title: Komisijas Paziņojums par jēdziena konkrētais tirgus definīciju Kopienas konkurences tiesībāsDokuments attiecas uz EEZ. (97/C 372/03)

eurovoc_concepts:
administrative transparency
competition law
market research
market-sharing agreement

text: 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 155 31997Y1209(01) C 372/5 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 9. 12. 1997. KOMISIJAS PAZIŅOJUMS par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (Dokuments attiecas uz EEZ) (97/C 372/03) I. IEVADS 1. 2. Šā paziņojuma mērķis ir informēt par to, kā Komisija pie- mēro konkrētā produkta tirgus un konkrētā ģeogrāfiskā tir- gus jēdzienu, pastāvīgi īstenojot Kopienas konkurences tiesī- bas, jo īpaši piemērojot Padomes Regulu Nr. 17 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89, tām līdzvērtīgus normatīvos aktus, kas pieņemti citās jomās, piemēram, transporta, ogļu un tērauda un lauksaimniecības jomā, kā arī piemērojot attie- cīgos EEZ līguma noteikumus (1). Visā šajā paziņojumā atsauces uz Līguma 85. un 86. pantu un apvienošanās kon- troli ir attiecināmas uz atbilstošiem EEZ līguma un EOTK dibināšanas līguma noteikumiem. ierobežojumus, Tirgus definīcija ir līdzeklis uzņēmumu konkurences robežu identificēšanai un noteikšanai. Tā ļauj noteikt robežas, kuru ietvaros Komisija piemēro konkurences politiku. Tirgus defi- nīcijas galvenais mērķis ir sistemātiski identificēt tos konku- rences attiecīgie uzņēmumi (2). Gan produkta, gan ģeogrāfiskā tirgus definē- šanas mērķis ir identificēt tos faktiskos attiecīgo uzņēmumu konkurentus, kas spēj ierobežot attiecīgo uzņēmumu darbī- bas un neļaut tiem darboties, nepakļaujoties efektīvam kon- kurences spiedienam. Šajā izpratnē tirgus definīcija ļauj cita starpā aprēķināt tirgus daļas, kas sniedz būtisku informāciju ar kuriem sastopas (1) Valsts atbalsta gadījumā novērtēšana vairāk ir vērsta uz atbalsta saņē- mēju un attiecīgo nozari, nevis uz tādu konkurences ierobežojumu identificēšanu, ar kuriem saskaras atbalsta saņēmējs. Apskatot tirgus spēju un konkrēto tirgu jebkurā attiecīgā gadījumā, šeit raksturotos pieejas elementus varētu izmantot par pamatu valsts atbalsta gadī- jumu novērtēšanai. Šajā paziņojumā koncentrācijas gadījumā attiecīgie uzņēmumi būs koncentrācijā iesaistītās puses; pētījumos Līguma 86. panta izpratnē – uzņēmums, kas tiek pētīts, vai sūdzības iesniedzēji; pētījumos 85. panta izpratnē – līgumslēdzējas puses. (2) par tirgus spēju, lai varētu novērtēt dominējošo stāvokli un piemērot 85. pantu. 3. No 2. punkta izriet, ka jēdziens “konkrētais tirgus” atšķiras no citām tirgus definīcijām, kas bieži lietotas citos kontek- stos. Piemēram, uzņēmumi bieži lieto terminu “tirgus”, attie- cinot to uz teritoriju, kurā tie pārdod savus produktus, vai vispārīgi apzīmējot nozari vai jomu, kurai tie pieder. 4. Novērtējot konkurences gadījumu, konkrētā produkta tirgus un konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcijai bieži ir būtiska ietekme. Publiskojot procedūras, ko Komisija ievēro tirgus definīcijas izstrādāšanā, un norādot kritērijus un pierādīju- mus, uz kuru pamata tā pieņem lēmumus, Komisijas mērķis ir uzlabot savas politikas un lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību konkurences politikas jomā. 5. Uzlabojot pārredzamību, uzņēmumiem un to padomdevē- jiem būs arī lielāka iespēja paredzēt to, ka Komisijai atseviš- ķos gadījumos var rasties bažas par konkurenci. Tāpēc uzņē- mumi varētu ņemt vērā šādu iespējamību, pieņemot savus lēmumus, piemēram, apsverot pievienošanos, iekšējos kopuzņēmumu izveidi vai konkrētu līgumu slēgšanu. Pare- dzēts, ka uzņēmumiem labāk jāsaprot tas, kāda veida infor- māciju Komisija uzskata par atbilstošu tirgus definīcijai. 6. Komisijas interpretācija jēdzienam “konkrētais tirgus” nav pretrunā tai, kuru varētu sniegt Eiropas Kopienu Tiesa vai Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesa. II. KONKRĒTĀ TIRGUS DEFINĪCIJA Jēdzienu “konkrētā produkta tirgus” un “konkrētais ģeogrāfiskais tirgus” definīcijas 7. Pamatojoties uz Līguma 85. un 86. pantu pieņemtajās regu- lās, jo īpaši A/B veidlapas 6. iedaļā attiecībā uz Regulu Nr. 17, kā arī CO veidlapas 6. iedaļā attiecībā uz Regulu (EEK) Nr. 4064/89 par Eiropas mēroga koncentrāciju kontroli, ir noteiktas šādas “konkrētā produkta tirgu” definīcijas: 156 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. “Konkrētā produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas produktu īpašību, cenu vai paredzētā pie- lietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par apmainā- miem vai aizstājamiem. ” 8. “Konkrētos ģeogrāfiskos tirgus” definē šādi: “Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā konkuren- ces apstākļi ir pietiekami viendabīgi, kurā attiecīgie uzņē- mumi ir saistīti ar produktu un pakalpojumu piedāvājumu un pieprasījumu un kuru no blakus esošajām teritorijām var nodalīt tādēļ, ka minētajās teritorijās pastāv diezgan atšķirīgi konkurences apstākļi. ” 9. Tādējādi konkrētais tirgus, kurā notiek attiecīgo konkuren- ces jautājumu novērtēšana, sastāv no produktu tirgus un ģeo- grāfiskā tirgus kombinācijas. Šā paziņojuma 7. un 8. punktā ietvertās definīcijas (kas atspoguļo Tiesas un Pirmās instan- ces tiesas praksi, kā arī Komisijas lēmumu pieņemšanas prak- si) Komisija interpretē saskaņā ar šajā paziņojumā formulē- tajiem orientējošiem norādījumiem. 11. Komisija izmanto identisku pieeju, piemērojot Līguma 86. pantu uzņēmumiem, kuri katrs atsevišķi vai kopā ar citiem uzņēmumiem ieņem dominējošu stāvokli. Regulas Nr. 17 izpratnē Komisijai ir tiesības izmeklēt un izbeigt šāda dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, kas arī ir jāde- finē saistībā ar konkrēto tirgu. Nepieciešamība definēt tirgus var rasties, arī piemērojot Līguma 85. pantu, jo īpaši, lai noteiktu, vai pastāv ievērojami konkurences ierobežojumi, kā arī lai konstatētu, vai ir ievēroti 85. panta 3. punkta b) apakš- punktā paredzētie nosacījumi atbrīvošanai no 85. panta 1. punkta piemērošanas. 12. Konkrētā tirgus definēšanas kritērijus galvenokārt piemēro, lai analizētu konkrētus darbības veidus tirgū, kā arī lai anali- zētu produktu piedāvājuma strukturālās izmaiņas. Atkarībā no izskatāmā konkurences jautājuma būtības šī metodoloģija tomēr var novest pie atšķirīgiem rezultātiem. Piemēram, ģeo- grāfiskā tirgus darbības joma varētu atšķirties tad, ja, analizē- jot koncentrāciju, analīze vērsta galvenokārt uz darbību nākotnē vai tiek analizēta pagātnes darbība. Tā kā katrā no šiem gadījumiem tiek ņemts vērā atšķirīgs laika posms, pastāv iespēja, ka vienādiem produktiem tiek definēti dažādi ģeogrā- fiskie tirgi atkarībā no tā, vai Komisija apskata izmaiņas pie- dāvājuma struktūrā, piemēram, koncentrāciju vai koopera- tīvu kopuzņēmumu izveidošanu, vai apskata jautājumus, kas attiecas uz konkrētu pagātnes darbību. arī tā Konkrētā tirgus jēdziens un Kopienas konkurences poli- tikas mērķi Tirgus definīcijas pamatprincipi 10. Konkrētā tirgus jēdziens ir cieši saistīts ar Kopienas konku- rences politikā izvirzītajiem mērķiem. Piemēram, saistībā ar Kopienas apvienošanās kontroli produktu/pakalpojumu pie- dāvājuma strukturālo izmaiņu kontroles mērķis ir novērst dominējošā stāvokļa rašanos vai nostiprināšanos, kas būtiski apgrūtinātu efektīvu konkurenci ievērojamā kopējā tirgus daļā. Saskaņā ar Kopienas konkurences noteikumiem domi- nējošais stāvoklis ir tāds stāvoklis, kad uzņēmums vai uzņē- mumu grupa lielā mērā var rīkoties neatkarīgi no saviem konkurentiem, klientiem un, visbeidzot, patērētājiem (1). Šāds stāvoklis parasti rodas tad, ja uzņēmums vai uzņēmumu grupa atbild par lielu piedāvājuma daļu kādā no attiecīgajiem tirgiem ar noteikumu, ka to apstiprina citi novērtējumā ana- lizētie faktori (piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū, klientu reaģēšanas spēja u. c. ). (1) Eiropas Kopienu Tiesas definīcija, kas sniegta tās 1979. gada 13. feb- ruāra spriedumā lietā 85/76, Hoffmann-La Roche [1979] ECR 461 un saskaņota turpmākos spriedumos. Konkurences ierobežojumi saistībā ar 13. Uzņēmumi ir pakļauti trīs galvenajiem konkurences ierobe- žojumu avotiem: pieprasījuma aizstājamībai, piedāvājuma aizstājamībai un iespējamai konkurencei. Ekonomiskā ziņā, definējot konkrēto tirgu, pieprasījuma aizstājamība visātrāk un visefektīvāk disciplinē attiecīgā produkta piegādātājus, jo to lēmumiem par cenu noteikšanu. īpaši Uzņēmums vai uzņēmumu grupa nevar būtiski ietekmēt dominējošos tirdzniecības nosacījumus, piemēram, cenas, ja to klientiem pastāv iespēja viegli pārorientēties uz pieeja- miem aizstājošiem produktiem vai citā teritorijā esošiem pie- gādātājiem. Būtībā tirgus definīcijas piemērošana izpaužas tādējādi, ka attiecīgo uzņēmumu klientiem tiek identificēti efektīvi gan produktu/pakalpojumu, gan piegādātāju ģeogrāfiskās atraša- nās vietas ziņā. piedāvājuma alternatīvi avoti 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 157 14. Izņemot 20. un 23. punktā aprakstītos konkurences ierobe- žojumus, to konkurences ierobežojumu iedarbība, kurus rada piedāvājuma aizstājamība un iespējamā konkurence, visumā ir lēnāka, un tiem vienmēr ir nepieciešama papildu faktoru analīze. Tādējādi šādus ierobežojumus ņem vērā konkuren- ces analīzes novērtēšanas posmā. Pieprasījuma aizstāšana 15. Pieprasījuma aizstāšanas novērtēšana saistīta ar to produktu klāsta noteikšanu, kurus patērētājs uzskata par aizstājamiem. Viens no veidiem, kā to noteikt, ir veikt spekulatīvu eksperi- mentu, kura ietvaros rada nelielas, bet pastāvīgas relatīvo cenu izmaiņas un novērtē klientu iespējamo reakciju uz šādu [cenu] paaugstinājumu. Tirgus definīcijas piemērošana vēr- sta uz cenām darbības un praktisku iemeslu dēļ, konkrēti uz pieprasījuma aizstāšanu, kas izriet no nelielām, pastāvīgām relatīvo cenu izmaiņām. Šāda koncepcija var sniegt skaidras norādes par tiem pierādījumiem, kas ir piemēroti tirgus defi- nēšanai. 