title: Grönboken om konvergens av telekommunikation, media, och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen - En strategi för informationssamhället

eurovoc_concepts:
information technology
mass media
new technology
research and development
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den OJ. 12 I 9lJ7 KOM(97) 623 slutlig EN STRATEGI FOR INFORMATIONSSAMHALLET (Framlagt av kommissionen) SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER Det rader ett brett samforstand om att det sker en konvergens inom det tekniska omradet. Detta innebar att den digitala tekniken nu gor det mOjligt for bade traditionella och nya kommunikationstjanster - vare sig det galler rost, data, ljud eller bilder - att tillhandahallas via manga olika nat. Aktiviteten pa marknaden idag tyder pa att operat6rer fran de sektorer som paverkas av konvergensen agerar mot bakgrund av de mOjligheter som uppstar genom de tekniska framstegen for att utvidga sina traditionella tjanster och expandera till nya verksamheter. lnom telekommunikation, media, och informationsteknik satsar man pa sektorsovergripande produkt- och plattformsutveckling samt agarandelar inom andra sektorer. Exempel pa nya produkter och tjanster: • Banktjanster och varufOrsaljning direkt till hemmet via Internet. • Samtal via Internet. • E-post, data och World Wide Web via mobiltelenatet och tradlOsa fOrbindelser till hemmen och fOretagen for anslutning till fasta telekommunikationsnat. • Datatjanster via digitala radio/TV-plattformar. • Onlinetjanster i kombination med TV via sadana system som t. ex. webb-TV och leveranser via digitala satelliter och kabelmodem. • Webbutsandningar av nyheter, sport, konserter och andra audiovisuella tjanster. Ovanstaende ar konkreta exempel pa utvecklingen av informationssamhallet i Europa. De ger en bild av dess mojligheter att inverka pa varje medborgares tillvaro. De belyser ocksa de stora forandringar som sker nar det galler omfattningen och mangfalden hos traditionella telekommunikations- och mediatjanster. Konsekvenserna av denna utveckling ar omfattande. Konvergensen handlar inte bara om teknik. Det ror sig aven om tjanster och om nya former for handel och for samverkan med samhallet. De forandringar som beskrivs i denna gronbok har potential att avsevart fOrbattra livskvaliteten for Europas medborgare, att battre integrera Europas regioner med den europeiska ekonomin och att gOra fOretagen effektivare och konkurrenskraftigare pa varldsmarknaden och pa de nationella marknaderna. Uppkomst av nya tjanster och vidareutveckling av befintliga tjanster forvantas utvidga informationsmarknaden som helhet och skapa nya kanaler till medborgarna, baserat pa Europas rika kulturarv, dess innovationspotential och dess kreativitet. Den globala karaktaren hos dagens kommunikationsplattformar, i synnerhet Internet, ar en nyckel till en vidare integrering av varldsekonomin. Detta kommer att innebara mojligheter och utmaningar inte bara for Europeiska unionen utan ocksa for vara grannar i centrala och ostra Europa, Medelhavsomradet och mer generellt for u-landerna. Samtidigt mojliggor den laga kostnaden for anslutning till World Wide Web att foretag av alla storlekar kan na ut bade regionalt och globalt och att konsumenterna kan atnjuta ett bredare urval varor och tjanster. Globaliseringen kommer darfor att vara huvudtemat inom den framtida utvecklingen i och med att forandringarna i Europa aterspeglas i utvecklingen varlden Over. Om Europa kan tillvarata dessa forandringar genom att skapa en miljO som understOdjer snarare an haller tillbaka fOrandringsprocessen kommer vi kunna astadkomma en kraftfull drivkraft for sysselsattning och tillvaxt, Okade valmOjligheter tor konsumenterna och en storre kulturell mangfald. Om Europa misslyckas med detta eller inte klarar av att gora det tillrackligt snabbt, ar det stor risk att vara fOretag och medborgare kommer hamna pa efterkalken under den informationsrevolution som omfattar fOretag, anvandare och regeringar varlden Over. Regeringarna och ledande politiker kommer att ha en nyckelroll nar det galler att sakerstalla en sadan miljO. Vid sidan av den lagstiftning som denna grOnbok framforallt inriktar sig pa, ii kommer det emellertid att aven fortsattningsvis kravas insatser for att ge den europeiska arbetskraften de kunskaper som informationssamhallet kraver, vilket konstaterades under det senaste toppmotet om sysselsattningen. Ett fortlOpande stOd bOr ges till forsknings- och utvecklingsverksamhet. Regeringarna, de regionala och lokala myndigheterna och de europeiska institutionerna maste ga i spetsen och till fullo ta till sig den teknik och de tjanster som mOjliggOrs genom konvergensprocessen. Framtidens regelverk kommer att vara mycket viktigt. Europeiska unionen har redan utvecklat ett omfattande ramverk med regler tor overgfmgen inom telekommunikationssektorn fran monopol till full konkurrens fran den 1 januari 1998. Bestammelser f6r en inre marknad f6r radio och TV har ocksa tagits fram. Arbetet med att utforma lamplig lagstiftning maste vara fast fOrankrat i redan uppnadda resultat. Samtidigt utgor denna grOnbok en milstolpe eftersom den tar upp fragor bortom tidsfristens utgang 1998 och utvarderar effekterna inom de sektorer som pfiverkas av konvergensen. I denna grOnbok havdas att utvecklingen av nya tjanster kan hammas pa flera olika satt, bl. a. genom regleringar pa olika nivaer av marknaden. Det finns dock olika asikter om i vilken man nuvarande lagstiftning ar lampad for den fcranderliga miljOn. En synpunkt ar att utvecklingen av nya produkter och tjanster bromsas pa grund av osakerheter nar det galler regelverket. De befintliga reglerna har definierats far nationella forhallanden, utan hansyn tagen till digital teknik och multimedia, men tjansterna har i okad grad borjat skara tvars igenom de olika traditionella sektorerna och de geografiska granserna och de kan nu tillhandahallas via flera olika plattformar. Detta ifragasatter motiven bakom reglering av de olika sektorer som paverkas av konvergensen. De som foresprakar detta synsatt havdar att osakerheten nar det galler av informationssamhallet. investeringsviljan utvecklingen regleringar forsamrar hammar och Enligt ett alternativt synsatt begransar den specifika karaktaren hos de olika sektorerna utrymmet for konvergens inom tjanstesektorn. Man havdar aven att mediaindustrins roll som barare av vissa sociala, kulturella och etiska varden inom vart samhalle ar oberoende av vilken teknik som kravs for att na tram till konsumenten. Detta skulle innebara att regleringen av ekonomiska villkor och reglering av tillhandahallande av informationstjanster borde separeras for att sakerstalla effektivitet och kvalitet. Dessa fragor behaver debatteras och IOsas. Losningarna maste ta hansyn till alla intressen inom de olika sektorer som paverkas av konvergensen. Samtidigt kommer mOjligheterna till fOrandring att upplevas pa olika satt och pa olika plan (inom t. ex. teknik, industrin, tjanster och marknader). Medan Overgangen till digital teknik innebar att konvergensen har kommit langt inom det tekniska omradet utgar denna gronbok inte automatiskt fran att konvergens pa ett plan oundvikligen leder till samma grad av konvergens pa andra plan. Det tas heller inte tor givet att konvergensen inom teknik, industri, tjanster och marknad nOdvandigtvis innebar ett behov av en enhetlig lagstiftning. !~•tten: • Gr6nboken Denna grOnbok har tillkommit som ett svar pa kravet pa debatt. Den har en medvetet fragestallande karaktar. Den innehaller analyser av olika fragor, redogorelser for olika valmOjligheter och fragestallningar for offentliga kommentarer. Pa det har stadiet tas inte stallning och inga slutsatser dras. I kapltel I och II analyseras konvergensfenomenet - dess tekniska underbyggnad, nuvarande utveckling pa marknaden och dess mojliga inverkan pa telekommunikations-, media- och informationstekniksektorerna. I kapitel Ill faststalls faktiska och potentiella hinder tor denna tekniska utveckling och utvecklingen av marknaderna. Vissa av dem aterspeglar aktuella fragor som har att gOra med marknad och industri inom de sektorer som paverkas av konvergensen, medan andra hinder uppstar pa grund av den nuvarande regleringen. Vissa av dessa fragor har redan behandlats inom ramen for olika gemenskapsinitiativ (t. ex. nar det galler immateriell egendom, agande av media, elektronisk handel och digitala signaturer) och om sa ar fallet preciseras det aktuella iii initiativet. I andra fall utgor dessa hinder en utgangspunkt for bedomning av eventuella behov att anpassa nuvarande lagstiftning mot bakgrund av konvergensfenomenet. I kapitel IV fOrs en narmare diskussion om fragor som sammanhanger med nuvarande och tankbar framtida lagstiftning eller inriktning. Dessa fragor ar uppdelade pa atta storre omraden: • Definitioner • Tilltrade till marknaden och licensiering • Tillgang till nat, system med atkomstkontroll (villkorad tillgang) och innehall • Tillgang till frekvensspektrumet • Standarder • Prissattning • Enskilda konsumentintressen Kapitlet avslutas med en diskussion om mal i allmanhetens intresse, mojligheter till tankbara framtida modeller for lagstiftning samt fragor som har uppkommit pa internationell niva. Slutligen faststalls i kapitel V ett antal principer for framtidens lagstiftningspolitik inom de sektorer som paverkas av konvergensen och tankbara mojligheter for framtida reglering som en utgangspunkt for diskussion. Kommissionen tror att perioden pa fem manader for offentligt samrad kommer att ge utrymme tor ett stort deltagande och en bred debatt kring sadana fragor som ar viktiga for medborgarna, foretagen och for informationssamhallets vidare utveckling. Synpunkter kan skickas in per post eller elektroniskt, och under debatten kommer det att finnas tillgang till en sarskild webbsida med kommentarer 1 • Det kommer ocksa att hallas offentliga utfragningar under denna samradsprocess. Pa grundval av de yttranden som tas emot kommer kommissionen att utarbeta ett meddelande i juni 1998. Denna gronbok ar ett steg i riktning mot att sakerstalla konvergensens fordelar for den sociala och ekonomiska utvecklingen i Europa. Kommissionens junimeddelande som kommer att presentera resultatet av det offentliga samradet kommer att mojliggora for Europaparlamentet, Ministerradet, Ekonomiska och sociala kommitten och Regionala kommitten att ta politisk stallning och faststalla tydliga mal infer framtidens politik. fas inleder en ny i Europeiska unionens politiska Gronboken till kommunikationsmiljOn. Den utg6r darfdr en viktig bestandsdel i det dvergripande ramverk som upprattas for att stodja utvecklingen av ett informationssamhalle. Till grund ligger de nuvarande fOrdelarna hos bestammelserna fer telekommunikationer (som inleddes genom 1987 ars banbrytande grdnbok om telekommunikationer2) och media (som inrattades genom olika lagstiftningsinitiativ inom gemenskapen). Grcnboken bygger pa dessa resultat och ger till den alla berOrda parter en mcjlighet att yttra sig over hur man, med hansyn kommunikationsmiljd som kommer att rada efter 1998, b6r utforma framtidens bestammelser tor de sektorer som paverkas av konvergensen. installning Detta fOrsta steg ar avsett att bana vagen for utveckling av en lamplig utformning av bestammelser som kommer att gOra det lattare att ta till vara de m6jligheter som informationssamhallet kan erbjuda Europa och dess medborgare i samband med att vi gar in i 2000-talet. 1. www-adressen ar http:llwww. ispo. cec. be/convergencegp. Bade skriftliga och elektroniska synpunkter kommer att finnas tillgangliga i skriftlig form samtidigt som meddelandet om resultatet av samradet offentliggtirs, med reservation for begaran om sekretess. 2 KOM(87) 290 slutlig iv lnledning 1. 2. 3. 4. Konvergensbegreppet - Definition av dess omfattning Teknikens roll Nuvarande marknadsutveckling Sammanfattning och fragor II. , ,: J<pnve,rgensens betydelse fOr berOrda sektorer 1. 2. 3. 4. 2. 3. 1. 2. De sociala och ekonomiska sammanhangen Marknadstendenser Konsumentperspektivet Sammanfattning och fragor Befintliga hinder Potentiella hinder Fraga Problem for nuavarande regelverk Att bemastra hindren - Fragor som ror reglering Att uppfylla mal som tillgodoser allmanhetens intresse 3. 4. · Alternativ for framtida lagstiftning 5. Fragor pa internationell niva R@IQc,. ,~e,matlv•ttsr:tramtlden vi 1 8 15 19 34 1. 2. 3. 4. Principer paverkas av konvergensen for framtidens regleringspolitik in om de sektorer som Alternativ for utveckling av regleringen Tidsplan for framtida atgarder Slutsatser 38 v nlednlng lnformationssamhallet bOrjar bli verklighet. Dess tekniska utveckling drivs av de snabba forandringar informations som omvandlar industrin. Omvandlingens art och hastighet kan innebara nya utmaningar for dem som utformar politiken. inom En av de viktigaste faktorerna ar den Okade anvandningen av samma typ av teknik inom telekom i synnerhet olika sektorer, munikations-, media- informations och tekniksekton (IT-sektorn). Ett bevis for denna konvergens har dykt upp pa senare ar i och med utvecklingen av Internet och genom de befintliga natens Okade kapacitet som innebar att de kan erbjuda bade telekommunikationstjanster och radio- och TV-tjanster. ar en av att och relativt leverera anvanda innebOrd elektronik Konvergensfenomenet ny fOreteelse och det finns flera olika uppfattningar om dess fer samhallet och det ekonomiska livet. Det rader stor enighet om att utvecklingen och digital programvaror skapar teknisk potential for nya satt av informationstjanster. Meningarna gar emellertid i vilken omfattning denna isar nar det galler utveckling befintlig verksamhet och vilka tidsperspektiv det handlar om. Vissa tror att konvergensen kommer att leda till en total och snabb omvandling av befintliga telekommunikations-, media- och informations tekniktjanster pa sa satt att dessa sektorer, som i dag utgor separata grupper, kommer att slas samman och att de tidigare sa klart markerade granserna mellan dessa sektorer kommer att suddas ut. kommer att forandra Andra tror att specialiseringen inom de olika sektorer som finns idag kommer att begransa omfattningen for tjansternas konvergens och att mediaindustrin har en roll som barare av sociala, kulturella och etiska varden i vart samhalle oberoende av vilken teknik som utnyttjas f6r att na fram till konsumenten. Detta innebar att regleringen av ekonomiska villkor och av innehallet i informationstjansterna bOr separeras f6r att garantera effektivitet och kvalitet. Andra tror att, om detta verkligen sker, kommer utvecklingen att stracka sig over ett langre tidsperspektiv. tjanster Det star anda klart att konsekvenserna av denna utveckling kan vara langtgaende. Framvaxandet av nya fOrvantas expandera hela informationsmarknaden. Detta kommer att ge tillvaxt och nya mOjligheter sysselsattning. Pa samma gang kommer den nya miljOn for kommunikationstjanster ocksa att f6r de ge mOjligheter till ekonomisk livskvalitet till 6kad medborgarna europeiska att ekar, konsumenternas m6jligheten att utnyttja informationssamMllets f6rdelar blir st6rre och den kulturella mangfalden framjas. valmOjligheter genom Denna utveckling ar darter positiv for Europas ekonomiska och sociala utveckling och bar uppmuntras. Den allmanna politiken maste se till att fOrhallandena ar sadana att konvergensens underlattas, for att sakerstalla att m6jligheterna tas tillvara pa ett lampligt satt. Vad som nu behOvs ar en bred och djup debatt angaende konvergensfenomenet och dess betydelse, som ett bidrag till att ta tram en sadan politik. Malet tor denna gronbok ar att inleda en sadan debatt. till tas viktiga full hMsyn kan Debatten maste sattas in i sitt sammanhang i ferhallande gemens andra kapsatgarder inom telekommunikations, media och informationstekniksektorerna. Denna debatt ar sarskilt viktig for den nya situation inom kommunikationsomradet som uppstar i samband med avregleringen av tjanster och infrastruktur inom telekommunikation den 1 januari 1998. Den process som inleds genom grOnboken bOr till sakerstalla att konvergensens betydelse inom denna sektor under den Overgripande granskningen av effektiviteten hos 1998 ars atgardspaket for telekommunikationerna (som skall ske i slutet av ar 1999). Den granskning av kabel-TV-sektorn som genomfOrs mot bakgrund av avregleringen feljd av de och narmare bestamt som en kabel i som ataganden televisionsdirektivet3 och direktivet om full konkurrens4 (telekommunikationer) behandlas ocksa fran ett kommissionen. Granskningen syftar till att skapa konkurrensframjande en marknadsstruktur fer tillhandahallande av nat tor telekommunikationer och kabel-TV vilket kan ha star betydelse f6r de marknader som paverkas av konvergensen. Detta kommer i synnerhet att uppmuntra konkurrensen och f6rhindra att vissa fOretag far positioner som g6r det omojligt eller mycket svart f6r andra fOretag att komma in pa omradet. Star konkurrens inom dessa omraden kommer att stimulera utvecklingen av innovativa nya gynna konsumenterna inom Europeiska gemenskapen och europeiska och tjansteleverantOrerna kunskaper for att kunna konkurrera pa de glo9ala marknaderna. sarskilt meddelande industrin kommer tjanster anges Op pen som den och att ge i 3 Kommissionens direktiv 95/51/EG. EGT L 256. 26. 11. 1995. Kommissionens direktiv 96/19/EG, EGT L 74, 22. 3. 1996. 4 vi synpunkter. Tidsperioden Alla berorda parter inbjuds att bidra till debatten genom att besvara dessa fragor och presentera sina for denna diskussion ar faststalld till fem manader tran offentliggorandet av denna grOnbok. Den skall utmynna i en rapport om debattens resultat i juni 1998. Debattinlagg kan skickas via e-post, fax eller post (i fyra exemplar) till: Europeiska kommissionen, GD XIII A4 Attn. Mr. E. Lalor 200 rue de la Loi, BU31 0/62 B-1049 BRUSSELS Belgien Fax (+32 2) 296 9009 och/eller Europeiska kommissionen, GD X C1 Attn. Mr. G. Paulger. 