk. 14. zīmējumu). FC2 regulē spiedventilatoru PB, bet FC3 regulē makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu (sk. 14. zīmējumu), tā pieskaņojot lai saglabātu vēlamo izplūdes gāzu dalījumu un dalījuma sistēmā ieejošās un no tās izejošās plūsmas tā, attiecību atšķaidīšanas tunelī. Atšķaidījuma attiecību aprēķina no CO2 koncentrācijām un GFUEL, izmantojot oglekļa bilances pieņēmumu. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 79 8. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar vienu Venturi cauruli, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar atšķaidīšanas tunelī Venturi caurules radīto negatīvo spiedienu. Gāzes plūsmas ātrums caur TT ir atkarīgs no momenta apmaiņas Venturi zonā, un to tādēļ ietekmē gāzes absolūtā temperatūra pie TT izejas. Tādēļ izplūdes gāzu dalījums dotajam plūsmas ātrumam tunelī nav nemainīgs, un atšķaidījuma attiecība pie nelielas slodzes ir nedaudz mazāka kā pie lielas slodzes. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrācijas izmēra neatšķaidītās izplūdes gāzēs, atšķaidītās izplūdes gāzēs un atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(-iem) EGA un atšķaidījuma attiecību izrēķina pēc tā izmērītajiem lielumiem. 80 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 9. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar divām Venturi caurulēm vai divām membrānām, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju, kurā ir membrānu vai Venturi caurulīšu komplekts. Pirmais (FD1) atrodas izplūdes caurulē, otrais (FD2) atrodas pārvades caurulē. Turklāt, lai uzturētu nemainīgu ir vajadzīgi divi spiediena regulēšanas izplūdes gāzu dalījumu, regulējot EP pretspiedienu un DT spiedienu, ventiļi (PCV1 un PCV2). PCV1 atrodas plūsmas virzienā zemāk par SP izplūdes caurulē, PCV2 atrodas starp spiedventilatoru PB un DT. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrāciju izmēra neatšķaidītās un atšķaidītās izplūdes gāzēs, kā arī atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(–iem) EGA. Tie ir vajadzīgi izplūdes gāzu dalījuma pārbaudei, un tos var izmantot PCV1 un PCV2 pieskaņošanai, lai precīzi regulētu dalījumu. Atšķaidījuma attiecību aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 81 10. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar dalīšanu pa vairākām caurulītēm, koncentrācijas mērīšanu un dalītu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur pārvades cauruli TT ar plūsmas dalītāju FD3, kas sastāv no vairākām vienādu izmēru caurulītēm (ar vienādu diametru, garumu un liekuma rādiusu). Izplūdes gāzes caur vienu no šīm caurulītēm novada uz DT, un izplūdes gāzes caur citām caurulītēm laiž cauri slāpēšanas kamerai DC. Tādā kārtā izplūdes gāzu sadalījumu nosaka cauruļu kopējais skaits. Pastāvīgai dalījuma regulēšanai ir vajadzīgs nulles diferenciālais spiediens starp DC un TT izeju, ko mēra ar diferenciālā spiediena devēju DPT. Marķiergāzes (CO2 vai NOx) koncentrācijas mēra neatšķaidītās un atšķaidītās izplūdes gāzēs, kā arī atšķaidīšanas gaisā ar izplūdes gāzu analizatoru(-iem) EGA. Tie ir vajadzīgi izplūdes gāzu dalījuma pārbaudei, un tos var izmantot iesmidzināmā gaisa plūsmas ātruma regulēšanai, lai precīzi regulētu dalījumu. Atšķaidījuma attiecību aprēķina pēc marķiergāzes koncentrācijām. 82 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 11. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un pilnu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Kopējo plūsmu caur tuneli pieskaņo ar plūsmas regulatoru FC3 un makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas sūkni P (sk. 16. zīmējumu). Atšķaidīšanas gaisa plūsmu regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kas vēlamajam izplūdes gāzu dalījumam par komandas signāliem var izmantot GEXH, GAIR vai GFUEL. Parauga plūsma atšķaidīšanas tunelī ir kopējās plūsmas un atšķaidīšanas gaisa plūsmas starpība. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, kopējo plūsmas ātrumu — ar makrodaļiņu paraugu ņemšanas plūsmas mērīšanas ierīci FM3 (sk. 14. zīmējumu). Atšķaidījuma attiecību aprēķina pēc šiem diviem plūsmu ātrumiem. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 83 12. zīmējums Parciālās plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar plūsmas kontroli un dalītu paraugu ņemšanu Neatšķaidītas izplūdes gāzes pārvada no izplūdes caurules EP uz atšķaidīšanas tuneli DT caur paraugu ņemšanas zondi SP un pārvades cauruli TT. Izplūdes gāzu dalījumu un plūsmu atšķaidīšanas tunelī DT regulē ar plūsmas regulatoru FC2, kas attiecīgi pieskaņo spiedventilatora PB un velkmes ventilatora SB plūsmas (vai ātrumus). Tas ir iespējams tāpēc, ka paraugu, kas ir ņemts ar makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu, novada atpakaļ atšķaidīšanas tunelī. Par FC2 komandas signāliem var izmantot GEXH, GAIR vai GFUEL. Atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu mēra ar plūsmas mērīšanas ierīci FM1, kopējo plūsmu ar plūsmas mērīšanas ierīci FM2. Atšķaidījuma attiecību aprēķina no šiem diviem plūsmu ātrumiem. 84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 4. līdz 12. zīmējuma apraksts — EP izplūdes caurule Izplūdes cauruli var izolēt. Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ir ieteicama biezuma attiecība pret diametru 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu izmantošanu ierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka. Izliekumus iespējami samazina, Ja sistēma ietver izmēģinājumu stenda trokšņa slāpētāju, trokšņa slāpētāju arī var izolēt. lai samazinātu nogulsnēšanos inerces dēļ. Izokinētiskas sistēmas izplūdes caurulei līkumiem un straujām diametra maiņām jābūt bez izliekumiem, vismaz sešus caurules diametrus pretī straumes virzienam un trīs caurules diametrus straumes virzienā no zondes gala. Gāzes ātrumam parauga ņemšanas zonā jābūt izņemot bezslodzes režīmu. Izplūdes gāzu spiediena svārstības nedrīkst pārsniegt vidēji ± 500 Pa. Spiediena svārstību samazi- nāšanas pasākumi, kas pārsniedz šasijas veida izplūdes sistēmas izmantošanu, (tai skaitā trokšņa slāpētājs un pēcapstrādes ierīce) nedrīkst mainīt motora darbību un izraisīt makrodaļiņu nogulsnēšanos. lielākam par 10 m/s, Sistēmām bez izokinētiskām zondēm ir ieteicama taisna caurule sešu caurules diametru garumā pretī plūsmas virzienam un trīs caurules diametru garumā plūsmas virzienā no zondes gala. — SP parauga ņemšanas zonde (6. līdz 12. zīmējums) Minimālais iekšējais diametrs ir 4 mm. Mazākā izplūdes caurules un zondes diametru attiecība ir četri. Zonde ir vaļēja caurule, kas pavērsta pretī plūsmai uz izplūdes caurules centra līnijas, vai zonde ar vairākiem caurumiem, kas aprakstīta pie SP1 1. 1. 1. iedaļā. — ISP izokinētiskā parauga ņemšanas zonde (4. un 5. zīmējums) Izokinētiskā parauga ņemšanas zonde ir jāuzstāda pretī plūsmai uz izplūdes caurules centra līnijas, kur ir izpildīti EP iedaļā minētie plūsmas nosacījumi, un zonde ir jāizveido tā, lai nodrošinātu neatšķaidīto izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Minimālais iekšējais diametrs ir 12 mm. Izokinētiskai izplūdes gāzu sadalīšanai, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP, ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un ISP ir vienādi un masas plūsma caur ISP ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. ISP ir jāsavieno ar diferenciālā spiediena devēju. Lai nodrošinātu nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP, regulēšanu izdara ar ventilatora ātruma vai plūsmas regulatoru. — FD1, FD2 plūsmas dalītājs (9. zīmējums) Attiecīgi izplūdes caurulē un pārvades caurulē TT uzstāda Venturi caurulīšu vai diafragmu komplektu, lai nodrošinātu neatšķaidītu izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Proporcionālai dalīšanai, regulējot spiedienus EP un DT, ir vajadzīga regulēšanas sistēma, kas sastāv no diviem spiediena regulēšanas ventiļiem PCV1 un PCV2. — FD3 plūsmas dalītājs (10. zīmējums) Izplūdes caurulē EP uzstāda cauruļu komplektu (vairāku cauruļu mezglu), lai nodrošinātu neatšķaidītu izplūdes gāzu proporcionālu paraugu. Viena no caurulēm padod izplūdes gāzes atšķaidīšanas tunelī DT, bet pārējās caurules izvada izplūdes gāzes slāpēšanas kamerā DC. Caurulēm jābūt ar vienādiem izmēriem (vienāds diametrs, garums, izplūdes gāzu dalījums būtu atkarīgs no cauruļu lai kopskaita. Proporcionālam dalījumam, uzturot nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izeju slāpēšanas kamerā un TT izeju, ir vajadzīga regulēšanas sistēma. Ar šiem nosacījumiem izplūdes gāzu ātrumi EP un FD3 ir vienādi, un plūsma caur TT ir izplūdes gāzu plūsmas nemainīga daļa. Abi punkti ir jāpievieno diferenciālā