16. Teorētiski šāda pieeja nozīmē to, ka, ņemot vērā produktu veidu, ko attiecīgie uzņēmumi pārdod, un teritoriju, kurā tie pārdod minētos produktus, tirgus definīcijā iekļauj vai no tās izslēdz papildu produktus un teritorijas atkarībā no tā, vai citu attiecīgo produktu un teritoriju radītā konkurence pie- tiekoši ietekmē vai ierobežo pušu produktu cenu noteikšanu īsā laika posmā. 17. Ir jānoskaidro, vai pušu klienti, reaģējot uz nelielu (5 līdz 10 % robežās), bet pastāvīgu produktu relatīvās cenas paaug- stinājumu attiecīgajās teritorijās, pārorientētos uz viegli pie- ejamiem aizstājošajiem produktiem vai citā teritorijā esošiem piegādātājiem. Ja aizstāšana būtu pietiekama, lai cenu paaug- stinājums kļūtu neizdevīgs pārdošanas apjomu samazināša- nās dēļ, konkrētajā tirgū tiek iekļauti papildu aizstājoši pro- dukti un teritorijas. Minētā iekļaušana notiek, līdz produktu un ģeogrāfisko teritoriju kopums ir tāds, ka neliels, bet pastā- vīgs relatīvo cenu paaugstinājums ir rentabls. Līdzvērtīgu analīzi veic gadījumos, kuri saistīti ar pirktspējas koncentrā- ciju, un tajos šādā gadījumā par analīzes atskaites punktu uzskata piegādātāju un cenu testu izmanto, lai identificētu alternatīvus izplatīšanas kanālus vai noieta tirgus piegādātāju produktiem. Piemērojot šos principus, pienācīgi jāņem vērā tādas konkrētas īpašās situācijas, kuru apraksts sniegts 56. un 58. punktā. 18. Uzskatāmu piemēru šā testa veikšanai sniedz tā piemērošana, piemēram, bezalkoholisko dzērienu pildītāju pudelēs apvie- nošanai. Šajā gadījumā jānoskaidro, vai bezalkoholiskie dzē- rieni ar atšķirīgu smaržu pieder pie viena tirgus. Faktiski jāno- skaidro tas, vai dzērienu ar A smaržu patērētājs pārorientētos uz dzērieniem ar citu smaržu, ja sastaptos ar pastāvīgu dzē- rienu ar A smaržu cenu pieaugumu par 5 līdz 10 %. Ja pie- tiekami liels patērētāju skaits pārorientētos, piemēram, uz dzērieniem ar B smaržu tādā mērā, ka cenu paaugstinājums dzērieniem ar A smaržu pārdošanas apjomu samazināšanās dēļ nebūtu rentabls, tirgus ietvertu vismaz dzērienus ar A un B smaržu. Testēšanas process būtu jāpaplašina, pievienojot dzērienus ar citām pieejamajām smaržām, līdz tiktu identifi- cēts tāds produktu kopums, kura cenu kāpums neizraisītu ievērojamu pieprasījuma aizstāšanu. 19. Parasti un jo īpaši, analizējot apvienošanas gadījumus, cena, kas jāņem vērā, ir dominējošā tirgus cena. Gadījumā, ja domi- nējošā cena ir noteikta nepietiekamas konkurences apstākļos, tā netiek ņemta vērā. Jo īpaši izmeklējot dominējošā stāvokļa jāņem vērā tas, ka ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, dominējošā cena, iespējams, jau ir ievērojami pieaugusi. Piedāvājuma aizstāšana 20. Piedāvājuma aizstājamību var ņemt vērā, arī definējot tirgus tajās situācijās, kad tās ietekme efektivitātes un ātruma ziņā ir līdzvērtīga pieprasījuma aizstāšanas radītajai ietekmei. Tas nozīmē, ka piegādātāji spēj pārorientēt ražošanu konkrētu produktu ražošanai un spēj tos realizēt īsā laika posmā (1) bez būtiskām papildu izmaksām vai riskiem, saskaroties ar nelielām un pastāvīgām relatīvo cenu izmaiņām. Ievērojot šos nosacījumus, tirgū laistā papildu produkcija disciplinēs attiecīgo uzņēmumu konkurenci radošu darbību. Šāda ietekme efektivitātes un ātruma ziņā ir līdzvērtīga pieprasī- juma aizstāšanas radītajai ietekmei. 21. Parasti šādas situācijas izveidojas tad, ja uzņēmumi piedāvā tirgū vienu produktu ar plašu īpašību vai veidu klāstu; pat tad, ja konkrētam gala patērētājam vai patērētāju grupai pro- dukta atšķirīgās īpašības ir neaizstājamas, šīs atšķirīgās īpašī- bas apvienos vienā produkta tirgū ar noteikumu, ka lielākā daļa piegādātāju nekavējoties var piedāvāt un pārdot (1) Tāds laika posms, kurā netiek ievērojami koriģēti pastāvošie materiā- lie vai nemateriālie aktīvi (sk. 23. punktu). 158 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. produktus ar dažādām īpašībām, būtiski nepaaugstinot iepriekšminētās izmaksas. Šādos gadījumos konkrētā pro- dukta tirgus ietvers visus produktus, kas ir aizstājami piepra- sījuma un piedāvājuma ziņā, un tiks apkopota šo produktu pārdošana attiecīgajā laika posmā, lai noteiktu kopējo tirgus vērtību vai apjomu. Identisku apsvērumu dēļ var grupēt dažā- das ģeogrāfiskās teritorijas. Iespējamā konkurence 24. Iespējamā konkurence, kas ir trešais konkurences ierobežo- jumu avots, netiek ņemta vērā, definējot tirgus, jo nosacīju- mi, ar kādiem iespējamā konkurence faktiski darbosies kā efektīvs konkurences ierobežojums, ir atkarīgi no īpašu, ar iekļūšanas nosacījumiem saistītu faktoru un apstākļu analī- zes. Vajadzības gadījumā šo analīzi veic tikai vēlākā posmā, parasti tad, kad attiecīgajiem uzņēmumiem ir jau noteikts stā- voklis konkrētajā tirgū un kad šāds stāvoklis rada pamatu bažām no konkurences viedokļa. 22. Praktisks piemērs tam, kā, definējot produkta tirgus, tiek rea- lizēta pieeja piedāvājuma aizstājamībai, rodams situācijā ar papīru. Piedāvātā papīra īpašību klāsts parasti ir plašs – no standarta rakstāmpapīra līdz augstas kvalitātes papīram, kuru izmanto, piemēram, mākslas grāmatu izdošanai. Pieprasī- juma ziņā dažādajām papīra īpašībām nevar rast pielietojumu visos gadījumos, t. i. , mākslas grāmatu vai augstas kvalitātes iespieddarbu nevar iespiest uz zemākas kvalitātes papīra. Tomēr papīra rūpnīcas ir gatavas ražot papīru, kuram piemīt dažādas īpašības, un ražošanu ir iespējams pielāgot ar nelie- lām izmaksām, īsā laika posmā. Tāpēc, ja nerodas īpašas grū- tības realizācijā, papīra ražotāji var sacensties par produkta, kuram piemīt dažādas īpašības, pasūtījumiem, jo īpaši, ja pasūtījumi tiek veikti savlaicīgi, ļaujot ieviest izmaiņas ražo- šanas plānos. Šādos apstākļos Komisija nedefinētu atsevišķu tirgu katram papīram, kuram piemīt atšķirīgas īpašības, un tam atbilstošam pielietojumam. Dažādās papīra īpašības iekļauj konkrētajā tirgū un aprēķina to kopējo noietu, lai novērtētu kopējo tirgus vērtību un apjomu. 23. Piedāvājuma aizstājamība netiks izskatīta tirgus definēšanas posmā, ja tā radītu nepieciešamību veikt ievērojamus pielā- gojumus saistībā ar materiālajiem un nemateriālajiem aktī- viem, papildu ieguldījumiem, stratēģiskajiem lēmumiem vai kavējumiem. Piemēri tam, ka piedāvājuma aizstāšana nav pamudinājusi Komisiju paplašināt tirgu, rodami patēriņa preču jomā, jo īpaši saistībā ar marķētiem dzērieniem. Lai gan principā pudeļu pildīšanas uzņēmumi var pildīt pudelēs dažā- dus dzērienus, pirms produktu faktiskās pārdošanas rodas izmaksas un paiet sagatavošanās laiks (reklamējot, testējot un izplatot produktu). Šādos gadījumos piedāvājuma aizstājamī- bas un citu iespējamās konkurences veidu radītās sekas izskata vēlāk. III. PIERĀDĪJUMI, KURUS IZMANTO KONKRĒTO TIRGU DEFINĒŠANAI Konkrētā tirgus definēšanas faktiskais process Produkta tirgus 25. Pastāv virkne pierādījumu, kas ļauj novērtēt paredzamās aiz- stāšanas apmērus. Atsevišķos gadījumos, kas ir atkarīgi no apskatāmās nozares un produktu vai pakalpojumu īpašībām un specifikas, atsevišķi pierādījumu veidi būs noteicošie. Citos gadījumos attiecīgajam pierādījuma veidam var nebūt nekādas nozīmes. Vairākumā gadījumu lēmums būs jāpie- ņem, pamatojoties uz vairāku kritēriju un dažādu pierādī- jumu izskatīšanu. Komisija ievēro atvērtu pieeju empīriskiem pierādījumiem, kas vērsti uz to, lai efektīvi izmantotu visu pieejamo informāciju, kura atsevišķos gadījumos var izrādī- ties būtiska. Komisija neievēro stingru dažādu informācijas avotu vai pierādījumu veidu hierarhiju. 26. Konkrēto tirgu definēšanas procesu var rezumēt šādi: pama- tojoties uz iepriekš pieejamo informāciju vai attiecīgo uzņē- mumu sniegto informāciju, parasti Komisija varēs vispārīgi noteikt iespējamos konkrētos tirgus, kuros jāveic, piemēram, konkurences koncentrācijas vai ierobežojumu novērtēšana. izskatot atsevišķus Galvenokārt praktisku apsvērumu dēļ, gadījumus, parasti būs jālemj par dažiem alternatīviem iespē- jamiem konkrētajiem tirgiem. Piemēram, saistībā ar produktu tirgu bieži vien būs jānoskaidro tas, vai produkts A un pro- dukts B pieder vienam un tam pašam produktu tirgum vai nepieder tam. Bieži vien produkta B iekļaušana tirgū būtu pietiekama, lai novērstu visas bažas par konkurenci. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 159 27. Šādās situācijās nav vajadzības izvērtēt to, vai tirgū ir iekļauti papildu produkti, nedz arī nonākt pie galīgiem secinājumiem par precīzu produkta tirgu. Ja, ņemot vērā iespējamās alter- natīvās tirgus definīcijās, konkrētā darbība nerada bažas par konkurenci, jautājums par tirgus definīciju paliks atklāts, tādējādi samazinot uzņēmumu pienākumu sniegt informāci- ju. Ģeogrāfiskais tirgus 28. Komisijas pieeju ģeogrāfiskā tirgus definēšanai varētu rezu- mēt šādi: tā izdarīs sākotnējos secinājumus par ģeogrāfiskā tirgus darbības jomu, pamatojoties uz vispārīgām norādēm par tirgus daļu sadalījumu starp pusēm un to konkurentiem, kā arī uz sākotnējo analīzi par cenu noteikšanu un cenu atšķi- rībām valsts un Kopienas vai EEZ līmenī. Šādus sākotnējos secinājumus parasti izmanto kā darba hipotēzi, lai Komisijas pētījumus vērstu uz precīzu ģeogrāfiskā tirgus definīcijas noteikšanu. tirgū attīstot savu produktu pārdošanu saskaņā ar konkuren- ces noteikumiem. Šādas analīzes ietvaros tiks aplūkotas pra- sības par uzņēmuma atrašanos teritorijā, kurā notiek pārdo- šana, nosacījumi, kas izvirzīti pieejai izplatīšanas kanāliem, izmaksas, kuras saistītas ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un valsts pasūtījuma radītu normatīvo šķēršļu esamību vai neesamību, cenu regulējums, tirdzniecību vai ražošanu iero- bežojošas kvotas un tarifi, tehniskie standarti, monopoli, brī- vība veikt uzņēmējdarbību, prasības administratīvo atļauju saņemšanai, iepakošanas noteikumi utt. Īsumā, lai varētu pre- cīzi noteikt tirgus iekļaušanās pakāpi valsts, Eiropas vai pasaules līmenī, Komisija identificēs iespējamos traucēkļus un šķēršļus, kas nošķir konkrētajā teritorijā izvietotos uzņē- mumus no to uzņēmumu konkurences spiediena, kuri atro- das ārpus konkrētās teritorijas. 