200 rue de la Loi, L-102 5/25 B-1049 BRUSSELS Belgien Fax (+32 2) 299 9201 och/eller E-post: :convergencegp@cec. be Etter diskussionen kommer utskrifter av gOras av alla inlagg om ingen begaran inges om att uppgifterna ar konfidentiella. En webbsida har oppnats for befordran av bade gronboken och mottagna inlagg. Webbadressen ar: http://www. ispo. cec. belconvergencegp i de regelverk En grundlaggande marknadsstruktur med konkurrensinriktning mbte sakerstallas. For narvarande kan nya marknader utvecklas snabbt och kommer i huvudsak att ha global omfattning och dartor ar denna grOnbok angelagen. Om gallande enskilda medlemsstaterna eller inom EU inte ar anpassat till utvecklingen pa dessa nya marknader och till och med hindrar deras utveckling, kan det innebara i globala fOrhallande konkurrenterna. Detta skulle kunna innebara ett minskat fran konsumenternas sida, genom att valmOjligheterna begransas och konsumenternas fOrtroende far de nya tjansterna fOrsvagas. Det skulle ocksa kunna innebara tor den ekonomiska negativa konsekvenser tillvaxten och skapandet av sysselsattning i Europa. konkurrensmassiga till de mer nackdelar intresse flexibla ocksa GrOnboken redogor for konvergensfenomenet och koncentrerar sig pa tillhandahallande av tor tjanster och de nat som anvt:inds hur upp tar overfOringen. Den konvergensen kan komma att paverka bade utformningen av och innehallet i regelverket. Aven om grOnboken tar upp vissa aspekter av lagstiftningen om tjanster, kommer ytterligare initiativ inom detta omrade inte att paverka eller pagaende kommissionens genomforandet gemens- av kapslagstiftning. befintlig arbete I grOnboken tas ingen definitiv stallning nar det galler ny reglering men det medges att konvergensen kan leda till mindre reglering av telekommunikations- och mediasektorerna och att den inte bOr leda till storre reglering inom sadana omraden som IT-sektorn. Snarare gors en analys av konvergensfenomenet som ett faktum pa marknaden; fragor om reglering som uppstar genom denna utveckling tas upp och olika fragestallningar rorande dessa amnen framstalls. vii av informationssamhallet Denna grOnbok innebar ett ytterligare steg mot i fOrverkligandet Europa. Den innehaller en undersOkning av ett ror den antal viktiga politiska telekom huvudsakliga informations munikations-, media- tekniksektorerna och som av praktiska skal anges som "berOrda sektorer" pa flera stallen i detta dokument. fragor som inom infrastrukturen och finansiella Daremot undersoks inte politiska fragor som re>r mer omfattande tjanster som kommer att bidra till att bygga upp informationssamhallet - t. ex. elektronisk handel, som omfattar en mangd olika verksamheter med potential att revolutionera flera olika sektorer allt fran detaljhandeln till resebranschen och tjanster. De politiska fragor som ror dessa mer omfattande tjanster innefattar sadana fragor dar man genom gemenskapens l:ltgarder redan har kommit langt, t. ex. immateriella egendomsrattigheter, upphovsratt och liknande rattigheter, mediapluraslism, personlig integritet och dataskydd samt kryptering och digitala signaturer. De ingar som en del i det storre ramverk som vaxer fram for nya tjanster och verksamheter inom informationssamhallet. De anses darfor falla utanft>r gronbokens rackvidd och namns bara i ft>rbigaende nar det ar relevant for de fragor som tas upp. galler nar det till att och Gronboken koncentrerar sig istallet pa den bakomliggande infrastruktur som kommer att bidra leverera ska pa informationssamhallets tjanster till kunderna. Det bestl:lr av system av komponenter, nat och tjanster som sammanhanger med de ber6rda sektorerna. genomgar grundlaggande fOrandringar inom alla de tre sektorerna tillampning av digital teknik. Detta kommer sannolikt att inverka pa politiken och regleringen. framft>rallt genom system Dessa Grt>nboken inriktar sig pa onlinetjanster och tar upp offlineverksamhet bara i den man det utgor en potentiell marknad for onlinetjanster. forsoker GrOnboken behandlar mer omfattande framtida tendenser och inte att definiera marknader ft>r tillampning av gemenskapens konkurrenslagar. Det gar inte att pa fOrhand med hjalp av de standpunkter som diskuteras i denna gre>nbok bedoma kommissionens stallnings taganden vid konkurrensreglerna utvarderingen av aktuella eller framtida fall. enligt Ur detta perspektiv ges i kapitel I en beskrivning av konvergensfenomenet och den tekniska utveckling som ligger bakom det. Har redogors ocksa inom for den aktuella utvecklingen marknaden och hur leverantorer, tillhandahallare av tjanster samt konsumenter reagerar infe>r den, for att fa en uppfattning om i vilken riktning framtida fe>randringar eventuellt kommer att rora sig. Precis som vid alla bede>mningar av nya marknader kommer man att fdrsta indikationerna pa hur saker och ting kan komma att hos leverant6rerna och hos dem som tillhandahaller tjanster. Deras av konsumenternas som maste acceptera och ta till sig de nya tjansterna innan marknaderna kan bli verklighet. reaktioner modifieras reaktioner verksamheten utvecklas fa de fran 1. 1 Konvergensbegreppet - definition av dess omfattning Konvergensbegreppet ar svart att definiera exakt men uttrycks i allmanhet enligt fOljande: • M6jligheten att via olika natplattformar overfora i grunden samma typ av tjanster, ell er • Sammanf6randet av olika utrustningar f6r konsumentbruk, t. ex. telefon, television och persondator. Det sistnamnda begreppet ar det som anvands oftast i popularpressen. Det ar lattbegripligt for konsumenterna och aterspeglar dessutom den kamp som pagar mellan data-, telekom radio/TV-industrin nar det munikations- och galler kontrollen over framtidens marknader. Trots den allmanna bilden ar konvergensen idag mycket mindre omfattande nar det galler i fraga om konsumenternas utrustningar an naten. Telekommunikationsoperate>rerna kan redan nu erbjuda audiovisuell programmering e>ver sina nat (om an pa experimentstadiet) och har blivit viktiga aktorer nar det galler tillhandahallandet av grundlaggande infrastruktur. Radio/TV har under nagra ar tillhandahallit datatjanster over sina nat och dessa tjanster kommer att utvidgas under de narmaste genom me>jligheterna till digital overft>ring av bade radio och TV och med hjalp av interaktivitet. manaderna Internet 12-18 och av rosttelefoni tillhandahaller Internet vid sidan av sina flera olika Kabeloperatorerna telekommunikationstjanster bl. a. i vissa medlemsstater och borjar att utveckla kabelmodem for att kunna erbjuda snabbtillgang traditionella till verksamheter, dvs TV-utsandningar. Forutom att tillhandahalla till allmanheten borjar bade ljud- och videoteknikerna att utvecklas inom "intranat" i foretagen sasom ytterligare ett medium information. Liknande anvandningsomraden borjar dyka upp for onlineoverforing av tjanster pa webbsidorna och riktar sig till en potentiell kundkrets5. Natplattformen och konsument-/anvandarmiljOn utgor tva bestandsdelar i den leverans- eller vardekedja som stracker sig fran skapande av innehall genom sammanstallning av innehall, tillhandahallande slutlig kundleverans (se fig. 1 ). vardekedjan ar ett anvandbart koncept for att analysera hur fOretag och marknader beter sig mot bakgrund av konvergensen. tjanster av till Id~ nm i1111~h?1ll Anskaffning llV Anpassnlng mlrllning P1atttorm anslulmng Leverans Kontroll av FunlrtJon Fig. 1: Vardekedjan ldag tenderar fOretagen att verka inom en eller flera delar av vardekedjan. Vissa havdar att en konvergens kommer att innebara att manga av dagens aktorer kommer att overvaga att utvidga sina verksamheter utover basverksamheterna och menar att denna tendens redan idag ar markbar genom vissa fusioner och forvarv ( se nedan). till till foljd samt (teknik, industri forandring MOjligheterna av konvergensfenomenet ar markbara pa tre olika plan tjanster och marknader) (se fig. 2) aven om det inte gar att utan vidare utga fran att konvergens pa ett plan automatiskt kommer att leda till samma grad av konvergens pa andra plan och inte heller att konvergensen industrin, tjanstesektorn eller marknaderna nOdvandigtvis kommer att framkalla ett behov av ett enhetligt regelverk. tekniken, inom grundas pa Den tekniska konvergensen, dar ovan angivna exempel ar belysande, en gemensam anvandning av digital teknik inom systemen och naten i samband med leverans av tjanster. Sasom framgar av avsnitt 1. 2 ar den tekniska konvergensen redan ett faktum och de framstegen kommer att standiga ytterligare konsolidera processen langs de olika momenten i vardekedjan. tekniska Se Webcasting and convergence: Policy implications. CECO, DSTl/ICCPfTISP(97)6. Offentliggorande december 1997. 2 Politik och reglering Tjlnster och marknader lndustrisamarbete och fusloner Fig. 2 Konvergensstadier av resultat Det ar ocksa svart att exakt ange vilka tjanster som uppstar genom konvergensen. Det kommer att uppsta manga nya tjanster genom de tekniska framstegen inom vissa givna sektorer och manga kommer eventuellt inte alls att vara ett sektoroverskridande verksamheter. Andra verksamheter kommer att uppsta som ett direkt resultat av en korsvis t. ex. befruktning mellan telekommunikationer och radio/TV. Nar det ror sig kommer begreppet "konvergerande tjanster" att anvandas i detta dokument. Vid mer allmanna hanvisningar kommer gronboken helt enkelt att anvanda begreppet "nya tjanster" utan att ge en exakt definition. om det sektorer, senare olika 1. 2 Teknlkens roll Denna gronbok inriktar sig inte i fOrsta hand pa tekniken, utan snarare pa nya verksamheter och marknadsfenomen som mOjliggors genom den det tekniska traditionella forhallandet mellan leverantor och konsument. Forstaelse for denna utveckling kan leda en till battre forstaelse for mojligheterna till forandring. utvecklingen forandrar och Digital teknik som grund for konvergensen Sasom redan papekats ar den bakomliggande trenden att de berorda sektorerna alla anvander digital teknik. Digital teknik omfattar en mangd olika omraden som i allmanhet har anknytning till data- och telekommunikationsindustrin - digital miroelektronik, digital programvara overforing. Genom att den bitvis anvands in om var och en av de berOrda sektorerna har denna teknik redan visat sin stora effektivitet, flexibilitet och kostnadseffektivitet och hur den kan Oka kreativiteten och framja innovationer. och Datatekniken spelar nu en nyckelroll ifraga om utformningen av inneh~ll och produktion bade nar det galler film och radio/TV. Satten att producera, leverera och konsumera audiovisuellt material blir mer "anpassningsbart" sa att det kan anvandas i utvecklas. lnnehallet olika miljOer och levereras inom ramen for olika natinfrastrukturer. De grundlaggande bygg komponenterna ar MPEG-familjen med standarder for digital kodning av rorliga bilder6. Nar en bild en gang har kodats i detta format kan manipuleras eller den sedan modifieras, overforas pa samma satt som all annan digital information. Systemens och natens behandling av sadan information ar naturligtvis oberoende av vilken typ av kallmaterial det handlar om, vare sig det ar bild, ljud eller text. Den digitala kallkodningen utgor pa sa satt grunden till den tekniska konvergensen. dess sedan sektor till att Digital overfOring kan ske via radio/TV-nat, markkablar eller tradlOsa infrastrukturer. Nar det galler radio/TV-naten ar det viktigaste resultatet omedelbara av den digitaliseringen farsvinner det kapacitetsOkningen. Darmed inom problem som har begransat tillvaxten denna start. allt Processkraften och programvarorna bidrar standardisera anvandarnas ocksa utrustning, t. ex. set-topboxen. I och med att programvaran har blivit funktionell bidrar detta till att avhjalpa de problem som sammanhanger med hardvaruprodukternas vilket minskar marknadens trOghet och underlattar innovationer. Det ger ocksa dessa hjalpmedel en innebar att viss grad av radio/TV-naten den omstallningskapacitet som normalt finns hos telekommunikationer. Nar det t. ex. galler betal TV via satellit kan operatorerna idag tillgodose enskilda kunders behov genom system med tillgang som ofta kombineras med villkorad markbundna telekommunikationsnat som kan ge "hybrida" returlinjer for interaktiva tjanster. intelligens vilket efterlikna livslangd kan Nltteknlk for konvergens infrastrukturer tor I och med att alternativa telekommunikationer blir mer utbredda kommer hOghastighetsnat som baserar sig pa optiska fibrer i kombination med moderna servertekniker snart att pa ett kostnadseffektivt satt kunna ha en radio/TV-funktion7. De hOga datahastigheter och den spektrumeffektivitet som gar att na genom digital overforing Oppnar mOjligheten att leverera hOgkvalitativa ljud- och videosignaler inom ett antal olika natinfrastrukturer. Sadana smalbands-ISDN8 som overfOringstekniker , (studiokvalitets-TV och MPEG - Motion Picture Experts Group. En familj av standarder som gar fran MPEG-1 till MPEG-4 varav MPEG-2 ljudkanaler med multipel cd-kvalitet) i:lr vanligast. Dvs. att samma innhall distribueras till flera anvandare, men pa deras egen begaran, och inte nodvandigtvis samtidigt. ISDN Integrated Services Digital Network. Smalbandsversionen har standardiserats under de senaste 30 aren av Telecommunications Operators som xDSL9 och ATM 10 kommer att sakerstalla att infrastrukturer kan bade befintliga och nya anvandas for overfOring av de nya tjansterna. Kapaciteten hos de befintliga naten okar ocksa genom de kompressionstekniker som ingar i MPEG-standarden vilket innebar att Mt med begransad overfOringskapacitet kan leverera tjanster som tidigare ansags mOjliga att overfora endast via mer avancerade och dyrare bredbandsinfrastrukturer. ATM ar mycket intressant som Overforingsteknik for multimedia. Det ar en hOghastighetsteknik dar aterutsandningen sker via celler som kan overfOra telekommunikationstrafik av olika slag (rest, data, video) pa samma nat, och som har for konstruerats av bredbands-ISDN, dess smalbandsmotsvarighet. ITU som utgangspunkt efterfoljaren till Denna fortgaende konkurrens mellan olika typer av teknik kan forandra forutsattningarna for olika ansatser vilket gor det svart att saga nagonting om morgondagens natuppbyggnad. Detta ar kanske ett relativt litet problem eftersom dagens anvandningsomraden och tjanster i okad grad blir bakomliggande infrastrukturen. oberoende den av lnternettekniken leder tram till ett oberoende av plattformar Det mest relevanta exemplet pa ett sadant plattformsoberoende ar lnternetprotokollet (IP). IP har utvecklats till det natprotokoll som faktiskt anvands for Internet, och som kan dirigera och transportera allt inom multimedietjanster (text, tor bild, video och intranatprodukter en infrastruktur for olika anvandningsomraden for multimedia toretag eller andra slutna inom anvandargrupper. IP anvands aven tillhandahaller ljud). och Internet kan bast beskrivas som ett nat bestaende av olika nat som ar inbordes hopkopplade enligt Oppna villkor dar man 9 risk digitalisers Den for anvandarnatet. inneburit en langa ville utvecklingstiden har teknisk fOraldring som dock har kompenserats tack vare annan teknik (framf<>rallt datakompression) och framvaxandet av lampliga anvandingsomraden (i synnerhet Internet). xDSL - x-Digital Subscriber Loop dar x syftar pa den teknik som for narvarande gaiter. Detta ar teknik som utnyttjar in om for snabb dataoverfOring. telekommunikationsnaten ADSL (dar A star for asymmetrisk) ADSL (A for Asymmetric) har t. ex. en hastighet pa 1,5 Mbps nedstroms och HDSL (dar H star for Mghastighet) en hastighet pa 6 Mbps. Den bbrjar nu ersattas av snabbare tekniker. kopparkablar befintliga 10 ATM - Asynchronous Transfer Mode, en snabb omkopplingsteknik som anvands pa grundlaggande transportniva. Den skiljer sig fran tillampningsprotokoll pa hogre nivaer som t. ex. IP (lnternetprotokollet) som kan fungera ovanpa transportprotokoll, t. ex. ATM. 3 IP kOrs som inhyrs vanligtvis via anvander overfOringslankar fran som telekommunikationsoperatorer (TO). Detta har utvecklats mycket snabbt under det senaste decenniet ur ett start nat sponsrat av stat och universitet, med en grundkapacitet pa 56Kb/s 1986 som Okades till 45 Mb/s 1993 och 155 Mb/s 1996. Denna enorma kapacitetsOkning hos lnternets infrastruktur har skett pa grund av den enastaende stegringen av antalet personer som anvander Internet och pa grund av det stora utbudet av tillampningar och programvara som har utvecklats inom detta omrade. formen hos Den Oppna, obundna lnternets standarder har gjort det latt for foretagen att dra fOrdel av och bygga vidare pa de framsteg som har gjorts av andra inom naringslivet. Manga skulle t. ex. kunna havda att den snabba utvecklingen av World Wide Web har fOrstarkts av den Oppna installning till utvecklingen av webblasare bland distributorer som Netscape, Microsoft och Sun. Internet kommer att forbattras ytterligare som ett redskap for multimedieOverfOring genom att de som torvantas utveckla flera battre eller nya protokoll inom de narmaste tre aren. lnternettjanster tillhandahAller (browser) finns som tekniska utvecklingen ar Denna kortfattade oversikt av den mest framtradande inte avsedd att vara uttommande utan skall ge en bild av teknikens roll som en drivande kraft bakom fOrandringarna. Tekniken utvecklas hela tiden. Dess anvandning inom innovativa tjanster till och dramatiska marknaden forandringar i framtiden. overfOringen lovar av dessa annu mer tjanster 1. 3 Nuvar•Qd,. ,,)narknadsuwec~lng · inom sektorer Viktiga forandringar sker nu genom att ny teknik vilka enskilda anvands presenteras nedan. Dessa forandringar ar inte i sig nagot bevis pa konvergens men om, som teknik blir allmant tidigare har namnts, en for anvand kan detta utgora en grund konvergens. Digital-TV och digitala audiotjanster forandrar dagens audiovisuella miljo I bOrjan av 1990-talet blev det tydligt att den digitala tekniken kunde bli ett effektivt och billigt satt att overfOra TV- och radiosignaler. Av sarskilt intresse var mojligheten att tillhandahalla manga tier kanaler inom samma infrastruktur (kabel-TV, satellitsandare, markbundna spektra) genom att anvanda digital kompression istallet for befintlig analog overfOring. lnom TV-sektorn har de digitala tjansterna nyligen bOrjat anvandas i Europa. Till grund tor detta ligger resultaten fran projektet Digital Video 4 tjansterna bOrjade anvandas Broadcasting (DVB) 11 och bestammelserna i direktivet om television utan granser, direktivet om TV-standarder och andra atgarder12. Andra lander runt om i varlden anvander ocksa DVB tekniken och europeiska standarder. De fOrsta kommersiella i Frankrike i april 1996. Etter detta foljde andra digitala tjanster snabbt efter och i skrivande stund finns det mer an 200 digitala lV-kanaler som riktar sig till tittare i Frankrike, Tyskland, Spanien, ltalien, Benelux och Norden. Man tror att det finns cirka en miljon digitala mottagare i bruk i Europa i dag, en siffra som i slutet av ar 1998 kan vara fordubblad. i den forsta Trots att vi befinner oss utvecklingsfasen av denna marknad dyker det upp ett antal intressanta fenomen, som antingen ar nya for TV eller innebar en kraftig utveckling av tidigare funktioner, i och med att den digitala kompressionen pa ett kostnadseffektivt satt minskar kapacitetsbegransningarna. i olika • Amnesinriktade program och tematiska kanaler TV/radiobolagen marknadsfor sina digitala tjanster i form av amnesinriktade program programkanaler. De kompletterar de mer allmanna lV-kanalerna med tematiska kanaler som inriktar sig pa filmer etc. vilket erbjuder nyheter, sport, tittarna tacker flera valmojligheter och omraden som kan vara av sarskilt intresse for dem. De tematiska kanalerna ar, vilket har kunnat markas redan under den analoga perioden, fardiga att utokas och kan med hjalp av den digitala tekniken na upp till annu mer forfinade nivaer av segmentering. Dessa kanaler behaver en bredare publik for att bli ekonomiskt lonsamma. Ett satt att uppna detta kan vara genom att driva verksamhet som tacker hela Europa. • Bestallvideo (Near Video-on-demand) - Tillgangen till stor overforingskapacitet till rimliga priser kommer snart att mojliggora "near video-on-demand" tjanster sasom (NVOD) dvs. bestallningsvideo som sands med sma tidsforskjutningar. 