spiediena devējam DPT. Regulēšanu, lai nodrošinātu nulles diferenciālo spiedienu, izdara ar plūsmas regulatoru FC1. liekuma rādiuss) tā, 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 85 — EGA izplūdes gāzu analizators (6. līdz 10. zīmējums) Var izmantot CO2 vai NOx analizatorus (ar oglekļa bilances metodi – tikai CO2). Analizatorus kalibrē tāpat kā analizatorus gāzveida emisijas mērījumiem. Lai noteiktu koncentrācijas starpības, var izmantot vienu vai vairākus analizatorus. Mērīšanas sistēmu precizitātei jābūt tādai, lai GEDFW,i vai VEDFW,i precizitāte būtu ± 4 % robežās. — TT pārvades caurule (4. līdz 12. zīmējums) Makrodaļiņu parauga pārvades caurule ir: — iespējami īsa un ne garāka par 5 m, — vienāda vai lielāka ar zondes diametru, bet ne lielāka par 25 mm diametrā, — ar izeju uz atšķaidīšanas tuneļa centra līnijas, kas pavērsta plūsmas virzienā uz leju. tā ir jāizolē ar materiālu, kura maksimālā siltumvadītspēja ir Ja caurule ir 1 metru gara vai 0,05 W/(m · K), un radiālās izolācijas biezumam ir jāatbilst zondes diametram. Ja caurule ir garāka par 1 metru, tā ir jāizolē un jāsasilda vismaz līdz sienas temperatūrai 523 K (250 °C). īsāka, Alternatīvi vajadzīgo pārvades caurules sienu temperatūru var noteikt ar parastajiem siltuma pārneses aprēķiniem. — DPT diferenciālā spiediena devējs (4. , 5. un 10. zīmējums) Diferenciālā spiediena devēja diapazons ir ± 500 Pa vai mazāks. — FC1 plūsmas regulators (4. , 5. un 10. zīmējums) Izokinētiskām sistēmām (4. un 5. zīmējums) ir vajadzīgs plūsmas regulators, lai uzturētu nulles diferenciālo spiedienu starp EP un ISP. Regulēšanu var izdarīt: a) regulējot velkmes ventilatora (SB) ātrumu vai plūsmu un katra režīma laikā uzturot spiedventilatora (PB) ātrumu nemainīgu (4. zīmējums) vai b) pieskaņojot velkmes ventilatoru (SB) atšķaidīto izplūdes gāzu nemainīgai masas plūsmai un regulējot spiedventilatora PB plūsmu un tātad izplūdes gāzu parauga plūsmu pārvades caurules (TT) gala zonā (5. zīmējums). Regulējama spiediena sistēmas gadījumā paliekošā kļūda regulēšanas kontūrā nedrīkst pārsniegt ± 3 Pa. Spiediena svārstības atšķaidīšanas tunelī nedrīkst pārsniegt vidēji ± 250 Pa. Vairāku cauruļu sistēmai dalīšanai, Regulēšanu var izdarīt, regulējot atšķaidīšanas tunelī iesmidzināmā gaisa plūsmas ātrumu pie TT izejas. (10. zīmējums) plūsmas regulators ir vajadzīgs izplūdes gāzu proporcionālai lai uzturētu nulles diferenciālo spiedienu starp vairāku cauruļu mezgla izplūdi un TT izeju. — PCV1, PCV2 spiediena regulēšanas ventiļi (9. zīmējums) Divu Venturi caurulīšu/divu diafragmu sistēmai ir vajadzīgi divi spiediena regulēšanas ventiļi proporcionālai plūsmas dalīšanai, regulējot EP pretspiedienu un spiedienu atšķaidīšanas tunelī. Ventiļus ievieto EP plūsmas virzienā lejup no SP un starp PB un DT. — DC slāpēšanas kamera (10. zīmējums) Slāpēšanas kameru uzstāda pie vairāku cauruļu mezgla izejas, svārstības izplūdes caurulē EP. lai līdz minimumam samazinātu spiediena 86 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — VN Venturi caurule (8. zīmējums) Venturi cauruli uzstāda atšķaidīšanas tunelī DT, lai radītu negatīvu spiedienu pārvades caurules TT izejas zonā. Gāzes plūsmas ātrumu caur TT nosaka momenta apmaiņa Venturi zonā, un šis plūsmas ātrums lielākoties ir proporcionāls spiedventilatora PB plūsmas ātrumam, kas rada nemainīgu atšķaidījuma attiecību. Tā kā momenta apmaiņu ietekmē temperatūra pie TT izejas un spiedienu starpība starp EP un DT, tad faktiskā atšķaidījuma attiecība ir nedaudz mazāka pie nelielas slodzes nekā pie lielas slodzes. — FC2 plūsmas regulators (6. , 7. , 11. un 12. zīmējums; neobligāts) Plūsmas regulatoru var izmantot, lai regulētu spiedventilatora PB un/vai velkmes ventilatora SB plūsmu. Plūsmas regulatoru var pievienot izplūdes gāzu plūsmas vai degvielas plūsmas signālam un/vai CO2 vai NOx diferenciālsignālam. Izmantojot saspiesta gaisa padevi (11. zīmējums), FC2 tieši regulē gaisa plūsmu. — FM1 plūsmas mērīšanas ierīce (6. , 7. , 11. un 12. zīmējums) Gāzu mērītājs vai cits plūsmas instruments atšķaidīšanas gaisa plūsmas mērīšanai. FM1 ir neobligāts, ja PB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai. — FM2 plūsmas mērīšanas ierīce (12. zīmējums) Gāzu mērītājs vai cits plūsmas instruments atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas mērīšanai. FM2 ir neobligāts, ja velkmes ventilators SB ir kalibrēts plūsmas mērīšanai. — PB spiedventilators (4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. un 12. zīmējums) Lai regulētu atšķaidīšanas gaisa plūsmas ātrumu, PB var pievienot plūsmas regulatoriem FC1 vai FC2. PB nav vajadzīgs, ja tas ir kalibrēts. ja izmanto droseļvārstu. PB var izmantot atšķaidīšanas gaisa plūsmas mērīšanai, — SB velkmes ventilators (4. , 5. , 6. , 9. , 10. un 12. zīmējums) Tikai dalītas paraugu ņemšanas sistēmām. SB var izmantot atšķaidītas izplūdes gāzu plūsmas mērīšanai, ja tas ir kalibrēts. — DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs (4. līdz 12. zīmējums) Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, Atšķaidīšanas gaisa temperatūrai jābūt 298 K (25 °C) ± 5 K. ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu filtrēt un attīrīt ar aktīvo ogli. Pēc ražotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugus ņem saskaņā ar labu inženierijas praksi, lai noteiktu fona makrodaļiņu līmeņus, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītās izplūdes gāzēs izmērītajiem lielumiem. — PSP makrodaļiņu parauga ņemšanas zonde (4. , 5. , 6. , 8. , 9. , 10. un 12. zīmējums) Zonde ir PTT priekšējā daļa un: — to uzstāda pavērstu pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss un izplūdes gāzes ir labi sajauktas, t. i. , uz atšķaidīšanas sistēmas atšķaidīšanas tuneļa centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametrus plūsmas virzienā no vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī, — tās iekšējais diametrs ir vismaz 12 mm, — to var sasildīt ne vairāk kā līdz sieniņas temperatūrai 325 K (52 °C), sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī, — to var izolēt. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 87 — DT atšķaidīšanas tunelis (4. līdz 12. zīmējums) Atšķaidīšanas tunelis: — ir pietiekami garš, plūsmas apstākļos, lai radītu izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa pilnīgu sajaukšanos turbulentas — ir izgatavots no nerūsējošā tērauda, kur — atšķaidīšanas tuneļiem ar iekšējo diametru lielāku par 75 mm biezuma attiecība pret diametru ir 0,025 vai mazāka, — atšķaidīšanas tuneļiem ar iekšējo diametru 75 mm vai mazāku sieniņu nominālais biezums nav mazāks par 1,5 mm, — dalītam paraugu ņemšanas veidam ir vismaz ar 75 mm lielu diametru, — pilnās paraugu ņemšanas veidam ir ieteicams vismaz ar 25 mm lielu diametru. To var sasildīt ne vairāk kā līdz sieniņas temperatūrai 325 K (52 °C), sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī. To var izolēt. Motora izplūdes gāzes rūpīgi sajauc ar atšķaidīšanas gaisu. Dalītas paraugu ņemšanas sistēmām sajaukšanas kvalitāti pārbauda pēc izmantošanas uzsākšanas ar tuneļa CO2 profilu, motoram darbojoties (vismaz četri mērījumu punkti vienādos atstatumos). Vajadzības gadījumā var izmantot sajaukšanas diafragmu. Piezīme. Ja apkārtējā temperatūra atšķaidīšanas tuneļa (DT) tuvumā ir mazāka par 293 K (20 °C), ir jāveic izvairītos no daļiņu zudumiem uz atšķaidīšanas tuneļa aukstajām piesardzības pasākumi, sienām. Tāpēc ir ieteicams sildīt un/vai izolēt tuneli iepriekš norādītajās robežās. lai Pie lielām motora slodzēm tuneli var dzesēt ar neagresīviem līdzekļiem, tādiem kā cirkulācijas ventilators, ja dzesējošās vides temperatūra nav mazāka par 293 K (20 °C). — HE siltuma apmainītājs (9. un 10. zīmējums) Siltuma apmainītājam jābūt ar pietiekamu ietilpību, ieejas ± 11 K robežās no testa laikā novērojamās vidējās darba temperatūras. lai uzturētu temperatūru pie velkmes ventilatora SB 1. 2. 1. 2. Piln ās p lūsmas at šķ aid īšanas sist ēma (13. zīmē jums ) lietojot nemainīga Aprakstīta atšķaidīšanas sistēma, kas pamatojas uz kopējo izplūdes gāzu atšķaidīšanu, tilpuma paraugu ņemšanas (CVS) metodi. Izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa kopējais tilpums ir jāmēra. Var izmantot PDP vai CFV sistēmu. Turpmākai makrodaļiņu savākšanai atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu ievada makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmā (1. 2. 2. iedaļa, 14. un 15. zīmējums). Ja to dara tieši, to apzīmē kā vienkāršo atšķaidīšanu. Ja paraugu vēlreiz atšķaida otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelī, ja ar vienkāršo atšķaidīšanu nevar izpildīt prasību par filtra virsmas temperatūru. Kaut arī pa daļai tā ir atšķaidīšanas sistēma, divkāršās atšķaidīšanas sistēmu apraksta kā 1. 