31. Faktiskais tirdzniecības plūsmu modelis un attīstība sniedz noderīgas papildu norādes par katru iepriekšminētā piepra- sījuma vai piedāvājuma faktora ekonomisko nozīmi un to, kādā mērā tie var vai nevar radīt faktiskus šķēršļus, kas veido dažādus ģeogrāfiskos tirgus. Parasti tirdzniecības plūsmu analīze skars transporta izmaksu jautājumu un to, cik lielā mērā šīs izmaksas var kavēt tirdzniecību starp dažādām teri- torijām, ņemot vērā uzņēmumu atrašanās vietu, ražošanas izmaksas un relatīvo cenu līmeņus. 29. Jebkuras konkrētas cenu un tirgus daļu konfigurācijas iemesli ir jāizpēta. Uzņēmumiem varētu piederēt lielas tirgus daļas to vietējos tirgos tikai pirms tam pastāvējušās ietekmes dēļ, tur- pretim viendabīga uzņēmumu klātbūtne visā EEZ varētu būt saistīta ar valsts vai reģionāliem ģeogrāfiskajiem tirgiem. Tādējādi sākotnējā darba hipotēze tiks pārbaudīta, analizējot pieprasījuma parametrus (valsts vai vietējās izvēles nozīme, pastāvošie produktu dažādība/zīmoli un citi), lai noskaidrotu, vai uzņēmumi dažā- dās teritorijās tiešām veido īstu alternatīvo piedāvājuma avotu patērētājiem. Teorētiskais eksperiments atkal tiek veikts, pamatojoties uz aizstāšanu, ko rada relatīvo cenu izmaiņas, un atkal ir jānoskaidro jautājums, vai pušu klienti īsā laika posmā un ar nelielām izmaksām savu pasūtījumu veikšanai mainītu vienu uzņēmumu pret citur esošu uzņēmumu. iepirkšanās modeļi, pircēju 30. Vajadzības gadījumā tiks veikta piedāvājuma faktoru papildu pārbaude, lai pārliecinātos, ka tie uzņēmumi, kas atrodas dažādās teritorijās, nesaskaras ar šķēršļiem, visā ģeogrāfiskajā Tirgus integrācija Kopienā un galvenokārt koncentrācijas 32. Visbeidzot, definējot ģeogrāfiskos tirgus, Komisija ņem vērā arī pastāvīgo tirgus integrācijas procesu, jo īpaši integrāciju Kopienā, strukturālo kopuzņēmumu gadījumā. Novērtējot koncentrāciju vai struk- turālo kopuzņēmumu ietekmi uz konkurenci, nedrīkst neie- vērot pasākumus, kas pieņemti un īstenoti iekšējā tirgus programmā, lai novērstu šķēršļus tirdzniecības veikšanai un turpmāk integrētu Kopienas tirgus. Tā kā situācijā, kad [attie- cīgās] valsts tirgi ir tikuši mākslīgi nošķirti viens no otra savu- laik pastāvējušo, bet mūsdienās likvidēto likumdošanas šķēr- šļu dēļ, parasti tiks rūpīgi novērtēta ar cenām, tirgus daļām vai tirdzniecības modeļiem saistītā pagātnes pieredze. Tādēļ, definējot ģeogrāfisko tirgu, lai novērtētu koncentrācijas un kopuzņēmumus, var ņemt vērā tirgus integrācijas procesu, kas īsā laika posmā atklātu plašākus ģeogrāfiskos tirgus. 160 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. Pierādījumu vākšanas process 33. Gadījumā, ja būs vajadzīga precīza tirgus definīcija, Komisija bieži sazināsies ar nozares galvenajiem klientiem un galvena- jiem uzņēmumiem, lai uzzinātu viņu viedokli par produktu un ģeogrāfisko tirgu robežām un iegūtu faktiskos pierādīju- mus, kas vajadzīgi, lai izdarītu secinājumus. Lai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs, varētu definēt atsevišķu produkta un ģeogrā- fisko tirgu attiecīgo produktu/pakalpojumu dažādiem ražo- šanas vai izplatīšanas līmeņiem, Komisija varētu arī sazinā- ties attiecīgām profesionālajām apvienībām un uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas iepriekšējā posma tirgos. Komisija varētu arī pieprasīt attiecīgajiem uzņēmumiem sniegt papildu informāciju. ar Funkcionālā savstarpējā aizvietojamība vai īpašību līdzība pašas par sevi nespēj nodrošināt atbilstošus kritērijus, jo arī citi apsvērumi var tikpat labi noteikt pircēju reakciju uz rela- tīvās cenas izmaiņām. Piemēram, pamatiekārtu tirgū var būt dažādi konkurences ierobežojumi automašīnu detaļām un rezerves daļām, kā rezultātā notiek divu konkrēto tirgu noda- līšana. Turpretim nepietiek tikai ar atšķirībām produktu īpa- šībās, lai izslēgtu pieprasījuma savstarpējo aizstājamību, jo aizstājamība lielā mērā būs atkarīgs no tā, cik būtiskas klien- tiem ir atšķirīgās īpašības. 37. Pierādījuma veidu, kuru Komisija uzskata par atbilstošu, lai novērtētu, vai divi produkti ir pieprasījuma aizstājēji, var iedalīt šādās kategorijās: 34. Vajadzības gadījumā Komisija iepriekšminētajiem tirgus dalībniekiem nosūtīs rakstiskus informācijas pieprasījumus. Šajos pieprasījumos parasti tiks ietverti jautājumi, kas attie- cas uz uzņēmumu izpratni par reakciju uz iespējamiem cenu pieaugumiem un to viedokli par konkrētā tirgus robežām. Bez tam pieprasījumos tiks lūgts sniegt tādu faktisku infor- māciju, kuru Komisija uzskata par vajadzīgu, lai izdarītu seci- nājumus par konkrētā tirgus apjomu. Komisija varētu apspriesties arī ar mārketinga direktoriem vai citiem attiecīgo uzņēmumu valdes locekļiem, lai iegūtu labāku priekšstatu par to, kā notiek sarunas starp piegādātājiem un klientiem, un labāk izprastu jautājumus, kas attiecas uz konkrētā tirgus definīciju. Attiecīgā gadījumā Komisija var arī apmeklēt pušu, to klientu un/vai to konkurentu telpas vai veikt pārbaudes tajās, lai labāk izprastu to, kā tiek ražoti un pārdoti produkti. 38. Nesenā pagātnē notikušas aizstāšanas pierādījumi: dažos gadī- jumos ir iespējams analizēt pierādījumus, kas attiecas uz nesenas pagātnes notikumiem vai satricinājumiem tirgū un kas sniedz konkrētus piemērus divu produktu savstarpējai aizstāšanai. Ja šāda veida informācija ir pieejama, to parasti izmantos par pamatu tirgus definēšanai. Ja pagātnē ir noti- kušas relatīvo cenu izmaiņas (visiem pārējiem faktoriem paliekot nemainīgiem), nosakot aizstājamību, izšķiroša nozīme būs reakcijai, ko atspoguļo pieprasītais daudzums. Pagātnē veikta jaunu produktu ieviešana tirgū arī var sniegt noderīgu informāciju, ja ir iespējams precīzi analizēt, kuru produktu pārdošana ir samazinājusies, ieviešot jauno pro- duktu. 35. Pierādījumu veidus, kas vajadzīgi, lai izdarītu secinājumus par produkta tirgu, var klasificēt šādi: 39. Pastāv virkne kvantitatīvo testu, kas ir speciāli izveidoti, lai nodalītu tirgus: šie testi sastāv no dažādām ekonometriskām un statistiskām pieejām – elastības un cenu savstarpējās ela- stības aprēķiniem (1) produkta pieprasījumam, testiem, kas tiek veikti, pamatojoties uz līdzībām cenu izmaiņās laika gai- tā, tādas cēloņsakarības analīzes, kura pastāv starp cenu sēri- jām un līdzībām cenu līmeņos un/vai to konverģencē. Lai varētu izveidot pagātnē notikušas aizstāšanas modeļus, Komisija ņem vērā pieejamos kvantitatīvos pierādījumus, kas spēj izturēt stingru pārbaudi. Pierādījumi tirgus definēšanai – produkta tirgus 40. Klientu un konkurentu viedoklis: Komisija bieži sazinās ar tās pētījumos iesaistīto uzņēmumu galvenajiem klientiem un 36. Produkta īpašību un tā paredzētā izmantošanas mērķa ana- līze ļauj Komisijai vispirms jau sašaurināt iespējamo aizstā- jēju pētījuma lauku. Tomēr ar informāciju par produkta īpa- lai šībām un paredzēto izmantošanas mērķi nepietiek, ir pieprasījuma aizstājēji. noteiktu, vai divi produkti (1) Pašu cenas elastība produkta X pieprasījumam ir līdzeklis, ar kuru pārbauda produkta X pieprasījuma reakciju uz procentuālajām izmai- ņām pašu cenā Produktu X un Y cenu savstarpējā elastība ir produkta X pieprasījuma reakcija uz procentuālajām izmaiņām produkta Y cenā. 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 161 konkurentiem, lai apkopotu viņu viedokļus par produkta tir- gus robežām, kā arī lielāko daļu faktiskās informācijas, kas tai nepieciešama, lai izdarītu secinājumus par tirgus darbības jomu. Pamatotas klientu un konkurentu atbildes uz jautā- jumu par to, kas notiktu, ja relatīvās cenas pretendējošajiem produktiem nedaudz pieaugtu (piemēram, par 5 līdz 10 %) pretendējošā ģeogrāfiskajā teritorijā, tiek ņemtas vērā, ja tās atbilstoši pamato ar faktiskiem pierādījumiem. alternatīvām izejvielām, patērētāju atrašanās vietas noteikša- nu, nepieciešamību veikt īpašus ieguldījumus ražošanas pro- cesā, izglītībā un cilvēkkapitālā, izmaksām jaunu darba rīku iegādei vai citiem ieguldījumiem, kā arī ar neskaidrību par nezināmo piegādātāju kvalitāti un reputāciju un citām prob- lēmām. 