11 DVB ar ett organ som bestar av mer an 200 organisationer fran 30 lander i och ovriga varlden och omfattar sandare (bade offentliga och privata), tillverkare (av utrustningar till enskilda och foretag), operatorer (av satellit-, kabel- och marknat) och lagstiftare. DVB har definierat en fullstandig uppsattning specifikationer for digitala kabelsystem, satellisystem, marksystem och overforingssystem for mikorvagsradio. Dessa specifikationer har darefter 6verforts till ETSl-standarder. TV-utsandingar, daribland 12 Direktivet om Television utan granser (89/552/EEG) 97/36/EG. (95/47/EG) antogs i oktober 1995. Direktivet i:indrades om nyligen fran 1989 direktiv Televisionsstandarder genom Exempel: 60 satellitkanaler sander tio 90- minutersfilmer samtidigt dar varje inslag startar med 15 minuters interval/. • A vgift per visning (Pay-per-view) - Det ar pa motsvarande satt mojligt att marknadsfora sarskilda evenemang eller bioforevisningar som individuella abonnemang. Sadana tjanster dar man betalar per visning har funnits i Storbritannien i analoga kanaler (boxningsvarldsmasterskap) och Spanien i digitalt format (ligafotboll). Den digitala TV:ns storre parallella utsandningar av flera sadana evenemang fran ( det basta exemplet ar matcher fotbollsligorna) som ger tittarna valfrihet att se ett visst evenemang enligt systemet "avgift per visning". kapacitet mOjliggor fenomen som innebar en vasentlig Dessa avvikelse fran de klassiska schemalagda utsandningarna kan forbattra konsumenternas valmOjligheter. Eftersom en "digital kanal" till sin natur ar mer flexibel an en analog kanal kan den dessutom erbjuda andra tjanster i form av data, grafik, rOrliga bilder eller kombinationer av dem. Den digitala TV:n delar dessa egenskaper med digitala ljudutsandningar och kan ocksa erbjuda sina lyssnare en ljudkvalitet som ligger nara CD kvalitet. Genom utsandning av multimediedata finns redan for nedladdning i dataprogram, bl. a. videospel, datafiler och direkt tillgang till Internet fran TV-apparaten eller en natdator. Exempel: Hughes Olivetti Telecom introducerade under 1996 en tjllnst f6r tillgang till Internet via sate/lit - DirecPC. Den kan kopp/a upp cirl<a 2000 webbsidor i Europa till Internet med hastigheter som ar upp till 20 ganger snabbare an via konventionella modem. radian digitala Den erbjuder spannande mOjligheter att kombinera radian med bilder eller tankar till webbplatser dar man saljer CD-skivor eller biljetter i till band som utsandningarna13 • Radio/TV-bolag som CNN och BBC har bOrjat gOra. delar av sina sandningar tillgangliga pa Internet och utvidgar darmed sin normala geografiska sfar samtidigt som en ny generation av webbsandare dyker upp som sander ut vissa evenemang direkt, t. ex. sport, konserter och stOrre handelser. fOrekommer Exempe/: De senaste irUlndska valen kunde f6/jas av irli!indska medborgare direkt 6ver he/a valden via en webbsandningssida (www. itv. com). Andra innovationer inom radio/TV-omradet ar bredbilds-TV tekniska mOjligheter att kunna skapa bilder med hogre upplosning. i 16:9-format och 13 Radio with Images, Financial Times, 11 november 1997. 5 Avreglering av telekommunikationerna okar valmojligheterna och sanker priserna tjanster och Plt mindre an tio ar har den europeiska telekommunikationssektorn upplevt en radikal fran att vara ett stelbent och omvandling till en sektor med star ineffektivt monopol konkurrens dar infrastrukturer torvantas bli helt avreglerade i de fiesta av medlemsstaterna fran och med januari 1998. Denna omvandling beror delvis pa en tidigare konvergens mellan telekommunikationssektorn och datasektorn tor mer an tio ar sedan. Den tekniska konvergensen gav snabbt upphov till en konvergens av marknader och tjanster vilket gav ett mervarde i form av innovativa tjanster som lanade element fran bada sektorerna och som gjorde det mojligt att utvidga datorkraften utanfor den direkta geografiska lokaliseringen. av oppnande for en sadan I 1987 ars gr0nbok14 Traditionen av kraftig reglering inom telekom munikationssektorn stod i skarp kontrast till den fria marknadsmiljo dar dataindustrin hade utvecklats och nar de fordes samman kravdes en viss rationalisering av dessa olika filosofier for att de nya tjansterna skulle kunna fa full utbredning. drogs slutsatsen att en okad harmonisering och ett grad vis telekom munikationsmarknaden skulle utgara den basta grogrunden forsta atgarderna inleddes 1988 och det sista steget faststallde togs bestammelser avreglerad telekommunikationssektor per den 1 januari 199815. Denna stegvisa process for avreglering telekommunikationer och Oppnande av av varldsmarknaden har redan inneburit avsevarda fOrdelar for manga foretag och konsumenter genom lagre priser, battre service och nya typer av tjanster. Trots detta fortsatter den allmanna prisnivan och -strukturen att ha en avgorande inverkan pa inrattandet av nya tjanster. i samband med att man tillvaxt. De helt om en Marknaden dynamisk. for mobiltelefoni ar sarskilt Exempel: Nara var tredje skandinav har en mobiltelefon och i Europa finns mer an 37 miljoner mobiltelfonanvandare. dessa mobilsystem infOrs multimedie komponenter i allt storre utstrackning. En av aspekterna pa marknadskonvergensen inom telekommunikationssektorn ar att konvergensen 14 Mot en dynamisk europeisk ekonomi. Gronboken om for -utrustning, utveckling telekommunikationstjanster KOM(87)290, Bryssel, 30. 6. 1987. gemensam marknad och en av 15 Kommissionens direktiv 96/19/EG och den lagstiftning som har antagits av Europaparlamentet och radet. Vissa forlangda overgangsperioder har beviljats tor vissa medlemsstater. vissa medlemsstater och mellan fasta teleinstallationer och mobiltelefoner i vissa eller (t. ex. befolkningsgrupper smaforetagare) leder till att manniskor ersatter sina fasta teleabonnemang med mobiltelefoner. inom studenter full tendens mot Detta praktiska exempel pa hur fasta nat och mobila nat konvergerar ar bara en del i en mer integrering av omfattande kabelanslutna och tekniker som ar tradlOsa huvudmalet for nasta generation av digitala mobila kommunikationssystem. Detta kommer att innebara att anvandarna erbjuds en plattform dar man kan ta emot en rad olika tjanster utan granser, t. ex. rostoverfOring, data, mulitimedia och audiovisuella tjanster varifran de an sands. Denna vision som ar av stor betydelse for alla sektorer som paverkas av konvergensen uppmarksammades fOrst i 1994 ars gronbok om mobiltelefoni 16 nyligen aktualiserats i kommissionens tva meddelanden om allman mobilkommunikation 17 alldeles och har. Internet erbjuder nya tjanster till foretagen och allmanheten drivkraften huvudsakliga inneburit de mest Det ar emellertid inom en tredje sektor som Internet har rad~kala forandringarna. Internet ar bade den symboliska och bakom konvergensen. Natet ar ett medium for leverans till anvandare bade av befintliga tjanster (t. ex. elektronisk post, video, ljud, rosttelefoni) och helt nya tjanster (t. ex. World Wide Web). Det har snabbt utvecklats fran ett nat for staten och universiteten till en kraftfull kommunikations- och affarsplattform. Internet karakteriseras av en oovertraffad tillvaxttakt (en fOrdubbling av antalet anvandare varje ar) och har bOrjat att fa inflytande inom ett antal ekonomiska sektorer genom den snabbt vaxande ekonomin inom handeln med elektroniska produkter. far trada att Till ersatta exempel Internet ersatter traditionella datanat och visar de forsta tecknen pa att bli en plattform som pa traditionella sikt kommer den handelsmetoder. traditionella handeln mellan fOretag inom slutna gemensamma nat for en flerdimensionell handel pa globala Oppna nat. Internet ar ocksa ett alternativt satt att erbjuda vissa grundlaggande teletjanster (aven om det fortfarande finns skillnader i kvalitet mellan de tva av lnternettelefoni dar ingen av parterna i vissa fall behover ha tillgang till dator. Internet ar ocksa en viktig plattform for radio/TV-tjanster. tjansterna) leverans genom tillbaka ldag finns def Exempel: 650 webbsandnings radiostationer och 270 "Real Video"-webbplatser pa fran /ntemet18 som kan erbjuda videomaterial aktuella sandare i Europa och USA. Nya lnternettekniker, t. ex. multisandningar, gor det mOjligt att leverera ljud- och bildinnehall till upp till 50 000 anvandare pa en gang istallet for 50 000 individuella meddelanden vilket innebar att granserna mellan tidigare separata sektorer narmar sig varandra. Det finns manga som tror for Internet kommer att bli huvudkanal att OverfOring av video och ljud (i synnerhet musik). an perifera natfunktioner) Internet som Som plattform har Internet emellertid utvecklats for annorlunda an de traditionella medierna radio/TV och telekommunikationer. Det har huvudsakligen drivits av anvandarna, dvs. med anvandaragd utrustning (routrarna har centrala snarare och anvandarna fortsatter sjalva att skapa en stor del av innehallet. lnternets decentraliserade karaktar ses av manga som den avgorande faktorn bakom dess framgang och som nagot tor de konvergerande sektorerna att ta lardom av. Ett kannetecken hos tyder pa konvergens ar att det samtidigt fungerar som ett medium for publicering och kommunikation. I Internet motsats samtidigt driva olika kommunikationsformer som till sin karaktar ar bade transaktionella och sandande: en till en, en till flera, flera till flera. En internetanvandare kan omvaxlande "tala" eller "lyssna" och blanda allman kommunikation (vars innehall - atminstone nar det galler innehallet i radio/TV-sandningar - traditionellt ar reglerat) med privat kommunikation (som traditionellt ar oregler~. t). Denna standiga vaxling mellan offentliga och privata kommunikationer dar varje del regleras genom vitt skilda principer utgcr en av de stora utmaningarna mot en reglering av Internet. traditionella media kan till Fusioner och allianser innebar en ombildning av befintliga industrier Den pagaende konvergensprocessen, Opp nandet av telekommunikationssektorn f6r full konkurrens bade i Europa och globalt och den snabba tillvaxten av Internet och onlinetjanster leder till att nya marknadsstrukturer skapas och marknadens aktOrer far nya roller. Under 1996 genererades mer an 15% av totalvardet nar det galler och nyforvarv (1 triljon USO) genom verksamheter som i start kan betecknas som informations- och kommunikationsindustrier. projekt omfattar en mangd olika transaktioner, allt fran fOretagsallianser d~r man delar horisontella varldsomspannande fusioner Dessa 18 GrOnboken om en gemensam strategi fOr mobil- och personkommunikation i Europeiska unionen, KOM(94) 145 slutlig, 27. 4. 1994. 18 www. timecst. com, omnamnd OECD-rapporten, se 17 KOM(97) 217, 29. 5. 1997 och KOM(97) 513, 15. 10. 1997. fotnot 5. 6 riskerna och passar ihop kompletterande kunskaper, till vertikal integrering mellan aktOrer inom ett marknadssegment dar man fOrsOker fOrstarka den tekniska konvergensen, expandera till segment med storre mervarde eller skaffa sig stordriftsfOrdelar. I en undersokning som har for Europeiska kommissionens genomforts rakning tolkades de bakomliggande motiven till nagra av de dominerade transaktionstyperna ( dar inte alla genomfOrdes framgangsrikt) vilket visas i tabell 1 och 2 nedan 19. Aven om de inte nOdvandigtvis kommissionens aterspeglar synsatt och inte kan anses vara en utvardering enligt gemenskapens konkurrensregler ar de icke desto mindre anvandbara som indikatorer for framvaxande marknadssituationen. illustrera den att Tabell 1: Horisontella fusioner och a/lianser Motlv Exempel - fler Vebacom Skaff a marknadsandelar/na upp till en miniminiva Uinkfria for effektivitet Systemteknik, Demon - Cityscape Urbana och kommunikationer, kabel- Hoga kostnader nya (digitala) tekniker for Canal Plus - Nethold Osaker efterfragan pa Multimediabetriebsgesellschaft nya tjanster (Kirch, Bertelsmann, etc. ) lnternationalisering BT-MCI, Global One, UUNet - Unipalm Pipex Tele net MOjligheter uppstar genom andrat Flanders. NYNEX/Bell Atlantic regelverk som MFS/Worldcom, Tabell 2: Vertikala fusioner och al/ianser Motlv Exempel Osakerhet rorand~ efterfragan Hughes Olivetti Telecom (DirecPC), @Home Marknadspositionering och tillgang till nya kunskaper Bertelsmann - AOL, BBC WorldWide - ICL, STET - IBM Skaffa kontroll Over kanaler till kunderna BT - BSkyB, Disney - ABC - Capital Cities Overga till mer IOnsamma omraden av vardekedjan Microsoft Network - NBC (MSNBC Internet new channel) Awarja konkurrens fran foretag pa berorda marknader US West-Time Warner, Oracle - Sun - Netscape (Network Computer) I samma undersOkning dras slutsatsen att det gar att se inom denna tendensen gar mot verksamhet. Den ena tendenser tva 111 Utredningen "Adapting the EU Regulatory Framework to the developing Multimedia Environment', Squire. Sanders & Dempsey LLP och Analysys Ltd. , for publicering i december 1997. 7 konsolidering av nuvarande verksamheter och den andra tendensen gar mot en differentiering pa grund av de nya mojligheter som uppstar genom avreglering av EU-marknaden och varldsmarknaden och med hansyn till de mojligheter som erbjuds genom konvergensen. fusionsverksamheter ses som ett Vertikala forandring av betydelsefullt industristrukturerna pa reaktion konvergensfenomenet. tecken pa en som Bakom denna analys ligger det faktum att fa om nagra av dagens marknadsaktOrer har tillrackliga kunskaper eller resurser att kunna omfatta hela i en miljo dar sektorerna har vardekedjan konvergerat. Bakom alla nya storre aktorer i de sektorer som paverkas av konvergensen maste det darft>r ligga olika former av partnerskap. I ett konkurrens sadant sammanhang reglerna att fortsatta ha en viktig roll nar det galler att bedoma nya f6retag allteftersom de dyker upp. kommer Konkurrenspolitiken: behovet av att bibehalla konkurrens pa marknaderna i kommissionen konkurrensregler tillampat Tidigare har gemenskapens konver gensfall20, bl. a. i vissa av de fall som anges i ovanstaende tabell. Global One och BT/MCI ar exempel pa fall dar kommissionen, efter vissa andringar av arrangemangen for att skydda i enlighet med konkurrens konkurrensen, reglerna har kunnat godkanna avtal som har bed6mts kunna framja de tekniska framstegen. Kommissionen har vidtagit atgarder mot andra arrangemang som pa ett otillborligt satt stangde marknader och som darfor var oforenliga med gemenskapens konkurrensregler. Bland dessa marks MSG och Nordic Satellite Distribution dar kombinationen av marknadsaktOrer pa de konvergerande de marknadspositioner som de fOrmodades inta i framtiden skulle ha lett till en definitiv stangning av marknaden. Detta skulle i sin tur kunnat i en overprissattning och brist pa resultera innovationer och variation i produktutbudet till nackdel for den snabba utvecklingen av dessa marknader i Europa. Eftersom detta inte kunde avhjalpas genom andringar av arrangemangen, forbjOds avtalen. marknaderna och I framtiden kommer kommissionen att fortsatta att gynna sadana avtal som framjar tekniska framsteg och marknadstilltrade. A andra sidan kommer kommissionen inte att tillata avtal eller fusioner som innebar att marknader stangs, som skapar dominerande stallningar eller som ger parterna mOjlighet att stoppa nya aktOrer. 20 Mer information finns i Europeiska kommissionens konkurrensrapporter for 1994, 1995 och 1996. frim kommer ocksa att stoppa Kommissionen sin marknadsaktOrer dominerande stallning, som den gjorde i fallet Microsoft med telekommunikationsoperatorer pa avreglerade marknader. att missbruka fallet eller i 1. 4 Samll)apfJtt,tjll,ng qch fragor mellan I detta kapitel har fOrsOk gjorts att definiera konvergensfenomenet telekom IT-sektorerna. Har munikations-, media- och beskrivs den teknik som ligger till grund for konvergensen och dess i samband med natplattformarna for overfOring av onlinetjanster. Slutsatsen ar att det finns ett allmant samforstfmd om begreppet teknisk konvergens, men det rader stOrre osakerhet om sannolikheten och total konvergens av tjanster och marknader. fOrsta yttringar tidpunkten for en ensens. natur,,:. och dess. :· ,. : :. :. , ,. ' '. "'·~·. ·:·: f. ,. '. ,. •,. ;• ·. ·ng. an, Jffl!S kony~rgen~e. 9,~~p~t. · den · ,, ·09h· ::1f~:m:!rknadens e:·;'bat<Qmligg, "'' ·~:r:tpolitiska '·~)':id;. i\}~:; ',•. '. ' ,;,,$:ii~·\· f. kapite 'te. ·. ,, ,. ' utv J1~~ A) Sektorerna konvergerar pa teknisk niva, men i vilken omfattning och hur snabbt sker konvergensen pa industriell niva, tjansteniva och marknadsniva? '· ~ '1: « e,. r:. ,,. l y/. 7'(,. ;-. ,·. ,. ' ··'. ,. B) Ar konvergensens effekter redan markbara inom naringslivet och vara dagliga liv och om sa ar fallet pa vilket satt? 8 Efter en diskussion om konvergensens sociala och ekonomiska sammanhang redogors i kapitel II for en undersOkning av marknadstendenserna for att faststalla konvergensens potentiella inverkan pa berOrda sektorer. Kapitlet avslutas med en diskussion om hur konsumenterna kan komma att reagera pa denna utveckling. 11. 1 De soclala och ekonomlaka sammanhangen Sociala aspekter informationssamhalle utgor den Begreppet konvergensen. bakgrunden politiska det lnformationssamhallet framtida nuvarande ekonomiska utvecklingen och fOrutsags komma att fa motsvarande inverkan pa samhallet och sysselsattningen industriella revolutionen fick hundra ar tidigare. till genomsyrar om tankandet som den den De nya tjanster och aktiviteter som har mOjliggjorts genom ovannamnda utveckling av teknik och marknader kan komma att paverka alla aspekter av vara liv - hem, arbete, ekonomi, utbildning, tillgang till sjukvard, forvaltning och tjanster samt tillhandahallande av offentliga medborgarnas deltagande i ett demokratiskt samhalle. Redan idag anvander man i vissa tjanster medlemsstater inom telefonbaserade sadana bankarenden I fOrsakringsarenden och bestallningar av datorer eller teaterbiljetter. Det ar ett relativt kart steg innan dessa tjanster blir vanliga via TV eller en pc. I detta sammanhang ar det viktigt att se till att den nya tekniken och de nya tjansterna ar anvandarvanliga och bekvama. Som vi kommer att se langre fram har lagstiftningen pa omradet en viktig for att sakerstalla fylla anvandarnas fortroende i den nya miljon. omraden roll att som Gemenskapen har genom flera olika initiativ fOrsOkt konkretisera de sociala och samhalleliga effekterna av informationssamhallet efter den banbrytande vitboken 199321 och Bangemann rapporten som publicerades aret darpa22. Samtidigt genomfOrdes liknande initiativ pa hog niva i USA och andra delar av varlden och en internationell dimension tillkom 1995 nar G-7 IMderna mottes i Bryssel for att planera en 21 Vitboken om tillviixt, konkurrenskraft och sysselsattning - utmaningar och vAgar mot 2000-talet, KOM(93) 700, Bryssel den 5 december 1993. globala informationssamhallet. Bangemanngruppens rekommendationer till Europeiska radet, 26 maj 1994. 