2. 2. iedaļā, 15. zīmējumā parādītās makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas paveidu, jo tai lielākā sastāvdaļu daļa ir kopīga ar parasto makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu. to apzīmē kā divkāršo atšķaidīšanu. Tas noder, Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidīšanas tunelī var noteikt arī gāzveida emisiju. Gāzveida kompo- nentu paraugu ņemšanas zondes tādēļ ir parādītas 13. zīmējumā, bet tās nav aprakstošajā sarakstā. Attiecīgās prasības ir aprakstītas 1. 1. 1. iedaļā. 88 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Apraksti — 13. zīmējums — EP izplūdes caurule Izplūdes caurules garums no motora izplūdes kolektora caurules atloka, turbokompresora izplūdes vai pēcapstrādes ierīces līdz atšķaidīšanas tunelim nedrīkst būt garāks par 10 m. Ja sistēmas garums ir lielāks par 4 m, tad visu cauruļu sistēmu, kas pārsniedz 4 m, izņemot izplūdes sistēmā ievadītu dūmu mērītāju, ja tāds ir. Izolācijas radiālajam biezumam jābūt vismaz 25 mm. Izolācijas materiāla siltumvadīt- spējai jābūt ne lielākai par 0,1 W/(m · K), mērot pie 673 K (400 °C). Lai samazinātu izplūdes caurules siltuma inerci, ir ieteicama biezuma attiecība pret diametru 0,015 vai mazāka. Lokanu daļu izmantošanu ierobežo ar garuma attiecību pret diametru, kas ir 12 vai mazāka. izolē, 13. zīmējums Pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēma Visu neatšķaidīto izplūdes gāzu daudzumu atšķaidīšanas tunelī DT sajauc ar atšķaidīšanas gaisu. Atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmas ātrumu mēra ar pozitīva darba tilpuma sūkni PDP vai ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli CFV. Proporcionālai makrodaļiņu paraugu ņemšanai un plūsmas noteikšanai var izmantot siltuma apmainītāju vai elektronisko plūsmas kompensāciju EFC. Tā kā makrodaļiņu masas noteikšanas pamatā ir kopējā atšķaidīto izplūdes gāzu plūsma, atšķaidījuma attiecība nav jāaprēķina. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 89 — PDP pozitīva darba tilpuma sūknis PDP mēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu no sūkņa apgriezienu skaita un sūkņa darba tilpuma. PDP vai atšķaidīšanas gaisa ieplūdes sistēma nedrīkst mākslīgi pazemināt izplūdes sistēmas pretspiedienu. Statiskajam izplūdes gāzu pretspiedienam, kas mērīts ar darbojošos CVS sistēmu, ir jāpaliek ± 1,5 kPa robežās no statiskā spiediena, kas mērīts bez CVS pievienojuma pie tāda paša motora ātruma un slodzes. Gāzu maisījuma temperatūrai tieši pirms PDP ir jābūt ± 6 K robežās no testa laikā novērotās vidējās darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju. Plūsmas kompensāciju var izmantot tikai tad, ja PDP ieplūdes temperatūra nav lielāka par 50 °C (323 K). — CFV kritiskās plūsmas Venturi caurule (kritiskā plūsma). CFV mēra atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo plūsmu, uzturot plūsmu robežstāvoklī Statiskajam izplūdes gāzu pretspiedienam, kas mērīts ar darbojošos CFV sistēmu, ir jāpaliek ± 1,5 kPa robežās no statiskā spiediena, kas mērīts bez CFV pievienojuma pie tāda paša motora ātruma un slodzes. Gāzu maisījuma temperatūrai tieši pirms CVF ir jābūt ± 11 K robežās no testa laikā novērotās vidējās darba temperatūras, neizmantojot plūsmas kompensāciju. — HE siltuma apmainītājs (neobligāts, ja izmanto EFC) Siltuma apmainītāja siltumietilpībai jābūt pietiekamai, lai uzturētu temperatūru iepriekš noteiktajās robežās. — EFC elektroniskā plūsmas kompensācija (neobligāta, ja izmanto HE) Ja temperatūru pie PDP vai CFV ieplūdes neuztur iepriekš noteiktajās robežās, kompensācijas ņemšanu makrodaļiņu sistēmā. ir vajadzīga plūsmas lai nepārtraukti mērītu plūsmas ātrumu un regulētu proporcionālu paraugu sistēma, Šajā nolūkā, lai attiecīgi koriģētu parauga plūsmas ātrumu caur makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas makrodaļiņu filtriem, izmanto nepārtraukti mērāmā plūsmas ātruma signālus (sk. 14. un 15. zīmējumu). — DT atšķaidīšanas tunelis Atšķaidīšanas tunelis: — ir ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis lielāks par 4 000), un pietiekami garš, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un gaisa sajaukšanās. Vajadzības gadījumā var izmantot sajaukšanas diafragmu, — ir ar iekšējo diametru vismaz 75 mm, — to var izolēt. Punktā, kur motora izplūdes gāzes ievada atšķaidīšanas tunelī, tās virzās plūsmas virzienā un pamatīgi sajaucas. Izmantojot vienu atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas tuneļa pārvada makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmā (1. 