43. Dažādas klientu kategorijas un cenu diskriminācija: pastāvot atse- višķām klientu grupām, produkta tirgus apjomu varētu sašau- rināt. Atsevišķa klientu grupa konkrētajam produktam var veidot šaurāku, atsevišķu tirgu, ja šādu grupu ietekmētu cenu diskriminācija. Šādos gadījumos parasti tiek ievēroti šādi nosacījumi: a) laika posmā, kad klientam tiek pārdoti kon- krētie produkti, ir iespējams skaidri identificēt, pie kuras gru- pas pieder atsevišķs klients, un b) nedrīkst būt iespējama tirdzniecība starp klientiem vai trešo pušu arbitrāža. Pierādījumi tirgus definēšanai – ģeogrāfiskais tirgus 44. Pierādījuma veidu, kuru Komisija uzskata par atbilstošu, lai izdarītu secinājumus par ģeogrāfisko tirgu, var klasificēt šādi: 45. Pagātnes pierādījumi par pasūtījumu novirzīšanu uz citām terito- rijām: dažos gadījumos var būt pieejami pierādījumi par cenu izmaiņām atšķirīgās teritorijās un šo izmaiņu izraisīto klientu reakciju. Parasti ģeogrāfiskā tirgus definēšanai var izmantot tos pašus kvantitatīvos testus, kurus izmanto produktu tir- gus definēšanai, ņemot vērā to, ka starptautisks cenu salīdzi- nājums varētu būt sarežģītāks vairāku faktoru dēļ, piemēram, valūtas maiņas kursa svārstību, nodokļu politikas un pro- duktu diferenciācijas dēļ. 46. Pamatpieprasījuma raksturojums: pieprasījuma raksturs attiecī- gajam produktam var pēc savas būtības noteikt ģeogrāfiskā tirgus darbības jomu. Tādi faktori, kā valsts izvēle vai izvēle par labu valsts zīmoliem, valodai, kultūrai un dzīvesveidam, kā arī vajadzība atrasties noteiktā teritorijā, spēj ievērojami ierobežot konkurences ģeogrāfisko jomu. 47. Klientu un konkurentu viedoklis: attiecīgā gadījumā Komisija sazināsies ar galvenajiem tās pētījumos iesaistīto pušu klien- tiem un konkurentiem, lai apkopotu viņu viedokli par ģeo- grāfiskā tirgus robežām, kā arī lielāko daļu faktiskās informā- cijas, kas vajadzīga, izdarītu secinājumus par tirgus darbības jomu, ja to atbilstoši pamato ar faktiskiem pierādī- jumiem. lai 41. Patērētāju izvēle: gadījumā, kas attiecas uz patēriņa precēm, Komisijai var būt sarežģīti apkopot tiešus galapatērētāju vie- dokļus par aizstājošajiem produktiem. Noderīgu informāciju Komisijai konkrētā tirgus nodalīšanai var sniegt uzņēmumu agrāk pasūtītie tirdzniecības pētījumi, kurus uzņēmumi izmanto savu lēmumu pieņemšanā, piemēram, attiecībā uz savu produktu cenu noteikšanu un/vai darbībām tirgū. Lai noteiktu to, vai ekonomiski nozīmīga patērētāju daļa uzskata divus produktus par aizstājamiem, ņemot vērā arī zīmolu nozīmi konkrētajiem produktiem, tiek ņemtas vērā patērētāju aptaujas par izmantošanas modeļiem un patērētāju attieksmi, informācija par patērētāju iepirkšanās modeļiem, mazumtir- gotāju paustie viedokļi un visbiežāk – pušu un to konkurentu iesniegtie tirgus pētījumi. Parasti ar vislielāko rūpību tiek pār- baudīta metodoloģija, kas tiek izmantota patērētāju aptaujās, kuras īpaši veic iesaistītie uzņēmumi vai viņu konkurenti apvienošanās procedūrai vai Regulā Nr. 17 noteiktajai pro- cedūrai. Pretēji agrākajiem pētījumiem, parasti veicot uzņē- mējdarbību, tās nesagatavo saimniecisku lēmumu pieņemša- nai. 42. Šķēršļi un izmaksas, kas saistīti ar pieprasījuma pārorientēšanu uz iespējamiem aizstājošajiem produktiem: pastāv virkne šķēršļu un izmaksu, kas varētu neļaut Komisijai uzskatīt, ka divi produk- ti, kas pirmajā acumirklī šķiet pieprasījuma aizstājēji, pieder vienam vienotam produkta tirgum. Nav iespējams nodroši- nāt pilnīgu visu iespējamo aizstāšanas šķēršļu un pārorientā- cijas izmaksu uzskaitījumu. Šo šķēršļu vai traucēkļu izcelsme varētu būt ļoti dažāda, un, pieņemot savus lēmumus, Komi- sija ir sastapusies ar normatīviem šķēršļiem vai cita veida valsts iejaukšanos, ierobežojumiem, kas rodas pakārtotos tir- gos, nepieciešamību veikt īpašus kapitālieguldījumus vai samazināt pašreizējo ražošanu, lai varētu pārorientēties uz 162 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/1. sēj. 48. Pašreizējie ģeogrāfiskie iepirkšanās modeļi: klientu pašreizējā ģeo- grāfiskā iepirkšanās modeļa izpēte sniedz vērtīgus pierādīju- mus attiecībā uz iespējamo ģeogrāfiskā tirgus darbības jomu. Ja klienti, ievērojot līdzīgus noteikumus, veic pirkumus no uzņēmumiem, kas atrodas jebkurā Kopienas vai EEZ terito- rijas vietā, vai ja viņi iegūst piegādes, organizējot efektīvus konkursus, kuros cenu piedāvājumus var iesniegt uzņēmumi no jebkuras vietas Kopienas vai EEZ teritorijā, parasti tiks uzskatīts, ka ģeogrāfiskais tirgus ir visas Kopienas mēroga tir- gus. 49. Tirdzniecības plūsmas/pārvadāšanas modelis: ja klientu skaits ir tik liels, ka nav iespējams ar viņu palīdzību iegūt skaidru priekšstatu par ģeogrāfiskajiem iepirkuma modeļiem, kā alternatīvu varētu izmantot informāciju par tirdzniecības plū- smām, ja konkrētajam produktam ir pieejama pietiekami detalizēta tirdzniecības statistika. Tirdzniecības plūsmas un, galvenokārt, tirgus plūsmu motīvi sniedz noderīgas atziņas un informāciju ģeogrāfiskā tirgus darbības jomas noteikša- nai, tomēr tie paši par sevi nav izšķiroši. 50. Šķēršļi un pārorientācijas izmaksas, kas saistīti ar pasūtījumu novirzīšanu uzņēmumiem, kurai atrodas citās teritorijās: piemē- ram, pārrobežu iepirkumu vai tirdzniecības plūsmu trūkums ne vienmēr nozīmē to, ka tirgus joma ir izteikti valstiska. Lai varētu secināt, ka šādā gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tir- gus ir valstisks, ir tomēr jāidentificē valsts tirgu nošķirošie šķēršļi. Iespējams, ka acīmredzamākais šķērslis, kas traucē kli- entam novirzīt savus pasūtījumus uz citām teritorijām, ir saistīts ar transporta izmaksu ietekmi un tiesību aktu vai kon- krēto produktu īpašību radītajiem transporta ierobežoju- miem. Transporta izmaksu ietekme parasti ierobežos ģeogrā- fiskā tirgus darbības jomu lielgabarīta, mazvērtīgiem produktiem, ņemot vērā to, ka ar transportu saistītos trūku- mus var arī kompensēt ar salīdzinoši izdevīgām izmaksām citās jomās (darbaspēka izmaksas vai izejvielas). Pieeja izpla- tīšanas tīklam noteiktā teritorijā, dažās nozarēs joprojām pastāvošie normatīvie šķēršļi, kvotas un muitas tarifi arī var radīt šķēršļus, kas nošķir ģeogrāfisko teritoriju no ārpus šīs teritorijas esošo uzņēmumu konkurences spiediena. Ievēro- jami pārorientēšanās izdevumi, kas rodas, pasūtot piegādes no citās valstīs esošiem uzņēmumiem, veido šādu šķēršļu papildu avotus. 51. Pamatojoties uz savāktajiem pierādījumiem, Komisija definēs ģeogrāfisko tirgu, kas varētu būt definēts gan vietējā, gan pasaules mērogā, un Komisijas agrāk pieņemtajos lēmumos atrodami gan vietējo, gan pasaules tirgu piemēri. 52. Iepriekšminētajos punktos ir aprakstīti atšķirīgi faktori, kas varētu būt svarīgi, definējot tirgus. Tas nenozīmē, ka katrā atsevišķā gadījumā būs nepieciešams iegūt pierādījumus un novērtēt katru no minētajiem faktoriem. Vadoties no Komi- sijas iepriekšējās pieredzes saistībā ar lēmumu pieņemšanu, praksē bieži vien pierādījumi, kurus nodrošina šo faktoru apakškopa, būs pietiekami, lai izdarītu secinājumus. IV. TIRGUS DAĻAS APRĒĶINĀŠANA ļauj definīcija tos piegādātājus 53. Gan konkrētā produkta tirgus, gan konkrētā ģeogrāfiskā tir- un identificēt gus klientus/patērētājus, kuri darbojas attiecīgajā tirgū. Tādējādi var aprēķināt kopējo tirgus lielumu un katra piegādātāja tir- gus daļas, pamatojoties uz viņu konkrēto produktu noietu konkrētā teritorijā. Praksē kopējo tirgus lielumu un tirgus daļas bieži var uzzināt no tirgus avotiem, t. i. , uzņēmumu provizoriskajiem aprēķiniem, nozares padomdevēju un/vai aroda apvienību pasūtītiem pētījumiem. Gadījumā, ja šādi avoti nav pieejami vai ja pieejamie provizoriskie aprēķini nav ticami, parasti Komisija lūgs katram konkrētā tirgus piegādā- tājam sniegt informāciju par savu noietu, lai varētu aprēķināt kopējo tirgus lielumu un tirgus daļas. 54. Kaut arī parasti noiets kalpo kā norāde tirgus daļu aprēķinā- šanai, pastāv citi norādījumi, kas atkarībā no atsevišķiem attiecīgajiem produktiem vai nozares var sniegt noderīgu informāciju, piemēram, jo īpaši ietilpība, dalībnieku skaits tādos tirgos, kuros pirkšanas piedāvājumi pārsniedz pārdo- šanas piedāvājumus, flotes vienības aviācijā vai rezerves, kas uzkrātas tādās nozarēs kā, piemēram, kalnrūpniecība. 55. Parasti gan noteikta daudzuma pārdošana, gan pārdošana par noteiktu vērtību sniedz noderīgu informāciju. Diferencētu produktu gadījumā parasti uzskatīs, ka pārdošana par noteiktu vērtību un ar šo pārdošanu saistītā tirgus daļa labāk atspoguļo katra piegādātāja attiecīgo stāvokli un ietekmi. V. PAPILDU APSVĒRUMI 56. Pastāv atsevišķas jomas, kurās iepriekšminēto principu pie- mērošana jāveic piesardzīgi. Sevišķi tas jāņem vērā, apskatot sākotnējos un otrreizējos tirgus, jo īpaši, ja uzņēmumu dar- bība konkrētā laika brīdī jāanalizē saskaņā ar 86. pantu. Šajos gadījumos tirgus definēšanas metode ir identiska, t. i. , jāno- vērtē klientu atbildes, kuru pamatā ir viņu lēmumi, kas sais- tīti ar pārdošanu un kas pieņemti saistībā ar relatīvās cenas izmaiņām, turklāt ņemot vērā arī aizstāšanas ierobežojumus, kurus nosaka apstākļi vienotajos tirgos. Ja svarīga ir saderība ar pirmapstrādes produktu, var izveidoties šaura otrreizējo produktu, piemēram, rezerves daļu, tirgus definīcija. Problē- mas atrast saderīgus otrreizējos produktus, vienlaikus pastā- vot dārgiem un ilgstoši izmantojamiem pirmapstrādes pro- duktiem, otrreizējo produktu relatīvās cenas pieaugumu var 08/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 163 padarīt izdevīgu. Atšķirīgu tirgus definīciju iegūst tad, ja ir iespējama ievērojama otrreizējo produktu aizstāšana vai ja pirmapstrādes produktu īpašību dēļ ir iespējams iegūt ātras un tiešas patērētāju atsauksmes par realizējamo otrreizējo produktu relatīvās cenas pieaugumiem. 57. Atsevišķos gadījumos, ja produkti vai teritorijas tirgus robe- žās nav tieši aizstājami, konkrēta tirgus definīciju var iegūt ar aizstāšanas ķēžu palīdzību. Par piemēru var minēt tāda pro- dukta ģeogrāfisko aspektu, kam ir ievērojamas transporta izmaksas. Šādos gadījumos attiecīgā uzņēmuma piegādes ierobežo transporta izmaksas un piegāde tiek veikta uzņēmu- mam apkārt esošajā teritorijā. Principā šāda teritorija varētu veidot konkrētu ģeogrāfisko tirgu. Tomēr, ja uzņēmumu izplatība ir tāda, ka vērojama būtiska to teritoriju pārklāša- nās, kas atrodas ap dažādiem uzņēmumiem, pastāv iespēja, ka šo produktu cenu noteikšanu ierobežos ķēdes aizstāšanas efekts, un rezultātā veidosies plašāka ģeogrāfiskā tirgus defi- nīcija. Pēc identiskiem apsvērumiem vadās tad, ja produkts B ir produktu A un C pieprasījuma aizstājējs. Pat ja produkti A un C nav tiešie pieprasījuma aizstājēji, var uzskatīt, ka tie ir tajā pašā konkrētā produkta tirgū, jo pastāv iespēja, ka pro- dukta B aizstāšana ierobežo to attiecīgo cenu noteikšanu. 58. No praktiskā viedokļa aizstāšanas ķēdes koncepcija ir jāap- stiprina ar faktiskiem pierādījumiem, piemēram, tādiem, kas saistīti ar cenu savstarpējo atkarību aizstāšanas ķēžu galējos punktos, lai atsevišķos gadījumos varētu paplašināt konkrēto tirgu. Cenu līmeņu apjomam ķēžu galējos punktos tādā gadī- jumā arī būtu jābūt tikpat lielam