22 Europa och det global informationssamhallet. strategi for utvecklingen mot Gemenskapsinitiativ for lnformationssamhallet for vitbok som sedan sociala om Flera olika sociala aspekter berors av ett antal initiativ dar kommissionen ar inblandad, bl. a. informationssamhallet23 Forum for , om HOgnivagruppen sakkunniga aspekter24 informationssamhallets , utbildning25 kommissionens , leva och arbeta i grOnboken om att informationssamhallet26 , och den aterfOrenade igenom gar Bangemanngruppen ars utvecklingen Bangemannrapport. Pa insag kommissionen konvergensens betydelse for den europeiska audiovisuella programindustrin som ar en viktig gren nar det galler de sociala och kulturella vardena. 27 I tva farska dokument fran kommissionen, en grOnbok och ett meddelande, tar man upp fragor om olagligt innehall och innehall som kan vara skadligt for minderariga. 28 Europaparlamentet29 och radet30 har varit aktiva inom detta omrade och i ett nyligen antaget meddelande ges en beskrivning av hur informationssamhallet i manga fall maste stracka sig over fler olika politikomraden31 1994 tidigt stadium. inletts De manga for initiativ som nu har framjande av informationssamhallet sammanfors i en IOpande handlingsplan32 som utgor den fasen av kommissionens svar pa andra Bangemannrapporten. fasen Den omfattade regelverket, fragor om nat, tjanster fOrsta 23 Den fOrsta tor informationssamhallet till Europeiska kommissionen, NIJt f(Jr mSnniskor och deras samhSl/en - juni 1996. irsrapporten Forum frin 24 Ett Europeiskt informationssamhSl/e f(Jr al/a, slutrapport frin hOgnivigruppen, april 1997. 25 Att /Sra i informstionssahSl/et - Handlingsplan f6r ett europeiskt utbildningsinitiativ, KOM(96) 471, 2 oktober 1996. 28 Gr6nboken nLeva och arbeta i informationssamhlillet - msnnisksn i centrum H KOM(96) 389, 22 juli 1996. 21 GrOnboken om strategiska m(Jj/igheter alt stSrka den av programindustrin mot fragor europeiska Europeiska unionens politik f6r audiovisuella KOM(94) 96 av den 6 april 1994. bakgrund 28 Se Gr6nboken om skyddet av minderariga och den msnskliga vSrdigheten inom de audiovisue/la tjSnstema och informationstjiJnstema, KOM(96) 483, 16. 10. 97 och Meddelande om olagligt el/er skadligt innehlJll pa Internet. KOM(96) 487, 16. 10. 1997. 211 Hermanrapporten, 19 september 1996. 30 Ridets resolution om Nya politiska prioriteringar rorande informationssamhSllet, 21 november 1996, EGT C 386, 12. 12. 1996, s. 1. 31 Kommissionens meddelande om /nformationssamhSl/ets - steg, KOM(96) 395, f6r Europeiska unionens politik fOr nasta konsekvenser FOrberedelsema 24. 7. 1996. 32 Europa I globs/a informationssamhSllet: L6pande !Jtgardsplan, KOM(96) 607 slutlig, 27. 11. 1996. ledningen det f6r och innehall samt sociala och kulturella fragor. 33 resultat av fasen som ar ett Den andra 35 grundar sig pa en toppmotet pa Korfu 34 · prioriteringar: uppsattning uppdaterad fOretagsmiljOn, av skydd utbildning, allmanhetens intressen och den internationella dimensionen. lnverkan pa den ekonomiska och industriella konkurrenskraften Den debatt om konvergensen som inleds genom denna grOnbok ar mer an en akademisk eller teoretisk ovning. Europeiska gemenskapens formaga att kunna anvanda konvergensen for den samtidigt som den skraddarsys europeiska versionen av informationssamhallet ar avgorande for tillvaxten, konkurrenskraften och skapandet av sysselsattning under de kommande aren. Risken ar att om Europa misslyckas att dra fOrdel av de mOjligheter som erbjuds genom konvergensen kan regionen komma pa efterkalken pa grund av att andra tack viktiga handelsblock utnyttjar fOrdelarna vare en mer konstruktiv installning. I nformationssamhallets socio-ekonomiska effekter och dess betydelse for affarsvarlden undersoks for narvarande inom olika tora 36 pa gemenskapsniva. De nya tjanster som kommer att uppsta pa grund av konvergensen kommer att markas i hela ekonomin och inte bara i de berOrda sektorerna. Det tydligaste exemplet ar den framvaxande elektroniska handeln. Den omfattar bade indirekta former ( elektroniska bestallningar av former direkta och materiella (onlinebestallning och -leverans av tjanster). Den elektroniska handeln mojliggor handel till laga kostnader mellan olika regioner och over nationsgranserna. varor) ett nyligen utkommet meddelande fran kommissionen angavs de potentiella mojligheter i som Oppnas for konsumenter och foretag i Europa genom den elektroniska handeln, 33 Europas vSg till informationssamhallet: En atgardsplan KOM(94) 347, 19 juli 1994 34 Meddelande fran kommissionen radet, Europaparlamentet, utskottet for ekonomi, valutafragor for socialfragor och och industripolitik, utskottet sysselsattning samt utskottet for regionalpolitik om lnformationssamh/31/et: Fran Korfu till Dublin - De nya prioriteringama, KOM(96) 395, 24 juli 1996. till 35 Kommissionens meddelande "lnformationssamhallets konsekvenser - Foreberedelsema inf6r nasta steg". KOM(96) 395, 24 juli 1996. for Europeiska unionens politik :ie Se t. ex. lnsatser for syssels1Jtt11i11g i Europa: En f6rtroendepakt, CSE/1262/96, EGT C56, 24 februari 1997 och SammanhBl/ningen och informationssamhlillet, KOM(97)7, 22 januari 1997. 9 synnerhet for smA och medelstora fOretag. 37 Har gjordes en uppskattning att intakterna globalt fran den elektroniska handeln, bade den direkta och indirekta, kommer att Oka till 200 miljarder ecu ar 2000. I meddelandet betonades ocksa att upprattande av ett reglerande ramverk bAde pa EU-niva och global niva ar en fOrutsattning for ytterligare utveckling. fOrdelaktigt galler inverkan intakterna Vad pa konvergensens komponentsektorerna angavs i en undersokning i de berOrda sektorerna kan att komma att minska med cirka 40% ar 2005 om marknaden inte utvecklas i en riktning som drar full fOrdel av konvergensen 36. For att ge en uppfattning om proportionerna visas i fig. 3 att de berOrda sektorerna svarade for 1 750 miljarder ar 1996 varav 508 miljarder ecu hanfors till EU:s marknader39. Fig. 3: Fordelning av samlade intakter (1 750 miljarder ecu) i de berorda sektorerna ar 1996 Elektronisk informations tjanster 2% ~--~-~ (Kalla /DA TE) kunna Expansion av marknaden for tjanster och deras ge fOrefaller distributionssatt aterverkningar i for produktion av innehall, lagstadgade manga fall som ett resultat av skyldigheter for enskilda radionY-bolag. T. ex. har i Frankrike har gett positiva effekter fC>r den franska biografindustrin. Pa motsvarande satt innebar det en stimulans for oberoende producenter i Storbritannien nar Kanai 4 intradde pa scenen. for betal-TV:n Canal+ framgangarna Den framtida utvecklingen kan inverka pa plikten att tillhandahalla allmanna tjanster. For det fOrsta kan aktorerna, efterhand som marknaden for betal-TV mognar, behOva Oka sina investeringar i lokala inslag for att bevara kvaliteten och ge ett bredare utbud. Den brittiska betal-TV-operatoren inom satellitsandningar BSkyB ar idag en av de 37 Kommissionens meddelande, Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel, KOM(97) 157, april 1997. 38 Se KPMG-rapporten Public Policy Issues arising from Telecommunications and Audiovisual convergence, september 1996. 39 Kalla: Market developments in telecommunications and integrated communications services to the year 2010, utredning gjord av IDATE for kommissionens rakning, 12/97. 10 den inom investerarna stora brittiska filmindustrin och Canal+ skaffar sig· rattigheter till franska biografbibliotek. For det andra kommer konkurrensen nar det galler overfOringen (markOverfOring, kabel, satellit, osv. ) sannolikt, i synnerhet i digitala miljOer, att innebara att den blir inte sektorn tranga OverfOringskapaciteten, utan innehallet, vilket leder till en C>kning av priserna for rattigheterna till innehallet. langre Sysselslttningseffekter och darmed investeringar De signaler som marknaden far borde leda till Okade okad sysselsattning inom de foretag som tar fram innehall sa att man kan tillgodose den stigande efterfragan. Europa ar val rustat tor att mota denna utmaning tack vare sin kreativa potential och sin mangfald av kulturella miljOer. EU:s produktion Okar emellertid inte snabbt och konkurrenskraften hos fOretagen maste darfOr starkas sa att allmanheten kan dra mest mojliga nytta av de mC>jligheter som de nya medierna innebar och sa att marknadens tillvaxt kan omvandlas till arbetstillfallen for att pa sa satt fora andelen sysselsatta inom industrin i Europa (1,8 miljoner) narmare nivan (2,6 miljoner). i USA i egenskap muliplikatoreffekterna, kommer FOrutom konvergensfenomentet av grundstomme till informationssamhallet, ge en direkt och positiv effekt pa sysselsattningen i de berc5rda sektorerna. Expansionen av marknaden och den atfOljande efterfragan pa nytt innehall och nya tjanster kommer att skapa ett behov av manniskor med erforderlig kreativitet. Detta kommer att markas bade inom stora fOretag som fC>rsOker att omorientera sig mot nya marknader och i sma och medelstora foretag som fC>rsOker att exploatera marknadsnischer. De sma och medelstora fOretagen kommer att kombinera anvandning digitala plattformar (t. ex. Internet) med kunskaper om utveckla programvaror, anvandningsomraden och for yrkesmassigt bruk och hemmabruk. Det galler fC>r fOretagen att dra full nytta av den tekniska integrera de olika konvergensen genom att telekommunikations-, bestandsdelarna media- fClr att skapa innovativa tjanster. inom IT-sektorerna standardiserade tjanster bade och for att av Omskolningen av personalen kommer att vara en viktig forutsattning. FOrberedelsearbetet infer de nya marknaderna kommer att krava manniskor med den ratta sammansattningen av kunskaper specialutbildning. kraver Komissionen har inlett ett antal initiativ inom utbildningsomradet, i synnerhet handlingsplanen vilket "Att Iara i informationssamhallet"40 och vissa for programmen verksamheter Leonardo och Socrates (utbildning). ramen (yrkesutbildning) inom Forsl<nlng och utveck/ing till europeiska Det samverkande stodet forsknings- och utvecklingsverksamhet genom programmen ACTS (Advanced Communications Technologies and Services), Esprit och till mycket av den Telematics har bidragit tekniska utveckling som ligger till grund for konvergensfenomenet. Det har hjalpt till att bygga upp styrkan hos de europeiska IT-, och telekommunikations- programvaruindustrierna. En star de1 av detta arbete har legat till grund for utvecklingen av tekniska standarder som sedan har antagits av europeiska faststallts industrin standardiseringsorgan. Det har ocksa bidragit till utvecklingen av tekniska plattformar och verktyg som utgor grunden for den elektroniska handeln. och av tjanster t. ex. av system och Programverksamheter inom ramen far forskning och teknisk utveckling (FoTU) enligt det fjarde ramprogrammet har pa motsvarande satt uppmuntrat till ett storre deltagande fran de sma och medelstora fOretagens sida. Dessa kan dra nytta for distansarbete. Ett typiskt exempel pa integration av system och tjanster for sma och medelstora fOretag ar Integrated Applications for Digital Sites41 • Har tillhandahalls genom online och offline multimedietillampningar integrerade tjanster fran centrala och lokala myndigheter - inom transportfOrvaltning, sjukvard pa distans, lokal undervisning och utbildning befolkningen, fOretag och andra organisationer pa ett kostnadseffektivt och anvandarvanligt satt. till fOrslaget forskningsaktiviteterna till det femte Etter antagandet av ramprogrammet i april 1997 har kommissionen granskat IT-, telekommunikations- och telematiksektorerna for att sammanfOra dem integrerat program. I konvergenshanseende gaiter detta ocksa och utvecklingsaktiviteter inom multimedia och audiovisuellt innehall42 i ett enda forsknings- inom. 40 Se fotnot 25. 41 Ingar i en ansOkningsomgang under 1997 inom ramen tor programmet for telematiktillampning. Digitala sidor motsvarar verkliga platser i geografiska omraden, t. ex. landsbygdsomraden, smastader, stader eller regioner dar medborgarnas och fOretagens behov kan tillgodoses genom multimediatillampningar och telekommunikationssektorerna. inom IT- 42 Se 553 KOM(97) Femte slutlig, ramprogrammet for forskning och teknisk utveckling (1998-2002). for Kommissionens delprogrammen: lnledande diskussionspunkter. arbetsprogram 5. 11. 1997, Ett utan nagon tecken bedomning verksamhet tendenserna. konkurrensregler. I detta avsnitt studeras marknadstendenserna, enligt dock Mark- gemenskapens nadsaktOrernas och investeringsstrategier pa grund av den nya utvecklingen bOrjar nu bli tydliga och ger en god fingervisning om hur aktOrerna ser pa de framtida pa konvergensen ar marknadsaktorernas intresse av att utnyttja de mOjligheter som ges i form av nya plattformar, i synnerhet Internet, som gar det mOjligt att expandera verksamheten bortom granserna for de traditionella huvudmarknaderna bade geografiskt sett och nar det galler ar produkterna. ovan. webbsandning Teleoperatorernas for lnternets rOsttelefoni ar lnternet-tjanster och enligt manga ett annat exempel. Dessa tjanster ar nya bara i den bemarkelsen att de innebar en forflyttning till nya omraden for den aktuella leverantoren. Vissa tjanster ar nya for alla. som tilltrade till marknaden exempel sadant namns Ett Nya tjlnster en rad Flexibiliteten nar det galler digital information Oppnar mOjligheter till fler och mer utvecklade konventionella tjanster (t. ex. digital TV och radio och mobilkommunikationer av battre kvalitet) och och nya tjanster anvandningsomraden. Dessa omfattar allt tidningar, nathandel och natkataloger, hemmabank och multimedia-webbsidor intern kommunikation och som ett viktigt redskap for affarsverksamhet. tjanster nya elektroniska bade olika fran for Exempel: • Radio/TV-bolag som viii sla sig in i nya branscher, Internet webbsanding och t. ex. dataoverforing, teletransport och -tjanster. • Telekommunikationsoperatorer som tillhandahBl/er audiovisuel/a tjanster. t. ex. video on-demand och kabel-TV. • Leverantorer av lntemettjanster som bOrjar distribuera audiovisuellt material och foretag som forrnedlar Internet som erbjuder till mojlighet till rosttelefoni. tillgang Trots nuvarande begransningar finns det ett antal anvandningsomraden som overbryggar klyftan mellan smart television och video Internet. Det omrade dar dessa tva omraden stralar samman utgor den for Mrvarande basta grogrunden for innovationer och foretagsamhet framtagande av helt nya och typer av for "lnternetkanaler" med lnnovativa innehall. mycket grafik ar en forlangning av kreativiteten omradena inom och videoproduktion, separata databilder tidigare de 11 multimedietillampningar,. informationsbehandling. Pa samma satt far avancerade natvideospel hangivna anhangare over nationsgranserna. I en granslos och anpassad digital miljO dyker det upp innovativa hybrida t. e~. "informerical" pa digital-TV med mOJhghet till Internet (for onlinebestallning), cd svar via romkataloger med anslutning till lnt~rnet (fer innehall eller priser) och uppdateringar av kommersiella webbsidor med cd (for minneskravande multi romanslutningar med iademonstrationer). lokala i vardekedjan 1 leveransfasen fOrflyttar sig aktorerna till for dem nya verksamhetsomraden. Nya element laggs till tjansterna inom alla nat. Dessutom forandras sjalva tjansterna genom att man kombinerar element fran hittills separata tjanster. TV-programmen ar pa satt dataunderstodda genom att det finns mojlighet att fa tillgang till text och bild parallellt. _1 ett fOrsOksprojekt t. ex. kompletterades utsan. ~mngar fran hastkappl6pningar med text och mOJhgheter till online-vadslagning. Samma mcjligheter ges genom digital radio. sa Nya aktorer detta utgor Eftersom konvergensen gar det mojligt fe>r de verksamma aktorerna att utvidga sin roll inom teleprogramutsandning ocksa inkorsporten for maktiga nya aktorer fran fOrlags och IT-industrin. For informationsforetag, t. ex. fcrlag, finans informationstjanster innebar Internet en viktig kalla till utvidgning av deras traditionella know how och ett idealt satt att ateranvanda och "blasa nytt liv" i rika informationskallor. databasoperatorer och av pa som utformningen Pa motsvarande satt har IT-fe>retagen ett start inflytande nya tjanstemarknader i Europa - allteftersom de ror sig i riktning mot en generell onlineaverfcring av programvaror och mulitmedieinnehall, gar stora investeringar i kabel- och TV-verksamheter och avancerade samordnare av agerar fcrsoksverksamheter inom TV i Europa. Genom att IT-industrin understOds av datakraftens makalosa expansion, ar kanslig far fcrandringar genom produkternas fOrkortade livslangd, ar van att verka i en valdsamt konkurrensutsatt omgivning och historiskt sett inte hindras av besvarliga regleringar skall dess bidrag och mOjligheter att fOrst driva tram och sedan dra nytta av konvergensen inte underskattas. fig. 4 De viktigaste aktorernas position i vardekedjan och forhallandet mellan dem TO Broadcaster Electronic publisher Internet service provider Content creator Software developer Content creation Packaging Service Provision Infrastructure provision Terminal vending Core strength - f. !tf". !'d Partial competence __. Existing relationship or contractual link Potential contractual link lo another player (Kalla: Squires, Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd. ) Nya marknadsstrukturer fusions-, forvarvs- och allians De viktiga verksamheter (M&A) som beskrivs i kapitel I ar motiverade av ett antal kommersiella och strategiska faktorer. Konvergenstendensen ar en 12 av dem, och en viktig sadan. Vissa havdar att den nya marknadsstrukturen aterspeglar en viktig torandring i vardekedjan, med ett skrift frfm bara och till sammanstallning av innehall eller erbjudande produktion leverans och inom bade onlinetjanster -transaktioner. om tillsammans Avregleringen och konkurrensen med digitaliseringen och en stor Okning av natkapaciteten radio/TV och telekommunikationsnaten ger overfOringen och tillhandahallandet av tjanster en varupragel vilket omvandlar den till en verksamhet med laga marginaler och stora volymer. De fOretag som idag verkar pa de lagre nivaerna i vardekedjan sina fOrsOker huvudaktiviteter genom horisontella fOreningar eller genom att expandera till nya geografiska marknader. darfor Oka volymen for Samtidigt ror de sig uppat langs vardekedjan till aktiviteter med hogre marginaler genom vertikal koncentration. Telef6nicas kOp av Antena3 TV i Spanien, STET-gruppens skapande av Stream i ltalien och Microsofts anskaffande av kabet-TV operatoren Comcast i USA ar alla exempet pa fOretag som verkar inom flera sektorer lika mycket av strategiska som affarsmassiga skal samt IOnsamhetsskal. I fig. 4 anges dessa i strategier efter typ av marknadsaktOr och fOrhallande till vilken del av vardekedjan som ar aktuell. Den anger ocksa vilken typ av affarsmassigt forhallande som vaxer fram mellan olika aktOrer. Det ar dock en schematisk uppstallning och det ar svart att fa fram mer exakta skillnader mellan skapande av innehall, sammanstallning och av tjanster. tillhandahallande var som banbrytande Situationen fOrstarks genom uppkomsten av nya industrier som fyller upp klyftan mellan narliggande sektorer. Vissa av de nystartade inom fOretagen datanattjanster online for ett decennium sedan till mangmiljarddollarfOretag. har CompuServe och American On-line ar tva exempel. Den nyligen genomfOrda anslutningen av dessa tva verksamheter till Worldcom ar ytterligare ett exempel pa hur flytande de nuvarande marknadsstrukturerna ar. idag vaxt i Karaktaren och den potentiella tillvaxten hos marknadens efterfragan av nya tjanster ar de faktorer dar marknadsaktOrerna kanner storst fran marknaden ar osakerhet. Signalerna motsagelsefulla. Nar det galler indikatorerna pa leveranssidan form av M&A-aktivitet och investeringar i utveckling av nya tjanster ger de om ett marknadspotentialen. A andra sidan anvander endast cirka 8% av Europas medborgare Internet i arbetet och 4% hemma aven om ar tillvaxttakten imponerande. Detta utgor en liten andet av den totala konsumtionen av audiovisuellt material dar TV-apparaternas genomslagskraft ar storre an tnternettjansterna positivt intryck fraga for i telefonens. Dessutom tror manga att det passiva TV-tittandet inom familjerna kommer att utgOra stommen for den audiovisuella konsumtionen under overskadlig framtid 43. Det finns emellertid vissa tecken pa en potentiell forandring av konsumtionsmonstren av tjanster och i hemmiljOn. Vissa av dessa tecken harror fran marknadsutvecklingen i Nordamerika dar anvandningen av persondatorer i hemmen tor i narvarande ar mycket mer omfattande an Europa. Det gar att dra paralleller med den amerikanska marknaden fOrst nar vi uppnar en liknande niva nar det galler datoranvandning. Forandrade konsumtionsmonster Konsumenterna ar benagna att anvanda nya varor och tjanster som uppkommer genom konvergensen bara i den man dessa tjanster ar till nytta for dem. Nya tjanster kan darfor inte styras enbart av leverantorerna utan maste ta hansyn synnerhet konsumenternas synpunkter. Detta aterspeglas i konsumtionstendenserna som bOrjar visa de torsta tecknen pa konvergens i hemmen. till efterfragan och i • Under 1998 kommer man att for fOrsta gangen att salja fler datorer an TV-apparater i varlden. Detta maste forstas jamforas med TV: n stora genomslagskraft i hemmen och det faktum att persondatorer saljs bade till fOretagen och hemmen. tid av den • Under 1995 tillbringade amerikanska folket mindre an halften av sin framfor en bildskarm vid en dater. Enligt de senaste amerikanska matningarna malgruppen tillbringar webbanvandarna redan nu 59% mindre av sin tid framfor TV:n an den genomsnittliga tittaren och enligt berakningar kommer TV:ns andel av tiden framfor bildskarmen av vara halften jamtort med anvandningen av persondatorer ar 2005. A andra sidan visar siffror Over malgruppen avseende den genomsnittliga tittartiden i Europa Okade med 4 minuter, vilket skall jamforas med USA dar det skedde en minskning med 2 minuter. 