2. 2. lai uzturētu atšķaidītās izplūdes gāzes temperatūrā, kas ir mazāka vai vienāda ar 325 K (52 °C) tieši pirms galvenā makrodaļiņu filtra. iedaļa, 14. zīmējums). PDP vai CFV caurlaidībai jābūt pietiekamai, Izmantojot divkāršo atšķaidīšanu, paraugu no atšķaidīšanas tuneļa pārvada otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelī, kur to vēlreiz atšķaida un pēc tam laiž cauri paraugu ņemšanas filtriem (1. 2. 2. iedaļa, 15. zīmējums). PDP vai CFV caurlaidībai jābūt pietiekamai, lai atšķaidīšanas tunelī uzturētu atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu temperatūrā, kas paraugu ņemšanas zonā ir mazāka vai vienāda ar 464 K (191 °C). Otrās pakāpes atšķaidīšanas sistēmai lai uzturētu divkārši atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu temperatūrā, kas ir mazāka vai vienāda ar 325 K (52 °C) tieši pirms galvenā makrodaļiņu filtra. ir jānodrošina pietiekams otrās pakāpes atšķaidīšanas gaisa daudzums, 90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. — DAF atšķaidīšanas gaisa filtrs ir ieteicams atšķaidīšanas gaisu filtrēt un attīrīt ar aktīvo ogli. Lai atbrīvotos no fona ogļūdeņražiem, Atšķaidīšanas gaisa temperatūrai jābūt 298 K (25 °C) ± 5 K. Pēc ražotāja lūguma atšķaidīšanas gaisa paraugus ņem saskaņā ar labu inženierijas praksi, lai noteiktu fona makrodaļiņu līmeņus, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītās izplūdes gāzēs izmērītajiem lielumiem. — PSP makrodaļiņu paraugu ņemšanas zonde Zonde ir PTT priekšējā daļa un: — to uzstāda pavērstu pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss un izplūdes gāzes ir labi sajauktas, t. i. , uz atšķaidīšanas tuneļa atšķaidīšanas sistēmas centra līnijas aptuveni 10 tuneļa diametru atstatumā plūsmas virzienā no vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī, — tās iekšējais diametrs ir vismaz 12 mm, — to var sasildīt ne vairāk kā līdz sieniņas temperatūrai 325 K (52 °C), sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī, — to var izolēt. 1. 2. 2. Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma (14. un 15. zīmējums) Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma ir vajadzīga, lai makrodaļiņas savāktu uz makrodaļiņu filtra. Pilnai paraugu ņemšanai ar daļēju plūsmas atšķaidīšanu, kas notiek, visu atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu laižot caur filtriem, atšķaidīšanas sistēma (1. 2. 1. 1. ir apvienots mezgls. Daļējai paraugu ņemšanai ar parciālās plūsmas atšķaidīšanu vai pilnās plūsmas atšķaidīšanu, kas notiek, laižot caur filtriem tikai daļu atšķaidīto izplūdes gāzu, atšķaidīšanas sistēma (1. 2. 1. 1. iedaļa, 4. , 5. , 6. , 8. , 9. , 10. un 12. zīmējums un 1. 2. 1. 2. ir atsevišķi mezgli. iedaļa, 7. un 11. zīmējums) un paraugu ņemšanas sistēma parasti iedaļa, 13. zīmējums) un paraugu ņemšanas sistēmas parasti Šajā direktīvā pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas divkāršo atšķaidīšanas sistēmu DDS (15. zīmējums) uzskata par 14. zīmējumā parādītās parastās makrodaļiņu paraugu ņemšanas īpašu paveidu. Divkāršā atšķaidīšanas sistēma ietver visas makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas svarīgās sastāvdaļas, tādas kā filtru tādi kā atšķaidīšanas gaisa turētāji un paraugu ņemšanas sūknis, un papildus daži atšķaidīšanas elementi, piegāde un otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelis. sistēmas Lai izvairītos no regulēšanas kontūru ietekmes, ir ieteicams paraugu ņemšanas sūkni darbināt visā testa laikā. Izmantojot viena filtra metodi, parauga laišanai caur parauga ņemšanas filtriem vēlamajos laikos izmanto apvada sistēmu. Pārslēgšanas ietekme uz regulēšanas kontūriem ir iespējami jāsamazina. 14. un 15. zīmējuma apraksts — PSP makrodaļiņu parauga ņemšanas zonde (14. un 15. zīmējums) Zīmējumos parādītā makrodaļiņu parauga ņemšanas zonde ir makrodaļiņu pārvades caurules PTT priekšējā daļa. Zonde: — ir jāuzstāda pavērsta pret plūsmu vietā, kur atšķaidīšanas gaiss un izplūdes gāzes ir labi sajauktas, t. i. , uz iedaļu) aptuveni 10 tuneļa atšķaidīšanas tuneļa DT atšķaidīšanas sistēmas centra līnijas (sk. 1. 