title: WRITTEN QUESTION No. 3976/97 by Xaver MAYER to the Commission. Sale of propolis (bee glue)

eurovoc_concepts:
apiculture
market approval
marketing restriction
medicinal product
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
pharmacology

formats: html pdf print

text: 16. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities C 187/105 The implementation by Member States of surveillance measures required under Directive 96/23/EC on measures to monitor substances and residues thereof in live animals and animal products and repealing Directives 85/358/EEC and 86/469/EEC and Decisions 89/187/EEC and 91/664/EEC (1), together with severe penalisation of offenders, should in the medium term result in a big drop in the number of cases of illegal use of these banned substances. (1) OJ L 25, 23. 5. 1996. (98/C 187/158) WRITTEN QUESTION E-3974/97 by Anneli Hulthe·n (PSE) to the Commission (12 December 1997) Subject: Warning system for dangerous products Within the European Union there is a system for the exchange of information on dangerous products, RAPEX. Unfortunately there is no obligation to report dangerous products discovered on the market, nor their names. Does the Commission regard this as a satisfactory situation for consumers? If not, what does it contemplate doing to improve the situation? Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission (27 January 1998) The Community system for the rapid exchange of information on dangers arising from the use of consumer products (RAPEX), set up by Council Decision 84/133/EEC and now integrated into Directive 92/59/EEC on general product safety (1), is a general and horizontal early warning and monitoring system designed to help Member States in handling urgent situations. Its essential aim is to provide information on all available details of the product, the danger involved, and the measures decided by the notifying Member State, to public authorities responsible for the protection of their citizens in order to allow them to take immediate and appropriate action when a grave and immediate risk arising from a consumer product has been detected by one of them. The measures adopted and notified through the system often consist in the publication of warnings or in other arrangements to ensure that those who might be exposed to a risk from a product are informed in good time of such a risk. The measures adopted or decided by Member States against a dangerous product are administrative decisions which normally are published also at the national level. Nevertheless, the Commission agrees that the system needs to be revised in order to improve its efficiency and to introduce more transparency in its functioning. This is one of the elements to be considered when defining the proposals for the modification of Directive 92/59/EEC that the Commission will present in the second half of next year. (1) OJ 228, 11. 8. 1992. (98/C 187/159) WRITTEN QUESTION P-3976/97 by Xaver Mayer (PPE) to the Commission (9 December 1997) Subject: Sale of propolis (bee glue) Propolis is described in the medical literature as a natural substance used to boost the body(cid:146)s own immune system. It is used as a raw material in the manufacture of medicines


title: Bekendmaking van de Commissie inzake de bepaling van de relevante markt voor het gemeenschappelijke mededingingsrecht

formats: html pdfa1b print


title: Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 90/97 tad-9 ta' Diċembru 1997 li temenda l-Anness II (Ir-regolamenti tekniċi, l-istandards, l-ittestjar u ċ-ċertifikazzjoni) tal-Ftehim taż-ŻEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
flavouring
food additive
foodstuff
marketing

text: 11/Vol. 3 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 57 21998D0709(07) 9. 7. 1998 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 193/45 ID-DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 90/97 tad-9 ta' Dicembru 1997 li temenda l-Anness II (Ir-regolamenti teknici, l-istandards, l-ittestjar u c-certifikazzjoni) tal-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim fuq iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat mill-Protokoll li Jaggusta l-Ftehim fuq iż-Żona Ekonomika Ewropea, hawnhekk iżjed 'il quddiem msejjah il-Ftehim, u partikolarment l- Artikolu 98 tieghu, Billi l-Anness II tal-Ftehim kien emendat mid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 64/97 ta' l-4 ta' Ottubru 1997 (1); Billi r-Regolament (KE) Nru 2232/96 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta' Ottubru 1996 li jistab- bilixxi l-procedura Komunitarja ghas-sostanzi tat-tahwir użati jew mahsuba biex jintużaw fil-jew fuq l- oggetti ta' l-ikel (2) ghandu jkun inkorporat fil-Ftehim, IDDECIEDA DAN LI GEJ: Artikolu 1 Il-punt li gej ghandu jkun inkluż wara l-punt 54p (id-Deciżjoni tal-Kummissjoni 96/8/KE) tal-Kapitolu XII ta' l-Anness II tal-Ftehim: “54q. 396 R 2232: Ir-Regolament (KE) Nru 2232/96 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-28 ta' Ottubru 1996 li jew mahsuba biex jintużaw fil-jew fuq l-oggetti ta' l-ikel (GU L 299, tat-23. 11. 1996, p. 1). ” l-procedura Komunitarja ghas-sostanzi tat-tahwir użati jistabbilixxi Artikolu 2 It-testi tar-Regolament (KE) Nru 2232/96 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fil-lingwa Islandiża u Norve- giża, li huma annessi mal-verżjonijiet rispettivi tal-lingwa ta' din id-Deciżjoni, huma awtentici. Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh fl-10 ta' Dicembru 1997, iżda n-notifikazzjonijiet kollha taht l- Artikolu 103(1) tal-Ftehim ghandhom ikunu maghmula lill-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tkun ippubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE, u fis-Suppliment taż-ŻEE, tal-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmula fi Brussel, fid-9 ta' Dicembru 1997. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President E. BULL (1) GU L 30, tal-5. 2. 1998, p. 35. (2) GU L 299, tat-23. 11. 1996, p. 1


title: Decisão do Comité Misto do EEE nº 87/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) e o anexo IV (Energia) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
energy consumption
energy saving
household electrical appliance
technical standard