1995/96 aren att • Forskningen om de aktiviteter som har ersatts genom att datoranvandningen visar att det snarare ar TV-tittande som minskar an bok- och tidningslasning eller videospelande. Enligt Price Waterhouse agnar yngre manniskor i aldersgruppen 18-35 ar som tidigare tillbringade 4 timmar per dag framfOr 43 Se Economic Implications of New Communication Technologies on the audio visual market. undersokning gjord av Norcontel f<:lr Europeiska kommissionens r~kning, mars 1997. (Ireland) Ltd. 13 TV:n en av dessa timmar till att "surfa pa natet". Uttryckt i tillganglig fritid och kostnader valjer de unga grupperna redan att vaxla mellan olika media. Bara videospelen svarar for nastan 20% av den totala mediakonsumtionen bland dem som ar under 16 ar pa vissa marknader enligt Arthur Andersen44 Forindringar av hemmiljon pa grund av konsumtionsvanorna. En nyckelfaktor nar det galler anvandningen av nya tjanster kommer att vara persondatorns genomslagskraft i hemmen, i synnerhet multi media och persondatorer med Internet. I de fiesta medlemsstaterna har persondatorerna slagit igenom motsvarande upp till 30 %, men farekomsten av mulitmediedatorer ar avsevart lagre och lnternetanvandningen vaxer som tidigare namnts stabilt men fortfarande fran en lag niva. A andra sidan ar livslangden for en persondator idag 3 ar i genomsnitt vilket innebar att nuvarande persondatorer kommer att utrustas for multimedia ganska snabbt samtidigt som fran arbetsplatserna och i samband med utbildning kommer att ytterligare paskynda anskaffandet till hemmen. tekniker vanan dessa vid familjen har overgatt En star forandring har skett inom hemmen genom att fran att gemensamt titta pa tva eller tre allmanna TV kanaler till att familjemedlemmarna individuellt tittar pa sina egna urval och valjer fran det mycket storre kanalutbud som erbjuds idag. Foretagen konkurrerar med forpackad media som kan spelas upp pa videobandspelare och videospelstationer. Allt detta kommer i Okad omfattning att konkurrera med datorn, synnerhet med dess onlineanvandning. I andra andan av detta spektrum erbjuder redan nu multimedia-pc som dataindustrin mojliggor att man kan titta pa olika TV-kanaler. Hybrida set-topboxar for TV kombinerar Internet och digital TV-mottagning med mOjligheter att lagra och redigera videoinnehall vilket mojliggor allt fran till att skicka inspelning av videoavsnitt som e-post. filmer Huruvida det kommer att bli PC/TV eller TV/PC som kommer att vinna denna kamp ar for narvarande oklart. Vad som emellertid ar sakert ar att konsumentens "hemplattform" kommer att utvecklas kraftigt under de narmaste aren. Anda ar det samtidigt sa att konsumenternas efterfragan och behov av battre till information ger utrymme for konvergens av dessa och telekommunikationer, media informationsteknikprodukter och -tjanster som tillgodoser allmanhetens intressen inom sadana omraden som undervisning, halsa, miljo och transport. tillgang 11. 4 Sammanfattning och fragor konvergensen mot I detta kapitel diskuteras den overgripande politiken och de ekonomiska forutsattningarna for av informationssamhallet, och en beskrivning gors av pa gemenskapsniva skulle fa inom detta omrade. vilken omfattning verksamheterna bakgrund Darefter diskuteras marknadstendenserna bade ur utbuds- och efterfrageperspektiv och en optimistisk syn pa den framtida konvergensen illustreras med en realistisk bild av dagens konsumtionsmonster och de olika startpunkterna for olika plattformar som t. ex. Internet och fria utsandningar via radio/TV. om den utOkar medvetna kombinerade de tavlar forandrade Val konsumtionsmonstren och TV- dataindustrin om tittarna. Radio/TV-bolagen och interaktiva TV-tillverkarna kapaciteten hos sina tjanster och sin utrustning. Dagens digitala TV-set-topboxar finns redan med och telekommunikationsfunktioner. TV-apparaterna kan redan fungera som monitorer om de ansluts till billiga internetapplikationer. Det finns manga inom den konsumentinriktade elektronikindustrin som forutsager att det kommer att tas tram TV apparater med inbyggd pc-kapacitet, bl. a. med tillgang till Internet och att detta kommer att bli en viktig artikel pa konsumentmarknaden inom en snar framtid. TV- "" "He who hesitates has no audience", Jolyon Barker, Broadcast, 1 O May 1996 14 , J. ·:·. '<. 1·--'-. ·- w,. ,~. ,rgerus•n• ·!, :~n~-r~n;t>pi l~;,f6retag· och kbn~1;1Qt ,. ·1~r dso11vetg~n · :. ;ihfl~tand, ~}~!t?~-·~,,~. J~r~~ge11l. ·. ··:. i~'. '. '. •. • att r: ~;,,,ti't. ·. ett -~~~J':,r1Vf ?. ster,. 9111911~. kul~f· <·:;::~:. ;, ~r:if·' ~~m ~I, l'ka' :: · · ·au ;,. • Y·. kpn~yf'l ·vr sa i~!~ff;:·; A) Kommer konvergensen att i storre omfattning inverka pa skapandet av sysselsattning och pa utbildningen i Europeiska unionen? Hur ar det troligt att konvergensen kommer att inverka pa vart satt att arbeta? Kommer effekterna att fOrdelas jamnt over Europeiska unionen?. sannolikt 8) Vilka effekter kommer den nuvarande utvecklingen inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna nar det galler de ekonomiska aspekterna, de tjanster som erbjuds och de sannolika tjansteleverantorerna? att ha av for att det sker finns det C) Vilka bevis forandringar nar det galler tillgangen till tjanster, information, underhallning och kultur i hemmen och pa arbetet? Vilka fcljder far den nuvarande utbredning, persondatorernas nivan anvandningen av Internet och utbredningen av TV tjanster? Vilka eventuella atgarder kravs for att Overvinna den for daliga multimediedatorerna och anvandningen av Internet? inforandet av nya genomslagskraften for D) Vilka typer av gemenskapsprojekt for FoTU bOr genomforas i samband med konvergensen mot bakgrund av de stallningstaganden som har framforts i gemenskapens femte ramprogram45? for den drivkraft Konvergensen visar redan tecken pa att vara en avgorande nuvarande utvecklingen inom telekommunikations-, media och Den informationsteknikindustrierna. utveckling och de trender som beskrivs i kapitel I och II har potential att i hog grad paverka informationssamhallets utformning i Europa. For att ge en lamplig respons pa den aktuella utvecklingen ar det viktigt att skapa en bred debatt om vilka eventuella hinder som finns - faktiska eller potentiella - som kan motverka sektorernas konvergens. identifierade hindren ar natur reglerande I kapitel 111 gars ett fOrsok att identifiera dessa hinder och berOrda parter anmodas sanda in sina synpunkter pa konsekvenser av sadana inte hinder. De nodvandigtvis och lagstiftning ar inte alltid det enda sattet att losa eventuella problem. Det verkar dock rimligt att for denna gronbok be om inom synpunkter pa alla olika faktorer som kan paverka konvergensprocessen. ramen av gemenskapsniva form. Sasom papekats I de fall det gar att faststalla forekomsten av hinder i form av reglering bOr man darter inte automatiskt utga fran att det kravs en motatgard i samma tidigare tillampas konkurrensreglerna i stor utstrackning i denna sektor, och marknadslosningar som avlagsnar hinder mot konvergensen ar i manga fall lampligare. Pa eller potentiella fOrdragets grundlaggande mal, t. ex. upprattande av en val fungerande framjande av ett system med konkurrens utan snedvridningar, forverkligande av transeuropeiska nat och hog standard vad galler konsumentskydd. Hindren bOr aven undersokas och jamforas med de sarskilda friheter som anges i fcrdraget, t. ex. bestammerserna om tillhandahalla tjanster eller etableringsratten. skall vagas mot inre marknad, frihet att faktiska hinder faststaller Regler som restriktioner maste tillgodose allmanhetens intressen (enligt vad som ar faststallt i EG-fordraget och av EG domstolen) och maste sta i proportion till detta mal for att kunna godkannas. Samtidigt skall alla gemenskapsatgarder (inklusive atgarder som syftar till att harmonisera olika nationella regler) framja dessa mal i allmanhetens intresse, och fOlja subsidiaritetsprincipen. 111. 1 Beflntllga hinder I foljande avsnitt forsoker vi att identifiera viktiga faktiska och potentiella hinder for utvecklingen 45 Se fotnot 42 15 av olika konvergensfenomen och i fbrlangningen informationssamhallets fbrverkligande i Europa. till kunden. Aven dar de Til/gang for anviindare lnriktningarna skiljer sig mellan olika sektorer nar det galler agarskap och drift av naten. Detta innebar att manga tjanster kommer att ha ett begransat antal vagar tram rattsliga monopolen har upphort kan man pa ett lokalt ekonomiskt plan idag ager telekommunikations- och kabel-TV-naten aven i fortsattningen spela en dominerande roll nar det galler anslutning av kunder pa flera marknader. I de flaskhalsar resurser som utgor kontrolleras av vertikalt integrerade aktorer finns det mojlighet att begransa konkurrensen pa tjansten iv an. lata dem som fall de existerande radio/TV-bolagen. idag De krympande marknadsandelarna skulle kunna uppvagas av att man utokar malgrupperna och gar utover nationsgranserna Pa motsvarande satt kommer det i takt med att det utvecklas nya tjanster tillkomma flera innovationer fran sma aktorer som utvecklar nischer pa marknaden eller fran stora aktorer som med stor budget for forskning och utveckling. I bada fallen kommer de bada att behova storre volymer fran de nationella marknaderna for att kunna tacka sina kostnader. Som en fbljd av direktivet om television utan granser star det nu TV-kanalerna fritt att soka efter en storre publik. Den storsta utmaningen blir kanske snarare den flersprakiga och mangkulturella publiken, an eventuella hinder mot etablering pa ny landers marknader. infrastrukturer Restriktioner i form av reglering vad gal/er anvandningen av infrastrukturer Nuvarande restriktioner i vissa medlemsstater rorande vilka typer av tjanster som kan tillhandahallas over olika for operatorerna att utforma enhetliga strategier for de paneuropeiska marknaderna. Detta kan ocksa fbrhindra att stordriftsfordelar uppnas, och de hogre enhetskostnader och darmed hogre priser som blir innebara att leveransen av innovativa tjanster begransas. foljden kan forsvara kan Priser for telekommunikationstjanster Hoga priser for telekommunikationstjanster och de bakomliggande natinfrastrukturer som anvands for att leverera tjanster kan avsevart inverka pa efterfragan pa tjansterna. En av de rapporterade orsakerna i lnternets Nordamerika ar den vitt spridda anvandningen av "fria" lokalsamtal pa telefon och det faktum att konkurrensen har inneburit lagre avgifter for inhyrd natkapacitet46 innebar avsevart. Detta lagre kostnader for dem som tillhandahaller tillgang till naten. framgangar till forflyttas flaskhalsen Tillgang till innehiJll. Sasom diskuterades i avsnitt 11. 1 kan expansionen pa leveranssidan teknik och konvergensen forbattrad genom fran att innebara leveranssidan innehallssidan vilket pa medellang sikt kan leda till brist pa lampligt innehall. Ett attraktivt innehall ar redan nu en nyckelfaktor for framgang pa bade den digitala och analoga TV-marknaden. En standig brist kan forhindra tilltrade till marknaden och darmed inverka pa konkurrens och innovation. till Fragmentering av EU-marknaden. Okningen av antalet TV-kanaler kommer fbrmodligen att ske pa bekostnad av marknadsandelar for de 46 Enfigt rapport fran OECD ar 1997 kostar 20 timmars anvandning av Internet 38 $ i Finland, 64 $ i Forenade kungariket och 74 $ i Tyskland vilket skall jamfOras med USA dar samma tjanst kostar 29 $. immaterialrattsligt Bristande skydd. lnnehallsproducenter kommer bara att vara villiga att sprida sina produkter om deras immateriella egendomsrattigheter garanteras. Pa motsvarande satt kommer forlaggare och operatorer att investera i innovativa tjanster bara om de ar overtygade om att de nya metoderna fbr overforing av information och tjanster. ger ett tillrackligt gott skydd for de immateriella och industriella arbetet fran deras organisationer och innehall. Ett for dem som otillrackligt skydd ar redan det ett hinder for elektroniskt offlineinnehall och kan fortplantas till onlinemiljon. De senaste WIPO i detta avtalen som hanvisas dokument bidrar till att klargora den nuvarande situation en. tillhandahaller till senare detta av att de bakgrund Mot nuvarande gemenskapsinitiativen befinner sig i ett langt framskridet stadium och ar anpassade till det befintliga rattsliga ramverket inom detta omrade av den digitala miljon, tar denna gronbok inte lagstiftningsfragor om upphovsratter och upp liknande rattigheter. Dessa fragor har behandlats ingaende i gronboken om upphovsratt och liknande rattigheter i informationssamhallet och i det foljande meddelandet47. I den strategi som har tagits fram beaktas utvecklingen av den teknik som paverkar konvergensen. 111. 2 Potentiella hinder aktorer lagstiftningen, lagstiftningen Osakerhet nar det gal/er Marknadens infbr tveka kan investeringar pa grund av osakerhet nar det galler gallande definitionernas rackvidd, hur de tillampas eller huruvida de ar anpassade forandrade marknadsstrukturer och egenskaper hos olika tjanster. Trots att manga av dagens definitioner (bade pa nationell niva och gemenskapsniva) t. ex. de till 47 KOM(95) 382, 19. 7. 1995 och KOM(96) 568·, 20. 11. 1996. 16 telekommunikationer, sasom rosttelefoni, TV utsllndningar el/er informationssamhallstjl:Jnster aven i fortsattningen kommer att galla pa manga omraden kommer tjanstesektorn att paverkas negativt om det finns osakerhet hos foretagen om vilken reglering deras tjanster kommer att omfattas av. verksamhet I vissa fall kan detta helt enkelt innebara att det finns risk att lagstiftarna, trots att det finns for aktuella definitioner pa gemenskapsniva bade och telekommunikation, i vissa medlemsstater kan komma att hanfora en viss ny tjanst till ett annan regelsystem medan man medlemsstat bedOmer att samma tjanst skall fOlja andra regler48 radio/TV- inom en i. det kan Dessutom i medlemsstaterna om likvardiga tjanster skulle regleras olika, t. ex. pa grundval av den plattform som anvands for tjansten ifraga. uppsta hinder I andra fall kan egenskaperna hos en viss tjanst i framtiden innebara att den omfattas av mer an ett regelomrade enligt nuvarande definitioner. Detta kan leda till att vissa tjanster regleras oproportionerligt tungt. Till sist kan den tekniska utveckling och de marknadstendenser som anges i kapitel I och 11 ocksa innebara en utmaning mot den grundval pa vilken definitionerna for narvarande ar upprattade. Ett exempel pa osakerheten nar det galler regleringarna uppstod under den senaste franska valkampanjen dar vissa regler som fOrbjOd offentliggOrande av opinionssiffror under veckan i fraga om traditionella media, men inte i fraga om valsiffror som publicerades pa Internet. Ett antal dessa fOrlaggare omstandigheter fOrbudet som missgynnade den traditionella mediasektorn49 innan valet tillampades ignorerade under. flera olika organ, tjanster kan Flera reglerande organ Forfarandet for att fa lagligt tillstand i alla medlemsstater, eventuellt for en viss aven fran uppsattning innebara hOga for dem som viii sprida sin kostnader i Europa. lander verksamhet Tjanstesektorn kan paverkas negativt om marknadsaktOrerna omfattas av flera olika regelsystem eller maste konfronteras med flera flera i 48 Ett exempel ar bestallningsvideo som enligt utredningen gjord av Squire Sanders Dempsey antingen behandlas som en telekommunikationstjanst med ett mervarde eller annu inte formellt har kategoriserats i alla medlemsstater fOrutom i Frankrike dar den omfattas av bestammelserna for radiofTV-utsandning och Tyskland dar den faller under den nya kategorin "teletjanster". 49 OECD-rapport, se fotnot 5. 