2. 1. diametru atstatumā plūsmas virzienā no vietas, kur izplūdes gāzes ieplūst atšķaidīšanas tunelī, — ir ar iekšējo diametru vismaz 12 mm, — ir sasildāma ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sieniņas temperatūrai, sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī, — to var izolēt. 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 91 14. zīmējums Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sistēma Atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņem no parciālās plūsmas atšķaidīšanas tuneļa DT vai no pilnās plūsmas atšķaidīšanas sistēmas caur makrodaļiņu parauga ņemšanas zondi PSP un makrodaļiņu pārvades cauruli PTT, izmantojot parauga ņemšanas sūkni P. Paraugu laiž caur filtru turētājiem FH, kuros ir makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri. Parauga plūsmas ātrumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (sk. 13. zīmējumu), par FC3 komandsignālu izmanto atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. 92 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 15. zīmējums Atšķaidīšanas sistēma (tikai pilnas plūsmas sistēma) Atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu no pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmas atšķaidīšanas tuneļa DT caur makrodaļiņu paraugu ņemšanas zondi PSP un makrodaļiņu pārvades cauruli PTT novada otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelī, kur to vēlreiz atšķaida. Paraugu pēc tam laiž caur filtra(–u) turētāju(–iem), kuros ir makrodaļiņu paraugu ņemšanas filtri. Atšķaidīšanas gaisa plūsma parasti ir nemainīga, bet parauga plūsmas ātrumu regulē ar plūsmas regulatoru FC3. Ja izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (sk. 13. zīmējumu), par FC3 komandsignālu izmanto kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu plūsmu. — PTT makrodaļiņu pārvades caurule (14. un 15. zīmējums) Makrodaļiņu pārvades caurule nedrīkst būt garāka par 1 020 mm un tās garums, kur vien iespējams, ir vēl vairāk jāsamazina. Šie izmēri ir spēkā: — parciālās plūsmas atšķaidīšanas dalītās paraugu ņemšanas veidam un pilnās plūsmas vienas atšķaidīšanas sistēmai no zondes gala līdz filtra turētājam, — parciālās plūsmas atšķaidīšanas pilnās paraugu ņemšanas veidam no atšķaidīšanas tuneļa gala līdz filtru turētājam, — pilnās plūsmas divkāršās atšķaidīšanas sistēmai no zondes gala līdz otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelim. Pārvades caurule: — var būt sasildāma ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sieniņas temperatūrai, sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī, 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 93 — to var izolēt. — SDT otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelis (15. zīmējums) Otrās pakāpes atšķaidīšanas tunelim jābūt ar diametru vismaz 75 mm un pietiekami garam, tajā nodrošinātu divreiz atšķaidīta parauga atrašanās laiku vismaz 0,25 sekundes. Galvenā filtra turētājs FH atrodas 300 mm no SDT izejas. Otrās pakāpes atšķaidīšanas tuneli: — var sasildīt ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sieniņas temperatūrai, sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C) pirms izplūdes gāzu ievadīšanas atšķaidīšanas tunelī, lai — to var izolēt. — FH filtra(-u) turētājs(-i) (14. un 15. zīmējums) Galvenajam un aizmugures filtram var izmantot vienu filtru apvalku vai atsevišķus filtru apvalkus. jāizpilda III pielikuma 1. papildinājuma 1. 5. 1. 3. iedaļas prasības. Filtra(-u) turētāju(s): — var sasildīt ne vairāk kā līdz 325 K (52 °C) sieniņas temperatūrai, sildot tieši vai ar atšķaidīšanas gaisa Ir priekšsildīšanu, ar nosacījumu, ka gaisa temperatūra nav lielāka par 325 K (52 °C), — var izolēt. — P paraugu ņemšanas sūknis (14. un 15. zīmējums) Makrodaļiņu paraugu ņemšanas sūknis atrodas pietiekami tālu no tuneļa tā, lai ieplūstošo gāzu temperatūra būtu nemainīga (± 3 K), ja neizmanto plūsmas korekciju ar FC3. — DP atšķaidīšanas gaisa sūknis (15. zīmējums) (tikai divkāršai plūsmas atšķaidīšanai) Atšķaidīšanas gaisa sūkni novieto tā, lai otrās pakāpes atšķaidīšanas gaisu pievadītu 298 K (25 °C) ± 5 K temperatūrā. — FC3 plūsmas regulators (14. un 15. zīmējums) Plūsmas regulatoru izmanto, pretspiediena