text: 9. 7. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 193/41 DECIS (cid:5)AO DO COMIT(cid:144) MISTO DO EEE Nº 87/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamenta(cid:135)˜ao t(cid:130)cnica, normas, ensaios e certifica(cid:135)˜ao) e o anexo IV (Energia) do Acordo EEE O COMIT(cid:144) MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98º, Considerando que o anexo II do acordo foi alterado pela Decis˜ao do Comit(cid:130) Misto do EEE nº 33/96 (1); Considerando que o anexo IV do acordo foi alterado pela Decis˜ao do Comit(cid:130) Misto do EEE nº 49/97 (2); Considerando que a Directiva 96/57/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 3 de Setembro de 1996, relativa aos requisitos de rendimento energ(cid:130)tico dos frigor(cid:146)ficos e congeladores electrodom(cid:130)sticos e respectivas combina(cid:135)˜oes (3), deve ser incorporada no acordo, DECIDE: Artigo 1º Ao anexo II do acordo, a seguir ao ponto 4 (Directiva 92/75/CEE do Conselho) do cap(cid:146)tulo IV, (cid:130) aditado o seguinte ponto: «5. 396 L 0057: Directiva 96/57/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 3 de Setembro de 1996, relativa aos requisitos de rendimento energ(cid:130)tico dos frigor(cid:146)ficos e congeladores electrodom(cid:130)sticos e respectivas combina(cid:135)˜oes (JO L 236 de 18. 9. 1996, p. 36). ». Artigo 2º Ao anexo IV do acordo, a seguir ao ponto 12 (Directiva 94/22/CE do Parlamento Europeu e do Conselho), (cid:130) aditado o seguinte ponto: «13. 396 L 0057: Directiva 96/57/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 3 de Setembro de 1996, relativa aos requisitos de rendimento energ(cid:130)tico dos frigor(cid:146)- ficos e congeladores electrodom(cid:130)sticos e respectivas combina(cid:135)˜oes (JO L 236 de 18. 9. 1996, p. 36) (1). (1) Referido neste ponto apenas a t(cid:146)tulo informativo; para efeitos da sua aplica(cid:135)˜ao, ver o anexo II (Regulamenta(cid:135)˜ao t(cid:130)cnica, normas, ensaios e certifica(cid:135)˜ao). ». Fazem f(cid:130) os textos da Directiva 96/57/CE nas l(cid:146)nguas islandesa e norueguesa, que se encontram em anexo (cid:133)s respectivas vers˜oes lingu(cid:146)sticas da presente decis˜ao. Artigo 3º Artigo 4º A presente decis˜ao entra em vigor em 10 de Dezembro de 1997, desde que tenham sido efectuadas ao Comit(cid:130) Misto do EEE todas as notifica(cid:135)˜oes previstas no nº 1 do artigo 103º do acordo. (1) JO L 237 de 19. 9. 1996, p. 25. (2) JO L 290 de 23. 10. 1997, p. 35. (3) JO L 236 de 18. 9. 1996, p. 36. L 193/42 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 7. 98 A presente decis˜ao ser ´a publicada na sec(cid:135)˜ao EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 5º Feito em Bruxelas, em 9 de Dezembro de 1997. Pelo Comit(cid:130) Misto do EEE O Presidente E. BULL


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHS č. 90/97 z 9. decembra 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHP

text: 11/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 57 21998D0709(07) 9. 7. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 193/45 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHS č. 90/97 z 9. decembra 1997, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ktorá bola upravená Protokolom upravujú- cim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej označovanú ako „dohoda“, a najmä na jej článok 98, keďže príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 64/97 (1); keďže nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2232/96 z 28. októbra 1996, ktorým sa stanovuje postup spoločenstva dochucovacích látok používaných alebo určených na používanie v potravinách (2), sa má zahrnúť do dohody, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Za bod 54p (smernica Komisie EHS 96/8/ES), v kapitole XII, v prílohe II k dohode sa pridá tento bod: „54q. 396 R 2232: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2232/96 z 28. októbra 1996 (Ú. v. L 299, 23. 11. 1996, s. 1). “ Článok 2 Texty nariadenia (ES) č. 2232/96 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú prílohami týchto jazykových verzií tohto rozhodnutia, sú autentické. Článok 3 Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 10. decembra 1997, ak boli spoločnému výboru EHP urobené oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody. Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP k Úradnom vestníku Európskych spoločen- stiev. Článok 4 V Bruseli 9. decembra 1997 Za Spoločný výbor EHP predseda E. BULL (1) Ú. v. ES L 30, 5. 2. 1998, s. 35. (2) Ú. v. ES L 299, 23. 11. 1996, s. 1


title: 98/5/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 9ης Δεκεμβρίου 1997 σχετικά με την εφαρμογή στη Γαλλία πρότυπου πειραματικού συστήματος πληροφορικής για τη διαχείριση υγειονομικών θεμάτων στις χοιροτροφικές μονάδες (ΙNFOPORC) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
EU aid
France
action programme
computer system
health legislation
swine