17 t. ex. om ett nat maste reglerande organ, telekom licensieras munikationsinfrastruktur och radio/TV-nat (pa grund av att det tidigare har erbjudit bada dessa tjanster). bade som inom skillnader Tilltrlide till marknaden och llcensiering Det finns telekommunikations-, media- och IT-sektorerna nar det galler huruvida tilltradet till marknaden ar oreglerat, begransat for monopol eller eller om det ar fOremal sarskilda rattigheter. I allmanhet ar IT-sektorn befriad fran licensieringsforfaranden. Alla licensieringsforfaranden eller begransande bestammelser om marknadstilltrade utgor ett potentiellt hinder nar det galler tjanster, investeringar och en rattvis konkurrens och skall darfor begransas till att galla i vissa motiverade lnriktningen bor i synnerhet ligga pa att fall. begransa regleringarna dar det finns potentiella hinder snarare an att utvidga tyngre regleringar till mindre reglerade sektorer for att skapa mer likvardiga marknadsvillkor. Dar licensiering fortfarande fOrekommer i stor utstrackning finns det stora skillnader mellan olika sektorer och mellan medlemsstaterna nar det galler hur lang tid det tar att erhalla en licens, insynen i fOrfarandena, hur lange en licens galler och avgifternas storlek. Manga licenser for telekommunikations- och radio/TV-nat galler nationellt medan andra - i synnerhet nar det galler utsandning av kabel-TV - galler regionalt eller lokalt. Aven om alla dessa faktorer ar acceptabla i sitt sammanhang nar det galler de specifika sektorerna kan de innebara att det blir svarare eller dyrare for organisationerna att erbjuda ett integrerat paket tjanster, i synnerhet Over en oproportionerlig belastning eftersom tekniken framjar en sadan integrering och eftersom det sannolikt uppstar en Okad efterfragan bade fran fOretag och konsumenter. granserna. Detta utgora kan av till ges nat, som skydd system beaktande Tillgangen med innehall F ragan om atkomstkontrol/ och tillgang regleras framst genom affarsmassiga fOrhandlingar med det overgripande genom konkurrensbestammelserna. lcke desto mindre foreligger det for narvarande en asymmetrisk situation i och med att reglerna om tillgang endast avser vissa nat (t. ex. bestammelserna avser samtrafik telekommunikationsnat men inte infrastrukturer som utnyttjas for radio/TV-verksamheter). Pa motsvarande satt finns det ett ramverk for atkomstkontroll tor digital-TV men inte for alla typer av digitala tjanster. (Lagg marke till att i det for senare fOrhandlar Storbritannien oppna fallet som och nat genomdrivande. Vad gaiter gransoverskridande tjanster kan konflikter mellan olika synsatt fOr olika sektorer och i olika medlemsstater utgora hinder mot tillhandahallandet av tjanster eller mot investeringar i innovativa tjanster eller nat. den som konsumentskydd, integritetsskyddet konsumenterna Allmanhetens fortroende for nya miljoer Om det mellan olika sektorer finns skilfnader vad galler rattsliga behandlingen av elektroniska Overforingar eller och kan dataskyddet anvandarna tap pa och fortroendet for de tjanster och system som tillhandahalls vilket kan Mmma utvecklingen av genom tjanster de konvergensen. Brist pa standarder for driftskompatibilitet och samtrafikformaga me/Ian konvergerande nat. Malet att sakerstalla att alla anvandare kan kommunicera med vilken annan anvandare som heist ar svarare att na om marknaden inte kan leverera produkter och tjanster som ar kompatibla. Patentskyddade standarder som kontrolleras av de dominerande aktorerna kan begransa denna kompatibilitet. uppkommer 111. 3 Fraga Fraga 3: Hinder mot konvergensen I kapitel potentiella hinder motkonver~~nsen. Ill diskuteras b~de aktuella och Vilken betydelse kommer de hinder som har identifierats sannolikt att fa? Finns det nagra andra hinder eller faktorer som kan fa avgorande betydelse for konvergensprocessen i Europa? narvarande om ett gemensamt ramverk lltkomstkontroll for alla digitala tjanster). for fall marknadsaktOrerna I de kontrollerar anvandarnas tillglmg, t. ex. genom att de ager det lokala natet eller genom att de har kontroll Over lltkomsten, kan det berOrda fOretaget utova diskriminering till fOrman for sina egna tjanster. innehall galler fran detta ar behandlingen tillgang som har Nar det galler fragor om samband med i allmanhet normala affarsmassiga principer som endast modifieras genom tillampliga konkurrensregler. Ett undantag i medlemsstaterna av sarskilt "attraktivt" innehall, t. ex. nationella sportevenemang dar andringen av direktivet om television utan granser innebar ett omsesidigt erkannande inom gemenskapen reserverats av av evenemang som har medlemsstaterna for fria TV-utsandningar. till tillgang Fordelning av radiofrekvenser och andra resurser Tillhandahallandet av tjanster ( och utvecklingen av en effektiv konkurrens) kommer att vara beroende av tillgangen pa tillracklig natkapacitet vilket i fraga om manga tjanster innebar radiospektrumet. Den samtidiga expansionen av TV-utsandningar, rosthjalpmedel och mobila multimedia och anvandandet av trfldlOsa tekniker inom fasta nat kommer att leda till en avsevart Okad efterfragan. I de fall det fOreligger stora skillnader nar det galler mangden tillgangliga spektra eller hur de fOrdelas ar det sannolikt att det uppstar hinder som bakomliggande kostnadsbaserna for natens funktion i de olika sektorerna vilket kan stimulera konkurrensen inom en sektor mer an inom en annan sektor. paverkar de Olika inriktnlngar for att uppfylla mat som ligger i allmilnhetens intresse Regelverken inom var och en av de olika sektorer som paverkas av konvergensen innehaller ett antal olika atgarder varigenom man fOrst>ker att sakerstalla vissa mal som ligger i allmanhetens intresse som ar specifika for dessa sektorer och som overensstammer med gemenskapens mal. tagger mycket star vikt vid Kommissionen tjanster som tillhandahallandet av sadana tillgodoser allmanhetens intresse50 , i synnerhet nar det galler att sakerstalla den sociala och i gemenskapen regionala sammanhallningen som medan inom de tas telekommunikationssektorn for att sakerstalla samhallsomfattande tjanster pa nationell niva nu utgllr fran ett ramverk som har inrattats pa gemenskapsniva. Det satt pa vilket dessa mal genomdrivs (snarare an malen i sig) kan utgOra for de organisationer som ar en belastning alaggs skyldigheter i samband med malens steg 50 Se KOM(96) 443. 18 I detta kapitel studeras betydelsen av ovan identifierade hinder. Forst behandlas fragan om sarskilda egenskaper hos konvergensfenomenet kan innebara nya och specifika problem for lagstiftningen. I avsnitt IV. 2 identifieras tankbara inriktningar for I avsnitt IV. 3 reglering av viktiga omraden. behandlas fragan om uppfyllandet av de mal som ligger i allmanhetens ~ntresse och i avsnitt IV. 4 undersOks alternativen framtida regelverk. Kapitlet sammanfattas med en oversikt over relevanta internationella fragor. till ett IV~1·Pr~~('fnto. l:#~varande regelverk De omraden dar sektorernas konvergering skulle kunna innebara problem for nuvarande regelverk anges bade lagstiftningens innehall och dess praktiska genomfOrande. I avsnitt IV. 3 till IV. 5 diskuteras mOjliga IOsningar pa dessa fragor. Problemen nedan. galler Regleringens roll tilltro st6rre • Marknadskrafternas roll. Vissa anser att det till fasta viktigt att ar marknadskrafternas formaga att uppfylla regelverkets maL De menar att denna tankegang aterspeglas i den inriktning som fiesta medlemsstaterna anammar vad de galler samhallsomfattande inom telekommunikation. Detta galler aven IT- och radio!TV-sektorerna, dar utvecklingen av driftskompatibla standarder och program leds av finns andra som Eir tveksamma till marknadskrafternas formaga att ge tillrackliga garantier till konsumenterna, och tillmater regleringen en stor betydelse nar det galler att skydda sadana mal som ligger i allmanhetens intresse. industrin. Det tjanster • Balansen me/Ian sektorspecifik reglering och konkurrensregler. En annan viktig fraga ar balansen mellan och sektorspecifika bestammelser dar manga av foresprakar konkurrensreglerna i en konvergerad miljo istallet for inforande av nya omfattande bestammelser. tillampning i enskilda konkurrensregler fall ett vid sidan verktyg Reglering ar inte ett mal i sig. Detar istallet helt av enkelt marknadskrafterna for att uppna storre sociala, ekonomiska och allmanna politiska mal, t. ex. de mal som anges i kapitel 11. Detta har redan konstaterats i kommissionens meddelande om elektronisk handel dar man fOreslog principen "ingen reglering f6r sakens egen sku/f'51. Denna princip galler aven alla sektorer som berors av konvergensen. De mal som ligger till grund for regleringen i medlemsstaterna undergravs inte av konvergensen. Malen varierar och ar anpassade for de sarskilda behoven inom olika sektorer men omfattar aven nationella mal som t. ex. att framja effektivitet, ekonomiskt valstand och konsumenternas intressen. Pa gemenskapsniva aterspeglas liknande mal och bestammelser. EG-fOrdragets mal allmanhetens och (for vilka Trots detta bOr konvergensen pa grund av sin natur och beskaffenhet redogors nedan) tillsammans med akt6rernas behov av en reglering som ar begransad och malinriktad, medfora att myndigheter pa bade nationell niva och europeisk niva granskar regleringens roll i en miljo dar marknaderna och omfattning tre nyckelfragor kan konvergerar. FOljande urskiljas: s1 Se ovan. De tre andra pnnc1perna som tas upp i for konverensen. De meddelandet ar ocksa viktiga innebar att reglering maste grunda sig pa den inre marknadens friheter, maste ta hansyn till f6retagens verklighet och maste uppfylla mal i allmanhetens intressen pa ett effektivt satt. 19 en ger antydan • Att finna fungerande losningar. Nar det finns bestammelser maste dessa vara tillampbara pa ett fungerande och smidigt satt. Det varldsomfattande Internet och de regionala satellittjansterna om svarigheterna att genomdriva regler trim en medlemsstat till andra lander, medan den snabba ftirandringstakten nar det galler varor och tjanster ( det ror sig om manader och veckor) innebar en verklig utmaning for alla som lagstiftningsvagen saker en losning pa nagot specifikt problem. For att finna losningar pa gemenskapsniva far man rakna med manader och ar. Problem med regelverkets enhetlighet innebar En central egenskap hos en konvergerad miljb ar mojligheten att via vilket nat som heist leverera ett mycket mer omfattande spektrum av tjanster an vad som for narvarande ar rnbjligt. Detta att inte tillhandahallandet av olika tjanster over ett enda nat eller via en enda plattform gor att dessa tjanster ar likvardiga, inte heller att de mal som styrs av allmanhetens intressen och som ligger till grund for regleringen automatiskt galler trim den ena tjansten till den andra. automatiskt Aven om t. ex. en film, en sang, en tagtidtabell och ett telefonsamtal alla kan overforas i digital form innebar detta inte att anvandaren behandlar dessa olika tjanster/aktiviteter som utbytbara. Pa samma satt ar det sannolikt att bestammelser for i var och en av dessa till fortsattningen utformas med tjanster aven hansyn tjansternas olika karaktar, men eventuellt med liknande allmanna principer som grund. Problem som har att gora med andrade forhallanden vad giller knappa resurser av dock leverera tjansterna, konkurrensen, Som tidigare namnts i kapitel Ill, kan olika bestammelser som i grunden ar lika, i synnerhet med avseende pa den teknik som anvands for innebara att diskriminerande behandling vilket kan medfora investeringarna att och tjanster hindras. Ett tillhandahallandet av opm1ons behandlingen exempel undersOkningarna enligt den franska vallagen - har redan tagits upp. Ett annat exempel ar den gallande begransade in om bestammelser telekommunikationssektorn. Enligt dessa kan allmanna organisationer telekommunikationsnat erhalla till samtrafik men inte organisationer som driver ett radio/TV-nat. Hopkopplingen mellan dem kan vara av stor betydelse i samband med tjanster dar man anvander radio/TV-media for laddning av tjanster, men behaver telenatet for att fa en returlinje. rackvidden om hos samtrafik information och rattigheter driver som Vid bedOmningen av dessa skillnader i behandling bade over olika sektorgranser och mellan medlemsstaterna behaver man inom samtliga analyser pa gemenskapsniva overvaga huruvida detta tillgodoser de mal som ar av allmant intresse enligt fOrdraget och enligt EG domstolen och om de gallande reglerna ar proportionella i fOrhallande till det efterstravade malet. Om svaret pa bada fragorna ar nej kan de ifragavarande infer EG domstolen. tas upp reglerna I de fall hindren ar ett resultat av atgarder som overensstammer med fOrdraget, och principerna om omsesidigt erkannande inte ar tillampbara, kan gemenskapsatgarder (t. ex. lagstiftning om harmonisering) vara motiverade. Foljder av globaliseringen Den nya miljOn kannetecknas av tjanster som tacker hela varlden. TV-sandningar via satellit ar ett exempel, men Internet ar det huvudsakliga globala natet. lnternets struktur och utbredning kan gora det svart att tillampa gallande nationell lagstiftning. I den nya globala miljOn kan olika reglering av nat och tjanster i olika regioner i vasentlig grad paverka investeringarna i dessa regioner. Alltfor strang eller olamplig reglering i en region kan medfOra att en ekonomisk verksamhet flyttar for nagon annanstans med negativa utvecklingen av i den regionen. informationssamhallet fOljder 20 Konvergensen kan innebara en utmaning mot gallande regler i synnerhet med avseende pa licensgivning for nat och resursfordelning, i de fall da reglerna grundar sig pa en forvantad brist nar det galler bade radiofrekvenser och innehall. innehall och De aktuella marknadstendenserna inom teknik, t. ex. de stora okningarna av natkapacitet, tjanster kan m6jligheten att levereras via flera olika plattformar, okningen av olika konkurrerande vagar fram till kunderna och f6rbattringarna av den digitala kompressionen g6r det tankbart att kapacitetsbrist i en fullt digital milj6 med tiden blir en mindre viktig fraga. Befintliga bestammelser b6r da ges en 6versyn. far hos tjanster innehall kapacitetsbristen Att 6verf6ringsnatet avhjalps innebar dock inte nodvandigtvis att och mangden en motsvarande 6kning (i synnerhet attraktiva innehall och tjanster som behovs tor att fylla upp dessa kanaler). I avvaktan pa en fullstandig overgang fran analoga till digitala tjanster inom radio!TV-sektorn ar det under alla forhallanden sannolikt att kapacitetsbristen kommer att besta under en overskadlig framtid. Svarigheter att skilja mellan offentlig och privat verksamhet har ingen inverkan tva sektorer. Detta kan pa Konvergensen genomforandet av bestammelser som gor en distinktion mellan privat och offentligt. Det ar dock mojligt att den medfor nya gransdragningar mellan dessa fa betydelse for vilken regleringsniva som galler for en viss tjanst. I den man sadana regler har utformats pa grundval av att vissa nat, tjanster eller verksamheter ar offentliga snarare an privata52 kan det kravas en oversyn for att faststalla om de nuvarande granserna mellan offentligt och privat kommer att besta mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Bland tjanster, annat de nya interaktiviteten och mojligheten att betala per transaktion gar det svarare att dra dessa granslinjer i framtiden. leveranssatten tor Ett annat praktiskt exempel aterspeglas i de tva senaste WIPO-fOrdragen som bl. a. avser faststalls att begreppet upphovsratten. Hor ~i Ett exempel inom tekniska telekommunikationssektorn t:lr att medan de offentliga telekommunikationsnaten kan omfattas av villkor som rt>r bade allmanhetens intresse privata och tekniska telekommunikationsnt:lten bara omfattas av krav. innefattar definitionerna av utsandning flera medlemsstater elementet "leverans till allmaheten" for att kategorisera tjanster som omfattas av utsandningsreglerna. utsandningar gt:iller krav Nt:lr kan det de i "offentligt meddelande" vid tillampning av upphovsrattslagen skall omfatta situationer dar ett arbete finns tillgangligt for allmanheten (t. ex. via en webbsida) pa ett interaktivt satt. Problem i samband med regleringens struktur I avsnitt 111. 2 beskrivs problemet med att regleringen ar fragmentarisk, komplex och av olika form for de konvergerande sektorerna. Om det finns en risk for t>verlappande bestammelser eller om det ar nOdvandigt att vanda sig till flera olika myndigheter i en eller flera medlemsstater, kan marknadsakt6rerna pakalla en ratio for att nalisering av den aktuella strukturen, undvika onodiga byrakratiska hinder. I de fall da tjansterna kan erbjudas via ett enda nat kan det t. ex. vara fOrdelaktigt for organisationerna att fOrhandla med en enda reglerande myndighet i en medlemsstat i fragor som avser det aktuella natet utan hansyn till vilka tjanster som erbjuds via natet. ·f kaRf. nuvarari, mellan. , markna~e. be,dOrrinfo' pAver~~· s~J. J!n~ mun. 1. · ~:" ks de utma~i,*g. ~fr~~m den )ingeq: innebari,~f~~&:'. ~alansen ,ij~ '( konkurr~nst~fet:na och en · _::·;:. H~r <. · gOrs·-~-~·opks" rtr,~··. Pn. ·vef. gen. sp·r. oce. ·ssen kan · · ·r,yaom·' llgg,r· till grund for inom telekom- ~"~;. , ojlfer. ,~fli~QehHT~sektorerna. Kraver den nuvarande utvecklingen mer A) eller mindre reglering inom de sektorer som paverkas av konvergensen, mer eller mindre fOrlitan pa konkurrensreglerna och mer eller mindre tilltro till marknadskrafterna for att uppna de mal som anges i de tidigare kapitlen? B) lnnebar konvergensen en utmaning mot de principer som ligger till grund den nuvarande regleringen inom telekommunikations-, media i vilken och omfattning? IT-sektorerna och i sa fall · l~;bJ11f;l,r'n ~·Fr4gc>r:,s<>m ror ',:''. ]:';;, ·~ ~'. : ,;, ;'· ' :, , ,. ,! ' ' ;, '·\'~ t ,::; > I detta avsnitt undersoks sju storre omraden dar fOljande potentiella hinder i form av reglering har konstaterats: • Definitioner • Tilltrade till marknaden och licensiering • Tillgang till nat, system med villkorad tillgang och innehall. • Tillgang till olika frekvensspektrum. • Standarder. 21 • Prissattning. • Enskilda konsumentintressen Detta avsnitt utelamnar ett antal fragor som for narvarande ar foremal for sarskilda initiativ inom kommissionen. Det galler t. ex. agande av media, digitala signaturer och kryptering och, som namnts ovan, immateriella egendomsrattigheter, upphovsratt och liknande rattigheter. IV. 2. 1 Behovs nya definitioner? definitionerna bestammer De nuvarande granserna mellan regler for olika sektorer och olika regleringsorgan. Reglerna ar kopplade till definitionerna av aktiviteterna. Aven om en reglering kan vara neutral gentemot tekniken inom radio/TV-sektorn (och i okad som t. ex. omfattning telesektorn) kan den vara inom kopplad till den teknik som anvands for att kunna erbjuda tjanster liksom till omraden som ar reglerade och omraden som i star omfattning saknar narmare bestammelser. Konvergensprocessen kommer inte att avlagsna behovet av definitioner men osakerheten om vilka regler som ar tillampbara i fraga om viss verksamhet eller olika definitioner pa nationell niva kan ge upphov till hind. er mot investeringar och mot tillhandahallandet av tjanster. Samtidigt b6r papekas att det faktum att olika tjanster kan levereras pa samma nat inte i sig forandrar karaktaren hos tjansterna sa att de blir en och samma tjanst. Mot bakgrund av de potentiella hinder som anges ovan bor den nuvarande installningen till definitioner (och hur dessa definitioner tillampas av myndigheterna) undersokas for att bedoma om de • ar hallbara mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, • • innebar samma tjanst som omfattas av mer an ett regelsystem och, om sa ar fallet, om detta ar motiverat, leder till diskriminering genom att man tillater att samma nat eller tjanster regleras pa olika satt. Ett antal medlemsstater har angivit definitioner f6r vissa nya aktiviteter. I Tyskland har man skapat nya begrepp sasom "teletjanster" och pa "mediatjanster" dar man den verksamhetens bakomliggande tekniken. Lagstiftningen om audiovisuella fragor i Frankrike har ocksa inriktat sig tjanstens art snarare an dess bakomliggande plattform. snarare inriktar sig art an Tlinkbara varlanter En mOjlighet skulle vara att fortsatta att arbeta med de nuvarande definitionerna och konstatera att de ar giltiga tor merparten av de tjanster som erbjuds och att dar det ar lampligt utvidga for gallande bestammelser och principerna samtidigt anpassa tillampningen for att ta hansyn till de sarskilda egenskaperna hos "nya" tjanster. Den andra mOjligheten ar att skapa en sarskild typ av "nya" tjanster vid sidan av de nuvarande definitionerna. En tredje mOjlighet ar att anta de definitioner som f6r narvarande anvands inom telekom radio/TV-sektorn munikationssektorn och/eller f()r att aterspegla aktuell~ tendenser och utveckling. IV. 2. 