maiņu dēļ parauga ceļā, izmanto elektronisko plūsmas kompensāciju EFC (sk. 13. zīmējumu). lai kompensētu makrodaļiņu parauga plūsmas ātrumu temperatūras un ja līdzekļi nav pieejami. Plūsmas regulators ir vajadzīgs, ja citi — FM3 plūsmas mērīšanas ierīce (14. un 15. zīmējums) Gāzu mērītājs vai plūsmas instruments atrodas pietiekami tālu no parauga sūkņa tā, temperatūra paliktu nemainīga (± 3 K), ja neizmanto plūsmas korekciju ar FC3. lai ieplūstošo gāzu — FM4 plūsmas mērīšanas ierīce (15. zīmējums) (atšķaidīšanas gaisam, tikai divkāršai pilnas plūsmas atšķaidīša- nai) Gāzu mērītāju vai plūsmas instrumentu novieto tā, lai ieplūstošo gāzu temperatūra paliktu nemainīga 298 K (25 °C) ± 5 K. — BV lodvārsts (neobligāts) Lodvārsta diametram jābūt ne mazākam par parauga ņemšanas caurules iekšējo diametru un tā pārslēgšanas laikam jābūt mazākam par 0,5 sekundēm. Piezīme: Ja apkārtējā temperatūra PSP, PTT, SDT un FH tuvumā ir mazāka par 293 K (20 °C), ir jāveic izvairītos no daļiņu zudumiem uz šo sastāvdaļu aukstajām sienām. piesardzības pasākumi, Tāpēc ir ieteicams sildīt un/vai izolēt šīs sastāvdaļas attiecīgajos aprakstos norādītajās robežās. Ir ieteicams arī, lai filtra virspuses temperatūra parauga ņemšanas laikā nebūtu zem 293 K (20 °C). Pie lielām motora slodzēm iepriekš minētās sastāvdaļas var dzesēt ar neagresīviem līdzekļiem, tādiem kā cirkulācijas ventilators, ja dzesējošās vides temperatūra nav mazāka par 293 K (20 °C). lai 94 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. VI PIELIKUMS 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 95 96 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. 1. papildinājums 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 97 98 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. VII PIELIKUMS APSTIPRINĀJUMA sertifikātu NUMURĒŠANAS SISTĒMA (sk. 4. panta 2. punktu) 1. Numurs sastāv no piecām iedaļām, ko atdala “*” zīme. 1. iedaļa: mazais burts “e”, kam seko apstiprinājuma izdevējas dalībvalsts atšķirības burti vai numurs. 1 2 Vācijai Francijai Itālijai 3 4 Nīderlandei Zviedrijai 5 Beļģijai Spānijai 9 6 11 Apvienotajai Karalistei 12 Austrijai 13 17 Luksemburgai Somijai 18 Dānijai 21 Portugālei 23 Grieķijai IRL Īrijai 2. iedaļa: šīs direktīvas numurs. Tā kā tas satur dažādus īstenošanas datumus un dažādus tehniskos standartus, tam pievieno divus alfabēta burtus. Šie burti attiecas uz dažādu prasību posmu spēkā stāšanās datumu piemērošanu un uz motoru izmantošanu dažādu specifikāciju visurgājējai tehnikai, saskaņā ar ko ir piešķirts tipa apstiprinājums. Pirmais burts ir definēts 9. pantā. Otrais burts ir definēts I pielikuma 1. iedaļā, ņemot vērā testa režīmu, kas definēts III pielikuma 3. 6. iedaļā. 3. iedaļa: direktīvas, ar ko izdarīti jaunākie apstiprinājumam piemērojamie grozījumi, numurs. Vajadzības gadījumā jāpievieno vēl divi alfabēta burti atkarībā no 2. iedaļā aprakstītajiem nosacījumiem, pat ja jauno parametru dēļ būtu jāmaina tikai viens burts. Ja šiem burtiem maiņas nav jāpiemēro, tos izlaiž. četrciparu kārtas numurs (vajadzības gadījumā ar nullēm sākumā) pamatapstiprinājuma numura apzīmē- šanai. Secība sākas no 0001. 4. iedaļa: 5. iedaļa: divciparu kārtas numurs (vajadzības gadījumā ar nullēm sākumā) attiecinājuma apzīmēšanai. Secība sākas no 01 katram pamatapstiprinājuma numuram. 2. Trešā apstiprinājuma piemērs (pašlaik bez attiecinājuma), kas atbilst piemērošanas datumam A (I posms, augstākā jaudas josla) un motora izmantošanai A specifikācijas mobiliem mehānismiem, ko izdevusi Apvienotā Karaliste: e 11*98/. AA*00/000XX*0003*00 3. Ceturtā apstiprinājuma otrā attiecinājuma piemērs, kas atbilst piemērošanas datumam E (II posms, vidējā jaudas josla) tās pašas specifikācijas mehānismam (A), ko izdevusi Vācija: e 1*01/. EA*00/000XX*0004*02 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 99 VIII PIELIKUMS 100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. IX PIELIKUMS 13/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 101 S M U K I L E I P X 102 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/20. sēj. Komisijas paziņojums par 15. pantu Komisija apstiprina, ka, saistībā ar Komitejas procedūras modus vivendi burtu un garu, Parlamentu par pieņemšanai ierosinātās direktīvas īstenošanas pasākumiem. tā sīki informēs Eiropas