text: L 1/22 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 3. 1. 98 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 9gr Dejelbq˜iou 1997 swetij ˜a le tgm evaqloc ˜g stg Cakk˜ia pq ˜otupou peiqalatijo ˜u sust ˜glator pkgqovoqij ˜gr cia tg diawe˜iqisg uceiomolij ˜ym hel ˜atym stir woiqotqovij ˜er lom ˜ader (INFOPORC) (Je˜ilemo pou paqousi ˜afei emdiav ˜eqom cia tom EOW) (98/5/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stgm paqo ˜usa ap ˜ovasg e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr l ˜omilgr jtgmiatqij ˜gr epitqop ˜gr, tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tgm ap ˜ovasg 80/424/EOJ tou Sulbouk˜iou, tgr 26gr Ioum˜iou 1990, swetij ˜a le oqisl ˜emer dap ˜amer stom jtgmia- ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm tqij ˜o tol ˜ea (1), ap ˜ovasg 94/370/EJ (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 37 paq ˜acqavor 2, Ejtil ˜ymtar: ˜oti oi cakkij ˜er aqw ˜er f ˜gtgsam ap ˜o tgm Epitqop ˜g ma pqobk ˜e- xei oijomolij ˜g em˜iswusg tgr Joim ˜otgtar cia tgm evaqloc ˜g, stg Cakk˜ia, pq ˜otupou peiqalatijo ˜u sust ˜glator pkgqovo- qij ˜gr cia tg diawe˜iqisg uceiomolij ˜ym hel ˜atym stir woiqo- tqovij ˜er lom ˜ader (INFOPORC)· ˜oti to s ˜ustgla aut ˜o peqikalb ˜amei tgm t ˜gqgsg aqwe˜iou tym jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym jai tgm tautopo˜igsg tym jim ˜g- seym tym f ˜yym· ˜oti lia t ˜etoia em ˜eqceia emt ˜assetai sto pka˜isio tym diat ˜aneym tou ˜aqhqou 37 tgr ap ˜ovasgr 90/424/EOJ· ˜oti g evaqloc ˜g tou sust ˜glator auto ˜u ˜ewei yr st ˜owo tom ˜ekecwo tym uceiomolij ˜ym emeqcei ˜ym l ˜esy tgr amacm ˜yqisgr, se pqaclatij ˜o wq ˜omo, tou uceiomolijo ˜u jahest ˜ytor tou fyijo ˜u jevaka˜iou jai tgr diawe˜iqisgr tgr diaj˜imgsgr tym f ˜yym· ˜oti g evaqloc ˜g tou sust ˜glator auto ˜u sulb ˜akkei stgm pqo ˜yhgsg tgr tautopo˜igsgr jai tgr dumat ˜otgtar emtopislo ˜u tym jim ˜gseym tym f ˜yym pqojeil ˜emou ma bektiy- he˜i to uceiomolij ˜o ep˜ipedo tym f ˜yym stgm Joim ˜otgta jai, epol ˜emyr, apoteke˜i ˜emam ap ˜o tour jat ˜a pqoteqai ˜otgta st ˜owour aut ˜gr tgr tekeuta˜iar· ˜oti oi cakkij ˜er aqw ˜er am ˜ehesam tgm evaqloc ˜g tou em k ˜ocy pq ˜otupou peiqalatijo ˜u sust ˜glator pkgqovoqij ˜gr stgm Peqiveqeiaj ˜g Diepacceklatij ˜g ˜Emysg Woiqotqov˜iar tgr Bqet ˜amgr (Association Regionale Interprofessionnelle Porcine de Bretagne-ARIP) up ˜o tom ˜ekecwo jai tgm epopte˜ia tym dglo- s˜iym aqw ˜ym· ˜oti pq ˜epei, tgm jat ˜akkgkg sticl ˜g ma pqaclatopoighe˜i anio- k ˜ocgsg t ˜oso tgr evaqloc ˜gr tou sust ˜glator ˜oso jai tym apotekesl ˜atym tou se ˜o,ti avoq ˜a tgm uceimolij ˜g jat ˜a- stasg tym f ˜yym, pqojeil ˜emou ma enetashe˜i g dumat ˜otgta ep ˜ejtasgr tou sust ˜glator· ˜oti pq ˜epei ma jahoqisho ˜um oi keptol ˜eqeier oqc ˜amysgr tgr dq ˜asgr jai oi jam ˜omer cia tom jahoqisl ˜o tgr wqglatodoti- j ˜gr sulletow ˜gr tgr Joim ˜otgtar· (1) EE L 224 tgr 18. 8. 1990, s. 19. (2) EE L 168 tgr 2. 7. 1994, s. 31. ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: ˜Aqhqo 1 Cia tour sjopo ˜ur tgr paqo ˜usar ap ˜ovasgr, g upe ˜uhumg aqw ˜g cia tewmij ˜a h ˜elata e˜imai g Association Regionale Inter- professionnelle Porcine de Bretagne (ARIP), pou ejpqosype˜i- tai ap ˜o tom pq ˜oedq ˜o tgr. O oqcamisl ˜or aut ˜or ha keitouqc ˜gsei up ˜o to cemij ˜o ˜ekecwo tou Upouqce˜iou Ceyqc˜iar, Akie˜iar jai Diatqov ˜gr. Eidij ˜oteqa: — ta uceiomolij ˜a h ˜elata t˜ihemtai up ˜o tom ˜ekecwo tym jtgmiatqij ˜ym upgqesi ˜ym tym dieuh ˜umseym tym: Cotes d’Armor, Finist(cid:138)re, Ille et Vilaine jai Morbihan, — ta tewmij ˜a h ˜elata tautopo˜igsgr t˜ihemtai up ˜o tom ˜ekecwo tym dialeqisl ˜atym jtgmotqovij ˜ym oqc ˜amym tym: Cotes d’Armor, Finist(cid:138)re, Ille et Vilaine jai Morbihan, — ta oijomolij ˜a h ˜elata epopte ˜uei g Peqiveqeiaj ˜g Die ˜u- humsg Ceyqc˜iar jai Das ˜ym tgr Bqet ˜amgr. ˜Aqhqo 2 G aql ˜odia aqw ˜g desle ˜uetai: — ma swedi ˜asei, ma amapt ˜unei jai ma evaql ˜osei pq ˜otupo peiqalatij ˜o s ˜ustgla pkgqovoqij ˜gr cia tg diawe˜iqisg uceiomolij ˜ym hel ˜atym tym woiqotqovij ˜ym lom ˜adym (INFOPORC) to peqiew ˜olemo jai to wqomodi ˜acqalla tym opo˜iym jahoq˜ifomtai sto paq ˜aqtgla I. G dq ˜asg ha aqw˜isei ap ˜o tgm gleqolgm˜ia joimopo˜igsgr tgr paqo ˜usar ap ˜ovasgr jai ha k ˜gnei tgm 31g Dejel- bq˜iou 1998· — ma upob ˜akkei stgm Epitqop ˜g jai ta jq ˜atg l ˜ekg, sto pka˜isio tgr l ˜omilgr jtgmiatqij ˜gr epitqop ˜gr, d ˜uo ejh ˜e- seir l˜ia cia to pq ˜yto st ˜adio l ˜ewqi tgm 1g Ioum˜iou 1998 jai l˜ia tekij ˜g ˜ejhesg l ˜ewqi tir 31 Laqt˜iou 1999. ˜Aqhqo 3 1. G oijomolij ˜g sulletow ˜g tgr Joim ˜otgtar jahoq˜ifetai sto 20 % tym epik ˜enilym dapam ˜ym emt ˜or tou oq˜iou tou amyt ˜atou poso ˜u tym 200 000 Ecu. 2. Oi dap ˜amer pou amav ˜eqomtai stgm pq ˜ytg paq ˜acqavo e˜imai oi en ˜gr: — acoq ˜a jai ecjat ˜astasg ukijo ˜u pkgqovoqij ˜gr (jemtqi- jo˜i upokocist ˜er, h ˜eseir eqcas˜iar cia tour wq ˜gster), 3. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 1/23 — acoq ˜a jai am ˜aptung kocistil ˜ym, — dap ˜amer cia tgm ecjat ˜astasg tou sust ˜glator (cemij ˜g die ˜uhumsg, die ˜uhumsg tou ˜eqcou pkgqovoqij ˜gr, jat ˜aq- tisg jai sulletow ˜g tym wqgst ˜ym), — dap ˜amer sumt ˜gqgsgr jai tekij ˜g aniok ˜ocgsg. ˜Aqhqo 4 1. G wqglatodotij ˜g sulletow ˜g tgr Joim ˜otgtar woqgce˜i- tai stir cakkij ˜er aqw ˜er jat ˜opim tgr upobok ˜gr dijaiokocgti- j ˜ym stoiwe˜iym, ta opo˜ia oi cakkij ˜er aqw ˜er upob ˜akkoum stgm Epitqop ˜g. Ta dijaiokocgtij ˜a stoiwe˜ia upob ˜akkomtai l ˜ewqi tir 30 4. Ioum˜iou 1999. ˜Aqhqo 5 B ˜asei tgr tekij ˜gr ˜ejhesgr pou jataqt˜ifetai ap ˜o tgm aql ˜o- dia aqw ˜g, g Epitqop ˜g jataqt˜ifei apokocisl ˜o cia tgm pqosvoq ˜a tou sust ˜glator stg diawe˜iqisg uceiomolij ˜ym hel ˜atym tym jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym, o opo˜ior upob ˜akke- tai sta jq ˜atg l ˜ekg sto pka˜isio tgr l ˜omilgr jtgmiatqij ˜gr epitqop ˜gr. Am ˜akoca le tom apokocisl ˜o aut ˜o d ˜umatai ma kgvhe˜i m ˜ea ap ˜ovasg swetij ˜a le tgm pqosaqloc ˜g tou sust ˜glator. To ejtil ˜ylemo wqomodi ˜acqalla tym dapam ˜ym e˜imai to ˜Aqhqo 6 2. en ˜gr: — 1997: 35 % — 1998: 65 % 3. Jat ˜opim ait ˜gseyr tym cakkij ˜ym aqw ˜ym d ˜umatai ma woqgcghe˜i pqojatabok ˜g l ˜ewqir amyt ˜atou oq˜iou 40 % tou sumokijo ˜u poso ˜u tgr joimotij ˜gr sulletow ˜gr. G a˜itgsg pq ˜epei ma upobkghe˜i ap ˜o tir aql ˜odier cakkij ˜er aqw ˜er pqim tir 15 Dejelbq˜iou 1997. G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai stg Cakk˜ia. Bqun ˜ekker, 9 Dejelbq˜iou 1997. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr L 1/24 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 3. 1. 98 PAQAQTGLA I To pq ˜otupo peiqalatij ˜o s ˜ustgla pkgqovoqij ˜gr swedi ˜astgje cia tom ˜ekecwo tgr m ˜osou tou Aujezsky. Apoteke˜i peiqalatij ˜g evaqloc ˜g tupopoigl ˜emou sust ˜glator diawe˜iqisgr uceiomolij ˜ym hel ˜atym se peqiow ˜er le lec ˜akg pujm ˜otgta fyijo ˜u pkghuslo ˜u. G pkgqovoqij ˜g di ˜aqhqysg pou epik ˜ewhgje ha lpoqo ˜use ma apotek ˜esei b ˜asg amavoq ˜ar cia tgm tekeiopo˜igsg sustgl ˜atym swetij ˜ym le tgm t ˜gqgsg b ˜aseym dedol ˜emym cia ta aqwe˜ia jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym jai cia tir leta- jim ˜gseir tym f ˜yym. To sw ˜edio aut ˜o emt ˜assetai sto pka˜isio tgr dq ˜asgr pou avoq ˜a tgm tautopo˜igsg jai tg dumat ˜otgta emtopislo ˜u tym jim ˜gseym tym f ˜yym, pqojeil ˜emou ma jataste˜i dumat ˜g g epit ˜gqgsg tou uceiomolijo ˜u jahest ˜ytor jai ma bektiyhe˜i to uceiomolij ˜o ep˜ipedo tym ejletakke ˜useym. 1. Peqiew ˜olemo G k ˜usg pou epik ˜ewhgje peqikalb ˜amei d ˜uo basij ˜er em ˜eqceier: — tgm t ˜gqgsg aqwe˜iou jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym, — tgm tautopo˜igsg tym letajim ˜gseym tym f ˜yym. O pqosamatokisl ˜or tym d ˜uo aut ˜ym emeqcei ˜ym aposjope˜i stom ˜ekecwo tym emeqcei ˜ym uceiomolijo ˜u waqajt ˜gqa le tgm amacm ˜yqisg se pqaclatij ˜o wq ˜omo tou uceiomolijo ˜u jahest ˜ytor tou fyijo ˜u jevaka˜iou jai tg diawe˜iqisg tym letajim ˜gseym tym f ˜yym. A. T˜gqgsg aqwe˜iou jtgmotqovij˜ym lom˜adym G t ˜gqgsg tou aqwe˜iou jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym bas˜ifetai stgm evaqloc ˜g joimo ˜u aqwe˜iou amavoq ˜ar. J ˜ahe eta˜i- qor (jtgmiatqij ˜er upgqes˜ier, eqcast ˜gqia, jtgmotqovij ˜er upgqes˜ier, em ˜yseir paqacyc ˜ym jai jtgmiatqij ˜er em ˜yseir) desle ˜uetai ma sulb ˜akei stgm emgl ˜eqysg tou aqwe˜iou auto ˜u amajoim ˜ymomtar, l ˜esy tgr pkgqovoqij ˜gr, ta stoi- we˜ia pou ˜ewei stg di ˜ahes ˜g tou. Pqobk ˜epomtai jam ˜omer epij ˜uqysgr. Ta stoiwe˜ia aut ˜a apoteko ˜um to amtije˜ilemo eidij ˜gr l ˜asjar eisacyc ˜gr dedol ˜emym (tautopo˜igsg tym jtgmotqovij ˜ym lom ˜adym, ceycqavij ˜er sumtetacl ˜emer, e˜idor dqastgqi ˜otgtar, uceiomolij ˜er pkgqovoq˜ier, j. kp. ). G pq ˜osbasg sto joim ˜o aqwe˜io quhl˜ifetai am ˜akoca le ta jah ˜gjomta jai tir aqlodi ˜otgter j ˜ahe eta˜iqou. To jahest ˜yr pkgqovoqij ˜gr peqikalb ˜amei tgm tgkelatij ˜g s ˜umdesg tym h ˜eseym (peq˜ipou saq ˜amta) jai jemtqij ˜o s ˜ustgla pkgqovoqij ˜gr diawe˜iqisgr. B. Tautopo˜igsg tym letajim˜gseym tym f˜yym To s ˜ustgla ˜ewei yr st ˜owo, tekij ˜a, ma pqosdioq˜isei to s ˜umoko tym jim ˜gseym tym wo˜iqym. Jat ˜a tg di ˜aqjeia tgr pq ˜ytgr v ˜asgr ha tomishe˜i g tautopo˜igsg tym jim ˜gseym tym woiqid˜iym (ap ˜o tir jtgmotqovi- j ˜er lom ˜ader stir opo˜ier cemm ˜ymtai stir jtgmotqovij ˜er lom ˜ader p ˜awumsgr). To ˜idio jahest ˜yr pkgqovoqij ˜gr le eje˜imo pou ecjq˜ihgje cia tgm t ˜gqgsg tou aqwe˜iou tym jtgmotqovij ˜ym lom ˜a- dym ha wqgsilopoighe˜i jai cia tgm amacm ˜yqisg tym jim ˜gseym tym f ˜yym. G l ˜asja eisacyc ˜gr dedol ˜emym peqikal- b ˜amei, cia j ˜ahe letaj˜imgsg, ta stoiwe˜ia ta swetij ˜a le tir jtgmotqovij ˜er lom ˜ader paqacyc ˜gr, tir jtgmotqovij ˜er lom ˜ader pqooqislo ˜u jai ta waqajtgqistij ˜a tgr letavoq ˜ar. 2. Wqomodi ˜acqalla A. Pq˜ytg v˜asg: ap˜o tgm gleqolgm˜ia joimopoi˜gseyr tgr paqo˜usar ap˜ovasgr l˜ewqi 1gr Lai¨ou 1998 G v ˜asg aut ˜g ha avoq ˜a: — tgm tekeiopo˜igsg tym kocislij ˜ym (evaqloc ˜g jai epijoimym˜ia), — tgm acoq ˜a jai ecjat ˜astasg ukijo ˜u pkgqovoqij ˜gr (jemtqijo˜i upokocist ˜er, h ˜eseir tou dijt ˜uou), — tgm acoq ˜a jai tgm ecjat ˜astasg tym ukij ˜ym epijoimym˜iar (dialoqvyt ˜er, j. kp. ), — jat ˜aqtisg joimo ˜u aqwe˜iou amavoq ˜ar, — pqaclatopo˜igsg dojil ˜ym se eidij ˜er peqiow ˜er. B. De˜uteqg v˜asg: 1 Lai¨ou 1998 l˜ewqi 31 Dejelbq˜iou 1998 G v ˜asg aut ˜g ha e˜imai keitouqcij ˜g v ˜asg. Ha epitq ˜exei: — ma ekecwhe˜i g jak ˜g keitouqc˜ia tou sust ˜glator, — ma dioqhyho ˜um oi emdew ˜olemer at ˜ekeier, — ma pqaclatopoighe˜i aniok ˜ocgsg t ˜oso tym tewmij ˜ym hel ˜atym ˜oso jai tgr pqosvoq ˜ar tou sust ˜glator stg diawe˜iqisg uceiomolij ˜ym hel ˜atym tym woiqotqovij ˜ym lom ˜adym. 3. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 1/25 PAQAQTGLA II PQOBKEPOLEMO JOSTOS ˜Oker oi em ˜eqceier bas˜ifomtai se diadijas˜ia pq ˜osjkgsgr upobok ˜gr pqosvoq ˜ym s ˜ulvyma le tgm isw ˜uousa q ˜uhlisg 1. Acoq˜a jai jat˜astasg ukijo˜u pkgqovoqij˜gr A Jemtqijo˜i upokocist ˜er B H ˜esg eqcas˜iar wq ˜gstg 2. Acoq˜a jai am˜aptung kocislij˜ym A Am ˜aptung tym kocislij ˜ym evaqloc ˜gr B Epamoqhytij ˜g jai enekijtij ˜g sumt ˜gqgsg 3. Dap˜amer ecjat˜astasgr tou sust˜glator A Cemij ˜g Die ˜uhumsg B Die ˜uhumsg ˜eqcou pkgqovoqij ˜gr C Jat ˜aqtisg jai sulletow ˜g tym wqgst ˜ym 4. Dap˜amer sumt˜gqgsgr jai tekij˜g aniok˜ocgsg A Dap ˜amer sumt ˜gqgsgr B Tekij ˜g aniok ˜ocgsg 436 000 FF 874 000 FF 1 310 000 FF 2 874 500 FF 361 000 FF 3 235 500 FF 885 000 FF 796 000 FF 400 000 FF 2 081 000 FF 400 000 FF 100 000 FF 500 000 FF 7 126 000 FF Upos ˜umoko 1 Upos ˜umoko 2 Upos ˜umoko 3 Upos ˜umoko 4 Cemij ˜o s ˜umoko