2 Tilltrlde till marknaden och licensiering Bland de potentiella hinder som angavs i kapitel Ill fanns ett antal hinder som kan uppsta pa for marknadstilltrade, grund av olika villkor licenser och drift inom de sektorer som berors av konvergensen. Detta ger upphov till ett antal fragor. (ii) Begransning av vilka tjanster som kan erbjudas via ett visst nat (att t. ex. hindra en teleoperator frim att anvanda sitt nat for att erbjuda underhallning). fria (iii)Att krava att vissa radio/TV-kanaler) skall utsandningar via levereras vilket minskar mOjligheterna att tillhandahalla andra tjanster. tjanster (t. ex. Andra skulle havda att mojligheten att bevilja begransade rattigheter eller en begransning av anvandandet av ett nat for vissa andamal ar viktig far att framja investeringar. (t. ex. inom stark stallning Vissa havdar ocksa att denna typ av restriktioner ar sarskilt viktiga dar konkurrensen befinner sig pa ett tidigt stadium eller dar en viss aktor har en mycket ett konkurrerande nat eller i samband med ett attraktivt innehall). I sadana fall kan sarskilda skyddsatgarder potentiella sakerstalla konkurrenter inte diskrimineras eller att det finns lampliga incitament for marknadstilltrade. Enligt lamplig skyddsatgard detta synsatt skulle en kunna besta i att ha separat redovisning eller krav pa insyn, strukturell separation eller t. o. m. fullstandiga restriktioner for olika branscher. att Marknadstilltrade Licensiering fall i de Att medlemsstaterna utfardar sarskilda och exklusiva rattigheter strider inte mot fordragets rattigheterna ar bestammelser motiverade tor att det berorda fOretaget skall kunna utf6ra en uppgift som ar av allmt3nt ekonomiskt intresse och som star i proportion till f6rverkligandet av det aktuella malet, aven om dessa rattigheter innebar en begransning av konkurrensen eller ett hinder mot den fria rorligheten for tjanster. Har skulle vissa havda att sa fort ett nat kan overfOra en viss tjanst bor de offentliga myndigheterna sakerstalla att regleringen inte satter stopp for att detta sker. De skulle gora gallande att om man tillater artificiella restriktioner mot anvandningen av nat eller om man bevarar monopolen medan andra delar av den konvergerade miljon ar helt oppna for konkurrens, vara att neka skulle detta anvandarna tillgang till innovativa tjanster och skapa en orattvis diskriminering. Det skulle strida mot den tekniska utveckling och de marknadstendenser som tidigare har redogjorts for. Hinder kan uppsta pa flera olika satt. (i) Beviljande av monopol eller sarskilda rattigheter till nat eller tjanster till ett eller ett f~tal f6retag som kan hindra andra fran att erbjuda samma tjanster. 22 inte krav pa Flera verksamheter och omraden inom data- och IT-sektorn staller licensiering. Formodligen kommer inga torandringar att ske i framtiden ingen anledning att andra pa denna praxis forutsatt att de immateriella rattigheterna hanteras pa ett effektivt satt. kommissionens och ser vars Samtidigt ar licensieringen ett viktigt reglerande verktyg med offentliga myndigheterna kan utova kontroll over sina inhemska marknader, i synnerhet nar det galler tillhandahallandet av telekommunikations- och radio/TV-nat och ljanster. hjalp de Alla bedomningar av licensforfarandets existens berattigande och dess effektivitet skall i forsta hand ske i fOrhallande till den sektor inom vilken reglerna tillampas. Eftersom det finns potentiella hinder i samband med licensiering (se kapitel Ill) kan fragan behova undersokas narmare mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och marknadstendenserna. Vissa havdar att en central malsattning maste vara att forenkla marknadstilltrade och att strava mot mindre betungande skyldigheter som tillampas pa ett konsekvent satt i alla de sektorer som berors av konvergensen. Detta bekrattas av exempel Internet och dataindustrin, f6rlagsindustrins onlineverksamhet dar en viss sjalvreglering, t. ex. nar det galler skadligt eller kompletterar olagligt innehall pa Internet, fran om lag, genom konkurrens tillampningen av allman t. ex. och bestammelser konsumentskydd som galler inom alla typer av ekonomisk verksamhet. Sjalvreglering ar dock inte helt utan risker tor den inre marknaden eftersom den kan utvecklas pa olika satt, om den inte i nagon man samordnas pa gemens kapsniva. i fOreslar IOsningar Aven om ett licenssystem inte anses nOdvandigt, form av och man sjalvreglering, kan konsumenterna fortfarande krava garantier tor att deras intressen tas tillvara pa ett adekvat satt, och att man identifierar det ansvar gentemot kunden som skall baras av respektive tillhandahallare tjansteoperatorer. bOr engageras i utveckling och genomfOrande av alla typer av sjalvreglerande arrangemang. Konsumenterna tjanster av lnternets och andra kommunikations- och radionv-tjansters varldsomfattande karaktar kommer att paverka den inriktning som viii uppratthalla licensieringen och ifragasatter det relevanta for inom en verksamheter som sker antingen medlemsstat eller regionala levereras av plattformar, t. ex. via satellit. i att ha nationell licensiering lnnovatlonsfrlimjande och effektlva;e drift med h}IJ/p av l/censlerlng pa frekvens) effektivitet. verksamhetens licenser kan De myndigheter som utfardar licenssystemet om det overvaga att upphava innovationer eller verkar hammande fOrsamrar Ett exempel inom telekommunikationssektorn ar att binda leveransen av tjanster till en viss teknisk plattform, t. ex. genom att krava separat licens (utover tilldelning av for en viss natoperator som viii anvanda tradlOsa system i lokalnatet. Det kanske behovs ett nytt synsatt nar det gaiter licensieringen av radio/TV-tjanster. ldag har radionv-bolagen generellt sett licenser eller tillstand som galler for varje enskild kanal som utfardas av de berOrda myndigheterna i varje medlemsstat. Dessa system ar ett resultat av inom programutsandning. I en ny digital miljO med manga kanaler kan systemens roll behOva en Oversyn. En utvardering bOr gOras av sadana mojligheter som t. ex. att ge' licens for ett paket av satellitpaket eller ett markbundna multiplex) istallet for att licensiera enskilda kanaler. Storbritanniens "Broadcasting act" for multiplextjanster nar det gaiter markbunden digital-TV ar ett exempel pa vad som kanske ar bOrjan pa en tendens som bOr uppmuntras. tradition och historisk utveckling fOreskriver licenser tjanster (t. ex. som om Gemensamma prlnciper for licensutfardande Som. namns i kapitel Ill kan olika utformade licensvillkor inom de konvergerande sektorerna fOrhindra marknadstilltrade och utgOra ett hinder mot en inre marknad. I de fall man upptacker sadana hinder maste de kunna motiveras med mal som ligger i allmanhetens intresse och vara proportionella i fOrhallande till detta mal. For att undvika sadana olikheter kan det finnas utrymme for att tillampa ett antal gemensamma principer i hela gemenskapen enligt tOljande: • De uttardande myndigheterna skall vara sjalvstandiga i tOrhallande till aktorerna inom sektorn. • FOrfarandena skall vara Oppna tor insyn och icke-diskriminerande, fOlja angivna tidsplaner och leda tram till beslut som skall vara mOjliga att overklaga. • Alla avgifter som ror licenser skall sta i proportion till det arbete som laggs ned tor att administrera licensieringsprocessen och inte tjana som en diskriminerande avgift pa forvantade vinster. • Nar det galler licensiering av radiofrekvenser kan avgifterna trots ovan angivna princip taststallas till en niva som uppmuntrar till en effektiv tordelade resurserna. anvandning de av IV. 2. 3 Tillgang villkorad tillgang och innehall till nat, system med av torandring Fragan ar om de regler om Oppen tillgang som for narvarande tillampas pa telekommunikationer och villkorad tillgang for digital-TV, bor utnyttjas i storre omfattning inom de sektorer som konvergensen. Om mark paverkas nadstrenderna och taljer teknikutvecklingen beskrivningen i kapitel I och II i denna gronbok kommer konvergensen fOrmodligen att innebara en i vardekedjan pa sa satt att tramstallning av innehall, sammanstallning och tillhandahallande av tjanster Okar i varde (om an inte separata i affarsverksamheter) medan leverans av tjanster via fasta eller tradlOsa nat kan bli en verksamhet som ger ett jamforelsevis lagt utbyte, vilket kan fusionsverksamheter. Denna ses trim tendens kommer att atfOljas av fOrsOk dagens natoperatorer att utoka sina rorelser till affarsverksamheter som ger ett hOgre utbyte. nodvandigtvis inom vissa form av MOjligheten till tillgang till naten kommer att vara av avgorande betydelse. Detta galler for OverfOringsnatens bada andar, dvs. dels leverans av en tjanst till anvandarens telefon, pc eller TV och dels mOjligheten att fran borjan ha tillgang till natet for att kunna erbjuda tjanster eller innehall. 23 Generellt ar villkoren for tillgang till nat, system med villkorad tillgang eller visst innehall en fraga om kommersiella avtal mellan marknadens aktOrer. Konkurrensreglerna kommer aven fortsattningsvis att spela en central roll nar det galler att IOsa eventuella problem. Detta vacker fragan om de sektorspecifika reglernas roll pa gemenskapsniva vid sidan av de allmanna bestammelserna i fOrdraget som beframjar en konkurrens utan snedvridning och fri rOrlighet for tjanster. nu och finns pa kommersiella avtal plats med EG-lagstiftning for bestammelser om driftskompatibilitet mellan samtrafik telekommunikationsnat En liknande lagstiftning finns nar det galler digital TV, i synnerhet i fraga om villkorad tillgang 53 ft':'. >r radio/TV-bolag som ar tredje part. -tjanster. och radio/TV) (framfOrallt Den framvaxande marknaden kommer att besta av aktorer av mycket varierande storlek men, som tidigare namnts, kommer det ocksa att finnas starka vertikalt integrerade operatorer fran telekommunikationsindustrin, den audiovisuella industrin och IT/programvaruindustrin dar de utnyttjar sina traditionellt starka sidor och finansiella resurser. Nagra av de fragestallningar som kan uppsta in om galler paketkombinationer av innehall och tjanster eller av orimliga och prissattningar, korsvisa subventioner av tjanster eller utrustningar och diskriminering till forman for egna verksamheter. natkapacitet sektorerna tjanster, olika de de och nuvarande stallning fasta kommer Vidare inom operatorernas dominerande telekommunikationssektorn radio/TV sektorn pa den etablerade marknaden att innebara att de inom overskadlig framtid kommer att kontrollera de natflaskhalsar som utgt>rs av den begransade till anvandarna. tillgangen FOrutom det lokala abonnentnatet omfattar de villkorad tillgang och navigeringssystem. Tlllgang ti/I niiten Som tidigare namnts galler allmant att fragor som ror tillgang till nat eller innehall regleras av av kommersiella bestammelserna i konkurrenslagstiftningen. Pa vissa omraden har dock bestammelser infC>rts i nuvarande regelverk i syfte att reglera den kommersiella processen. omfattas avtal som lnom telekommunikationssektorn sakerstaller bestammelserna om samtrafik att anvandarna kan kontakta vilken annan anvandare som heist, 53 Direktiv 95/47/EG om tillampning av standarder f6r sandning av televisionssignaler, EGT L 281, 23. 11. 1995, s. 51. rattvisa, icke-diskriminerande och och att tjansteleverantorerna kan na kunderna rimliga pa villkor. Dessutom har de nationella reglerande myndigheterna makt att ingripa och IC>sa tvister nar det galler telekommunikationer och ett antal for att sakerhetsarrangemang har icke insyn sakerstalla diskriminerande beteende. inrattas och storre ett investeringarna, Som tidigare namnts i kapitel Ill kan det faktum att ett oppet regelverk tillampas ifraga om vissa infrastrukturer men inte andra skapa hinder och snedvrida i synnerhet om teknikkonvergensen sa smaningom utvidgas till industri, marknad och tjanster. Inter en eventuell konvergens ar fragan darter om det foreligger en situation som kraver en utvidgning av principen om fri tillgang pa samma satt som i fraga om f6rhallandet mellan telekommunikationer och andra nat, eller om det finns andra principer som kan utvecklas. Aven inom telekommunikationssektorn innebar utvecklingen av Internet att en rad fragor uppstar som sammanhanger med de villkor fC>r tillgang som tillhandahallarna av lnternettillgang ges till de nuvarande fasta och mobila naten. En fraga ar om de bOr ha samma samtrafikrattigheter som andra aktorer och om de bor kunna fa tillgang till samma fristaende delar av pakettjanster, och en annan fraga galler huruvida de leverantorer som erbjuder flera olika telekommunikationstjanster bor dela vissa av de forpliktelser som galler vid tillhandahallandet av teletjanster. 54 tillgang till Fragan om tillgang till system med villkorad tillgang kan bli viktigare an fragan om kontroll 6ver den ledning som leder tram till ett sadant system. inom alltsa kravs separation telekom Enligt gemenskapens politik en inte munikationssektorn lokalnatet eller en fullstandig separation av motsvarande av strukturell infrastruktur fran tillhandahallandet av tjanster som sker via detsamma. Detta utesluter inte att lampliga sakerhetsatgarder vidtas eller krav stalls enligt konkurrensreglerna. Fragan om separation av overforingsnaten ar egentligen komplex och maste ses i nara samband med den allmanna konkurrensnivan pa den berorda marknaden, alternativa tillgangen for distributionskanaler konkurrensen inom en viss marknad. Vissa havdar att separering pa lang sikt kan strida mot varaktiga och startpunkten lokala delen den av till 54 F6r vidare diskussion, se ovan namnda OECD-rapport (fotnot 5). Flera fragor som hanger samman med telefoni i kommissionens kommande via Internet behandlas meddelande om situationen telefonitjanster via Internet enligt direktiv 90/388/EG. for 24 konsumenternas intresse genom att man tar bort for organi de ekonomiska sationerna att uppratta sina egna fasta eller tradlosa nat. incitamenten Villkorad tillgang tillgang ar de Villkorad tekniska metoder varigenom de som tillhandahaller tjanster och innehall kan aterfa sina investeringar antingen for genom prenumerationer eller avgifter individuell konsumtion. Direktivet om TV standarder ar ett regelverk for villkorad tillgang for digitala TV-tjanster som baseras pa ett krav att de som driver dessa system skall erbjuda utsandarna tekniska tjanster pa rattvisa, rimliga icke-diskriminerande grunder. Direktivet och intar en medvetet balanserad stallning infor inledningsfasen inom denna nya industri. Dess krav ar tillrackligt milda fbr att uppmuntra till innovationer och i en snabbt utvecklande teknisk och kommersiell miljo och ar tillrackligt stranga for att sakerstalla en rattvis valfard. konkurrens Kommissionen ser brister i medlemsstaternas genomfbrande av detta direktiv till nationell lag. Den anvander sig aktivt av den behorighet som den har fatt genom fordraget for att sakerstalla att genomfbrandet sker i ratt tid och pa ett korrekt satt. I de fall det har skett ett felaktigt genomforande agerat beslutsamt for att sakerstalla att fordraget foljs pa ett korrekt satt. konsumenternas kommissionen investeringar och har att har upp dykt okningen pa Navigeringssystem marknaden. De ar ett redskap for att hjalpa anvandarna och hantera omfattningen av all information och alla tjanster som informationssamhallet kan erbjuda. Nagra exempel pa sadana navigeringssystem ar webblasare Netscape, (Altavista, Microsoft Explorer), Yahoo, etc. ) och elektroniska programguider (EPGs). sokmotorer (browsers) (t. ex. representerar ldag utgor de tva olika marknadssegment. Webblasarna och sokmotorerna ar redskap som kan anvandas pa lnternets webbsidor medan EPG framtidens elektroniska "zappare" som kan vagleda tittarna genom ett myller av digitala TV-program och kanaler. Det finns manga som anser att denna nya typ av programurval kommer att leda till undergangen for det kanalkoncept som vi kanner till idag och som kommer att ersattas av stora "paraplyutbud" kompletterade med "a la carte"-menyer. Webblasarna och sokmotorerna ar i sig oberoende och kan anvandas fbr att utforskning av lnternetvarlden utan att vara bundna till nagra speciella informationskallor eller hard- eller programvaror. Nyligen har man dock ifragasatt om det ur konkurrenshanseende ar riktigt att 25 gora paket av webblasare och andra program eller till och med integrera lasaren helt i sjalva program met. av ett delar samarbete olika Villkorad tillgang och navigeringssystem ar beroende mellan av inom marknadsaktorerna vardekedjan, vilket gor att vissa foretag kan fa stallningar som kan missbrukas, i synnerhet av vertikalt integrerade aktorer, for att utestanga intrade. Man bor overvaga en andra utvidgning av de principer som redan tillampas inom digital-TV for att sakerstalla att nya aktorer inte utesluts fran tillgang till dessa system. fran Fragor I motsats till webblasarna ar EPG kopplade till den "information" som man via dem far tillgang till. De fungerar som hjalpverktyg for sarskilda digitala grupper av tematiska TV-program, eller for erbjudanden om TV-tjanster och interaktiva tjanster. programguidernas om mojligheter att tillhandahalla fbrteckningar over tjanster eller program tredje part och kvaliteten hos dessa fbrteckningar kommer att vara av avgorande betydelse. 