title: Decision of the EEA Joint Committee No 90/97 of 9 December 1997 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 9. 7. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 193/45 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 90/97 of 9 December 1997 amending Annex II (technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol Adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as ‘the Agreement’, and in particular Article 98 thereof, Whereas Annex II to the Agreement was amended by Decision of Committee No 64/97 (1); the EEA Joint Whereas European Parliament and Council Regulation (EC) No 2232/96 of 28 October 1996 laying down a Community procedure for flavouring substances used or intended for use in or on foodstuffs (2) is to be incorporated into the Agreement, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The following point shall be inserted after point 54p (Commission Directive 96/8/EC) of Chapter XII of Annex II to the Agreement: ‘54q. 396 R 2232: European Parliament and Council Regulation (EC) No 2232/96 of 28 October 1996 laying down a Community procedure for flavouring substances used or intended for use in or on foodstuffs (OJ L 299, 23. 11. 1996, p. 1)’. Article 2 The texts of Regulation (EC) No 2232/96 in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic. Article 3 This Decision shall enter into force on 10 December 1997, provided that all the notifica- tions under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee. This Decision shall be published in the EEA Section of and in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities. Article 4 Done at Brussels, 9 December 1997. For the EEA Joint Committee The President E. BULL (1) OJ L 30, 5. 2. 1998, p. 35. (2) OJ L 299, 23. 11. 1996, p. 1


title: Déclaration du Danemark au procès-verbal du Conseil

eurovoc_concepts:
Denmark
aid programme
arms limitation
conventional weapon
joint action
non-alignment


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER Nr. 91/97 van 9 december 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
animal product
food inspection
veterinary drug
waste

text: L 193/46 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 7. 98 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER Nr. 91/97 van 9 december 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certi- ficatie) bij de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 78/97 van het Gemengd Comit(cid:130) van de EER (1); Overwegende dat vier verordeningen van de Commissie (Verordeningen (EG) nr. 2017/ 96 (2), (EG) nr. 2034/96 (3), (EG) nr. 17/97 (4) en (EG) nr. 270/97 (5)), die alle betrekking hebben op de wijziging van bijlagen van Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad houdende een communautaire procedure tot vaststelling van maximumwaarden voor residuen van geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik in levensmiddelen van dierlijke oorsprong, in de Overeenkomst dienen te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In hoofdstuk XIII van bijlage II bij de Overeenkomst worden in punt 14 (Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad) de volgende streepjes toegevoegd: „— 396 R 2017: Verordening (EG) nr. 2017/96 van de Commissie van 22 oktober 1996 (PB L 270 van 23. 10. 1996, blz. 2); — 396 R 2034: Verordening (EG) nr. 2034/96 van de Commissie van 24 oktober 1996 (PB L 272 van 25. 10. 1996, blz. 2); — 397 R 0017: Verordening (EG) nr. 17/97 van de Commissie van 8 januari 1997 (PB L 5 van 9. 1. 1997, blz. 12); — 397 R 0270: Verordening (EG) nr. 270/97 van de Commissie van 14 februari 1997 (PB L 45 van 15. 2. 1997, blz. 8). ”. Artikel 2 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de IJslandse en de Noorse taal van de Verordeningen (EG) nr. 2017/96, (EG) nr. 2034/96, (EG) nr. 17/97 en (EG) nr. 270/97 zijn authentiek. Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op 10 december 1997, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comit(cid:130) van de EER hebben plaatsgevonden. (1) PB L 134 van 7. 5. 1998, blz. 6. (2) PB L 270 van 23. 10. 1996, blz. 2. (3) PB L 272 van 25. 10. 1996, blz. 2. (4) PB L 5 van 9. 1. 1997, blz. 12. (5) PB L 45 van 15. 2. 1997, blz. 8. 9. 7. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 193/47 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 9 december 1997. Voor het Gemengd Comit(cid:130) van de EER De Voorzitter E. BULL


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 89/97 av den 9 december 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
agricultural product
foodstuff
labelling
organic farming

text: L 193/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 7. 98 GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)NS BESLUT nr 89/97 av den 9 december 1997 om (cid:132)ndring av bilaga II (Tekniska f(cid:148)reskrifter, standarder, provning och certifie- ring) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:144)N HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, nedan kallat avtalet, s(cid:132)rskilt artikel 98 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Bilaga II till avtalet (cid:132)ndrades genom Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns beslut nr 64/97 (1). f(cid:148)rordning (EEG) nr 207/93 om definition av inneh(cid:134)llet Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 345/97 av den 26 februari 1997 om (cid:132)ndring av artikel 3 i i bilaga VI till r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter d(cid:132)rom p(cid:134) jordbruksprodukter och livsmedel samt om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r artikel 5. 4 i den f(cid:148)rordningen (2) b(cid:148)r inf(cid:148)rlivas med avtalet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)ljande strecksats skall l(cid:132)ggas till i punkt 54e (r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 207/93) i kapitel XII i bilaga II till avtalet: ”, (cid:132)ndrad genom — 397 R 0345: Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 345/97 av den 26 februari 1997 (EGT L 58, 27. 2. 1997, s. 38)”. Artikel 2 Texterna till f(cid:148)rordning (EG) nr 345/97 p(cid:134) isl(cid:132)ndska och norska, som bifogas respektive spr(cid:134)kversion av detta beslut, (cid:132)r giltiga. Artikel 3 Detta beslut tr(cid:132)der i kraft den 10 december 1997 under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att alla anm(cid:132)lningar enligt artikel 103. 1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommitt(cid:130)n. Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 9 december 1997. P(cid:134) Gemensamma EES-kommitt(cid:130)ns v(cid:132)gnar E. BULL Ordf(cid:148)rande (1) EGT L 30, 5. 2. 1998, s. 35. (2) EGT L 58, 27. 2. 1997, s. 38


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 99/97 vom 9. Dezember 1997 über die Änderung des Protokolls 47 des EWR-Abkommens über die Beseitigung technischer Handelshemmnisse für Wein

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
fruit product
labelling
preparation for market
wine

text: 9. 7. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 193/59 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 99/97 vom 9. Dezember 1997 (cid:129)ber die (cid:142)nderung des Protokolls 47 des EWR-Abkommens (cid:129)ber die Besei- tigung technischer Handelshemmnisse f(cid:129)r Wein DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS — gest(cid:129)tzt auf das Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, ge(cid:132)ndert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf die Artikel 98 und 101, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Protokoll 47 des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR- Ausschusses Nr. 46/97 (1) ge(cid:132)ndert. Die Verordnung (EG) Nr. 1056/96 der Kommission vom 12. Juni 1996 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 3201/90 (cid:129)ber Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen f(cid:129)r die Bezeichnung und Aufmachung der Weine und der Traubenmoste (2) ist in das Abkommen aufzu- nehmen — BESCHLIESST: Artikel 1 In Anlage 1 zu Protokoll 47 des Abkommens wird unter Nummer 26 (Verordnung (EWG) Nr. 3201/90 der Kommission) folgender Gedankenstrich angef(cid:129)gt: „— 396 R 1056: Verordnung (EG) Nr. 1056/96 der Kommission vom 12. Juni 1996 (ABl. L 140 vom 13. 6. 1996, S. 15). “ Artikel 2 Der Wortlaut der Verordnung (EG) Nr. 1056/96 in isl(cid:132)ndischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigef(cid:129)gt ist verbindlich. ist, Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am 10. Dezember 1997 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR- Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens (cid:129)bermittelt worden sind. Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften ver(cid:148)ffentlicht. Artikel 4 Br(cid:129)ssel, den 9. Dezember 1997 F(cid:129)r den Gemeinsamen EWR-Ausschuß Der Vorsitzende E. BULL (1) ABl. L 290 vom 23. 10. 1997, S. 32. (2) ABl. L 140 vom 13. 6. 1996, S. 15


title: 1997 m. gruodžio 9 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 87/97, iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) ir IV priedą (Energija)

text: 11/3 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 53 21998D0709(04) 1998 7 9 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 193/41 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 87/97 1997 m. gruodžio 9 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas) ir IV priedą (Energija) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 1996 m. birželio 5 d. EEE jungtinio komiteto spren- dimu Nr. 33/96 (1), kadangi Susitarimo IV priedas buvo iš dalies pakeistas 1997 m. lapkričio 12 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 81/97 (2); kadangi 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB dėl energijos naudojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deriniams (3) turi būti įtrauktą į Susitarimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo II priedo IV skyriuje po 4 punkto (Tarybos direktyva 92/75/EEB) įterpiamas šis punktas: „5. 396 L 0057: 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB dėl energi- jos naudojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deri- niams (OL L 236, 1996 9 18, p. 36). “. 2 straipsnis Susitarimo IV priede po 12 punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/22/EB) įterpiamas toks punktas: „13. 396 L 0057: 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/57/EB dėl energi- jos naudojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deri- niams (OL L 236, 1996 9 18, p. 36) (1). (1) Išvardyta tik informaciniais tikslas; dėl taikymo žr. II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, tyri- mai ir sertifikavimas). “. 3 straipsnis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/57/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1997 m. gruodžio 10 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 4 straipsnis (1) OL L 237, 1996 9 19, p. 25. (2) OL L 290, 1997 10 23, p. 35. (3) OL L 236, 1996 9 18, p. 36. 54 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/3 t. Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 5 straipsnis Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 9 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas E. BULL


title: Regolamento (CE) n. 2439/97 della Commissione del 9 dicembre 1997 recante terza modifica del regolamento (CE) n. 1370/95 recante modalità di applicazione del regime dei titoli di esportazione nel settore delle carni suine

eurovoc_concepts:
GATT
export licence
export policy
export refund
pigmeat