55 Exklusiva arrangemang som knyter sarskilda EPG till sarskilda tjanstepaket kan bli ett problem som kraver reglering fbr att sakerstalla att tredje part ges tillgang pa villkor som ar tydliga, rattvisa, och icke-diskriminerande. fran det nar nyhet galler En anvandarnas hemterminaler ar Application Programming Interface (API). API ar en samling programvaror i terminalen som liknar operativsystemet i en pc. Detta granssnitt anvands fbr att hantera interaktiva tillampningar, daribland EPG, och fbr att fa ett specificerat granssnitt for tillampningar som utvecklas av andra fbretag. Pc-industrins framgangar beror till stor del pa standardiserade API som har underlattat anvandningen av manga olika typer av programvara som har utvecklats av andra foretag. I skrivande stund finns det ett antal olika API som anvands i set top-boxar i Europa vilket innebar risk for en och fragmentering kompatibilitetsproblem. Dessutom innebar den komoinerade anvandningen av pac~m~1 aae APi tillsammans med EPG och villkorad tillgang en fbr missbruk av operatorer som okad kontrollerar tillgangen till tjansterna. marknaden risk av tidpunkt da det pagar snabba lnfbrandet av digital-TV pa marknaden sker vid en tekniska forandringar och slutresultatet annu inte ar klart. Synpunkter till kommissionens hjalp for att den skall kunna fraga ar darfor i denna 55 Liknande problem har redan tagits upp enligt europeiska konkurrensregler, t. ex. nar det galler datasystem fbr reservation vid radets fbrordningar 2299/89, 3089/93, andrade i KOM(97) 246 slutligt, Bryssel, 9 juli 1997. flygresor som regleras av bedoma om direktivet om TV-standarder ar avpassat for att kunna hantera dessa tekniska forandringar och dess inverkan pa marknaden. Tillgang till innehall innehall, tillhandahaller tillhandahaller Allmant galler att arrangemangen mellan dem rattig som hetsinnehavare och de som overfor innehall ar en fraga om kommersiella avtal. Om nagon ger ensamratt till nagon annan ar detta en fraga tor konkurrensreglerna. Exklusiva avtal mellan dem som innehall och dem som overfor detta kan begransa konsumenternas val genom att man utesluter tillgangen till ett innehall i av som synnerhet innan det finns en effektiv konkurrens for till anvandaren. lnnehavet av rattigheter till sarskilt attraktivt innehall, t. ex. filmbibliotek eller viktiga sportevenemang kan ge marknadsaktorerna sarskilt stark kommersiell stallning. tillhandahallandet av leveranskanaler konkurrenterna, tillhandahalls i ar om den innehallsindustrin utnyttjar starkt Aven allmanhet skalberoende stordriftsfordelarna genom noggrann fbrvaltning av distributionsvagar (t. ex. bio, videouthyrning, videoforsaljning, betalning per visning (pay-per fri TV). Ensamratten att view), betal-TV, distribuera ar ofta en faktor som sakerstaller denna process for dem som ager innehallet. Konvergensen kan inverka pa den nuvarande grundvalen for forvaltning av distributionsvagar och kan leda till ett okat beroende av icke exklusiv elektronisk distribution sasom ett effektivare satt att maximera intakterna. fa den Pa samma satt kan konvergensen effekten att den avhjalper den otillrackliga kapaciteten for overforing. Till exempel kommer de exklusiva distributionsrattigheter som ges till kabel-TV-bolagen kanske langre auto matiskt att innebara monopolstallning vad galler tjanster. Kabelbolagen kommer sannolikt att konkurrera med TV-bolag som har digitala satellit- eller marknat, lnternetleverantorer och telekommunikationsoperatorer. inte IV. 2. 4 Tillgang till frekvensspektrumet Trots det faktum att digitaliseringen bakom konvergensen i hog grad utokar kapaciteten hos overforingsnaten innebar den okade efterfragan bade nar det galler marknadsaktorer och bandvidd att resursfragorna aven i fortsattningen kommer att vara en viktig fraga for regleringen. till fragan galler Den viktigaste radiospektrum. tillgangen Frekvensspektrumet ar annu i det digitala tidevarvet en viktig men begransad resurs. Aven om slutresultatet av overgangen fran analog till digital teknik kommer att innebara stora fordelar radio/TV bade for mobiltelefonsektorn och 26 mojlighet kommer detta att ga langsamt. Betraffande tillgangen till Internet och andra onlinetjanster erbjuder de satellitbaserade overforingarna mojlighet till snabboverforingar till en pc eller TV och fasta att telekommunikationsnat for returlinjer. Dessutom pekar anvandningen av tradlosa lokala nat och inforandet av Universal Mobile Telekom munications Service (UMTS) i borjan av nasta arhundrade enhetligt pa en stabil tillvaxt av efterfragan av spektrumet. utnyttja av och finns befintliga utvecklingen internationell och Pa grund av spektrumets betydelse kan de variationer som anges i kapitel 111 mellan olika sektorer med hansyn till hur mycket spektrum tillgangligt och hur mycket detta som spektrum kommer att kosta, att fa stor betydelse for nya leveranskanaler. Tilldelningen gors i allmanhet regional niva · och de pa nuvarande olikheterna mellan sektorerna i fraga om prissattningen av frekvenser kan skapa konkurrenssnedvridningar. Ett exempel kan vara att ett radio/TV-bolag som erbjuder multimedie eller onlinetjanster anvander ett spektrum som kan fas gratis eller till ett lagt pris konkurrerar med operatorer fran telekommunikationssektorn som har betalat ett pris som aterspeglar det kommersiella vardet av den tilldelade resursen. havdar prissattning Manga av att frekvensspektrum ur ekonomisk synvinkel kan uppmuntra till en effektivare anvandning och kan bidra till att sakerstalla att frekvenserna fordelas till de omraden dar de bast behovs. De skulle forespraka att samma kommersiella principer bor paverka frekvenspolitiken pa det stadium dar for inom tilldelningen varldskonferensen radiokommunikationer regional niva, sa att man vid eller pa tilldelningsbesluten viktiga anvandare. faststalls for prioritera ramen kan kan fbremal detta spektrum blir vardering for en Om alla affarsmassig en fa spridningseffekt som uppmuntrar de befintliga t. ex. militaren eller offentliga anvandarna, polisen, till att anvanda mer kostnadseffektiva tekniska vissa och frekvensband for nya tjanster. losningar frigora Auktionsfbrsaljning av frekvenser foredras av manga ekonomer sasom det basta sattet att sakerstalla ett resultat vilket ytterst ligger i konsumenternas intresse. Andra ger uttryck for sin oro over vad denna prissattning innebar for de avgifter som anvandarna kan fa betala. For en effektiv anvandning av spektrumet skulle en vag kunna vara att avvika fran nuvarande tillvagagangssatt dar man tilldelar vissa delar av spektrumet for anvandande av en viss teknik for att leverera tjanster vissa eller for att vissa (t. ex. storningar mellan dessa tjanster. I en sadan situation kommer det tekniska kravas fortfarande mot minimisakerhetsatgarder elektromagnetiska olika system). Detta ar en av de fragor som uppstod i samband med inforandet av UMTS men som kan tillampas i storre sammanhang. I praktiken kan detta innebara att istallet for att exklusivt tilldela ett spektrumband for tillhandahallande av kan mobilkommunikationer anvandaren fit tillatelse att anvanda spektrumet efter eget val. radio/TV eller Den Okade efterfragan av spektrum, i synnerhet for UMTS och satellitbaserade tjanster satter ytterligare press de befintliga mekanismerna for samordning av frekvenser pa regional niva. tydliga for att tidsplaner I kapitel I och II har illustrerats hur varje del av fran de konvergerande sektorerna overgar analog till digital teknik. Medlemsstaterna skulle kunna spela en viktig roll i denna process genom att utveckla for denna forenkla planeringen av overgang tjansterna. Andra havdar att detta ar en fraga om anvandarpreferenser som skall overlamnas till marknadskrafterna. Efterfragan pa spektrumen kommer hur som heist fOrmodligen att Overtraffa nuvarande frekvensresurser. Regeringarna kan darfor komma att spela en nyckelroll dar de maste omvardera nuvarande radio/TV balans mellan tillgangliga och civil/offentlig anvandning av resurser. telekommunikationer, tillgangliga Dessutom maste det kanske Overvagas huruvida · en sadan overgang i fraga om behoven behover samordnas. Man kan havda att en tydlig tidsplan for den fullstandiga overgangen fran analog till digital overforing av tjanster som utnyttjar frekvensspektrumet skulle innebara att man inte bara undviker en fragmentering av den inre marknaden utan ocksa drOjsmal vad galler frislappandet av vardefulla spektra som anvands av tor andra anvandares rakning. Det finna andra som menar att fragor om fordelning av frekvenser som t. ex. denna fraga faller under subsidiaritetsprincipen och bOr darfor inte hanteras av gemenskapen. dagens analoga tjanster IV. 2. 5 Standarder Det har i detta dokument havdats att en av de viktigaste fOljdverkningarna av att de tekniska granserna suddas ut mellan informationsteknik, telekommunikationer och konsumentelektronik ar den tilltagande globaliseringen av tjansterna. hos Den informationssamhallet alla standardiseringar som gors tor att understOdja dess utveckling pa motsvarande satt maste vara varldsomfattande. I en miljO med flera olika saljare viii anvandarna kunna komma at valfri karaktaren att varldsomfattande innebar tjanst fran valfri terminal oberoende av vilken teknik som anvands och oberoende av den geografiska punkt fran vilken anslutningen sker. Ett huvudmal tor standardiseringen ar darf6r att uppna driftskompatibilitet mellan nat och tjanster. Teknisk harmonisering ar inte ett mal i sig. Standardiseringen ar emellertid ett verktyg som kan fOrstarka bade de allmanna politiska malen, t. ex. upprattandet av en inre marknad tor regelverk. kommunikationstjanster, och ett Framjande av basta affarspraxis inom dataskydd och datasakerhet tor digitala signaturer kan stOdjas konsen standardisering susstravan inom en lamplig rattslig ram 56 och av. de och anvandarna Det finns ett berattigat allmant intresse av att ge industrin, offentliga myndigheterna effektiva plattformar for att bygga upp en enhetlighet bade pa europeisk och internationell niva. Aven om informations samhallet ar globalt kan standardiseringen starta pa regional niva forutsatt att aktorer tran andra verksamheterna. regioner Workshopmekanismen har potential att erbjuda en plattform tor uppbyggnad av en enhetlighet samtidigt som det ocksa ger utrymme tor europeiska aktorer att Oka sitt inflytande inom internationell standardisering. delta kan i IV. 2. 6 Prisslttning Marknaderna tor IT och online-utgivning fungerar i stort sett utan sarskilda priskontroller. lnom radio/TV-sektorn motiveras priskontrollerna (t. ex. nar det galler licensavgifterna), om sadana forekommer, av mal som ligger i allmanhetens forsoker sakerstalla att intresse dar man tjansterna prismassigt ar mOjliga att anskaffa tor tittarna och lyssnarna sa att genomslagskraften blir star tor kanalerna med fria utsandningar. Priskravet for de samhallsomfattande tjansterna inom telekommunikationssektorn baserar sig pa samma forutsattningar och innebar i ett antal tor ett paket medlemsstater ett maximipris tor detaljvaror och/eller affarstjanster och subventionerade sociala tariffer for sarskilda grupper av anvandare. Betalkanaler pa TV, bl. a. kommersiella med attraktiva tjanster och verksamheter hos dem som fria reglerar utsandningar ar i allmanhet inte foremal tor prisregleringar men daremot tor konkurrens fran andra marknadsaktOrer. sarskilda bestammelser tor Enligt telekommunikationssektorn och som en del av overgangen till marknader med full konkurrens galler kontrollen dessutom operatorer med stark marknadsstallning med krav att avgifterna for inhyrda fOrbindelser, rosttjanster och 56 Se fotnot 60. 27 I den infrastrukturer ar kostnadsorienterade. situationen fungerar prisregleringen som en stallforetradare for konkurrenseffekterna. Det har inte funnits nagon direkt parallel! i fraga om radio/TV-utsandningar fran en punkt till flera punkter men fragorna om samtrafik uppstar nu i samband med att interaktiva eller transaktionella element infors - villkorad tillgang ar det forsta omradet av denna typ. lnforandet av De innovativa prispaketen kommer att spela en viktig roll nar det gaiter att framja tjanster inom informationssamhallet. flera tjanster onlinetjanster transaktionella och paverkas direkt av kostnaderna for den viktig bakomliggande kommersiell signal maste vara att den innovativa prissattningen kommer att vara av central betydelse for ett mycket mer utbredd anvandning av onlinetjanster och andra tjanster. infrastrukturen. En risk finns Det kan dessutom komma att kravas en utvardering av huruvida det for snedvridningar i de fall olika prissattningsregler tillampas for olika nat, trots att man inom alla nat har kapacitet att erbjuda alla typer av tjanster i en konvergerad miljO. Samtidigt ar det sannolikt att konkurrerande leveranskanaler begransar mOjligheterna till en prissattning av som ar oberoende av konkurrenternas, sa reglering pa omradet behOver kanske inte infOras. t. ex. nattillgang, forekomsten av fran som begransar radio/TV-bolag inom denna sektor med konkurrensinriktade miljOn Pa sikt kan konvergensen komma att utsatta kommersiella offentliga for patryckningar. Erfarenheterna telekom munikationssektorn ar illustrativa pa grund av att tiden operatorerna overgatt till att prissatta sina tjanster pa ett satt som pa ett battre satt overensstammer med den trots allt mer sad an bestammelser prissattning. Dessa erfarenheter visar att en sadan anpassning av prisstrukturen kan ske pa ett satt som inte paverkar den generella prissattningen negativt. Finansieringen av de offentliga (licensavgifter, annonsering, offentliga subventioner) gor att det inte gar att dra nagra direkta paralleller med telekommunikationssektorn. H uruvida detta skulle avhalla radio/TV-bolagen fran att infora olika prisstrukturer ar en diskussionsfraga, liksom vilka fOljder som en mer kommersiellt inriktad prissattning skulle fa for ratten till statlig finansiering eller mojligheten att fa tillgang till andra inkomstkallor genom t. ex. annonsering, abonnemang eller utnyttjande av rattigheter. radio/TV-bolagen 28 Fraga. s ··:. ~r,tskaff~~«tca::j'f; 'bi9'dr_,n. - Att·ta ,;:q~11, ~~~m>. «ttt. '~mp•1at:;:·r•s••¥ ~~~~~m!tilt~;i·. : ····. ··· ·· ·· ·:: I avsnittiV. 3 undersoks ett antalviktiga omrMen dar · det · kan beh()V(IS. ~egterinR f()r • att bortskaffa hindren· ~ch skydga:~9p. kurr:~~"n ,/··· Ar definitionerna A) munikations-, media- och den nationella gemenskap-slagstiftningen konvergens-processen? inom telekom IT-sektorerna inom och/eller till anpassade lagstiftningen Kommer konvergensfenomenet att krava B) reglering eller en anpassning av befintlig antagande av nya bestammelser for tillampning nar det galler fragor om marknadstilltrade och licensiering, (bl. a. villkorad tillgang), innehall och prissattning? till nat, kunder tillgang att Kommer konvergensen C) krava forandringar av reglerna nar det galler tilldelning och prissattning av frekvensspektrumet? Vilka av vidtas mot atgarder konvergensen nar det galler fragan om att fullborda overgangen fran analoga till digitala tjt:inster? Behovs en tidsplan for avvecklingen av den analoga tekniken? bakgrund bOr D) bakgrund fOrhallande bor internationell standardisering? Vilka mal bor standardiseringen ha mot vilket regional och konvergensen rada mellan och av E) Vilka ytterligare (eventuella) atgarder kravs for att sakerstt:illa att konsumenternas och de intressen respekteras mot bakgrund av konvergensen? funktionshindrade anvandarnas IV. 2. 7 Enskilda konsumentintressen att for genom Malet att maximera nyttan och minimera riskerna lampliga innebt:ir ett behov av att skapa regleringsinstrument skydda konsumenternas grundlaggande rattigheter och skyldigheter omfattande informationsspridningen inom de sektorer som paverkas av konvergensen. lntegritetsfragor, ansvar for innehall och skydd av minderariga, yttrandefrihet till arekrankning, forhallande lamplig jurisdiktion och konsumentrepresentation ar nagra av de fragor som behaver tas upp i samband med den nya miljOn. den i IV. 3 Att uppfyll• mil aom allmlnhetens lntresae llgger alla sektorer Regler som skall tillgodose uppfyllandet av vissa mal som ligger i allmanhetens intresse finns inom av konvergensen. Som tidigare namnts ligger detta helt i linje med den betydelse som pa europeisk niva har lagts vid tjanster av allmant ekonomiskt for intresse paverkas ramen faller inom som som "det telekommunikationer, tendenser som forandrar II om europeiska gemenskapsbegreppet i identifieras samhallef'. De inte vardet hos kapitel I och samhallsomfattande bestammelserna tjanster eller inom skyldighet att tillhandahalla allmanna tjanster inom radiorrv-omradet (public service). De mojligheter som nu erbjuds genom tekniken fOrstarker behovet av tydliga och effektiva regler rorande specifika mal sasom skydd av integritet och kulturella mangfalden och behovet av ett ramverk for skydd av minderariga och den allmanna ordningen. framjande data, den av Anda kan konvergensen mycket val inverka pa hur dessa mal uppnas och av vem. Som tidigare konstaterats i kapitel Ill kan de olika reglerna da de anpassas till de sarskilda egenskaperna hos varje sektor anda utgora potentiella hinder mot ett integrerat tillhandahallande av tjanster eller verksamheter som stracker sig over granserna. Behovet av tydllga definitioner av mil som ligger i allmlnhetens intresse denna tillhandahalla rimliga priser medan FOrpliktelserna att samhalls omfattande tjanster sakerstaller i allmanhet att det finns allman tillgang till definierade tjanster till radio/lV-bolagens skyldighet att tillhandahalla alllmanna tjanster stracker sig utover fragor om allman tillgang och priser och faststaller villkor rorande tjansternas innehall. Mot bakgrund maste utgangspunkten for alla analyser av de mal som ligger i allmanhetens intresse mot bakgrund av konvergensen vara behovet av att definiera dessa mal sa att marknadens aktOrer far en klar uppfattning om vilka fOrpliktelser de maste uppfylla. Vissa anser att en sadan bedomning ar viktig ocksa for att bedoma om dessa mal kommer att fortsatta att galla nar de stalls infor utvecklingen och mediamiljOerna, medan andra pastar att malen fortfarande galler och att det bara ar sattet pa vilket de uppfylls som kan utvecklas. I bada fallen verkar det kravas ett klargorande av de bakomliggande malen for att det skall ga att gora en korrekt bedOmning. kommunikations- av tjanster Nar det galler vissa mal inom de olika sektorerna har sarskilda ataganden alagts en eller flera operatOrer for att garantera dessa mal. Detta galler ifraga om dem som utfor vissa telekom samhallsomfattande munikationssektorn eller radio/lV-bolag som har fatt i uppdrag att leverera vissa tjanster till allmanheten. telekom munikationssektorn kan kostnaderna for dessa fOrpliktelser delas med andra marknadsaktOrer om de innebar en orattvis belastning for den berOrda aktOren. galler inom Nar det in om for dem Vissa fOresprakar att om det finns ett sadant telekommunikationssektorn ramverk kommer bristen pa ett liknande ramverk for skyldigheten att tillhandahalla allmanna tjanster inom radio/lV att avskracka de bolag som viii operera pa en integrerad grundval eller gynna pa stallningen telekommunikationsmarknaden fran mediasidan. Andra menar att konvergensen inte utmanar forekomsten av skillnader i bestammelserna om de bakomliggande motiven ar tamligen olika. De havdar ocksa att det helt enkelt inte ar mojligt att kostnadsberakna skyldighet att tillhandahalla allmanna tjanster pa ett meningsfullt satt och att jamtorelser med telesektorn ar fruktlosa i detta avseende. trader som in En annan fraga ar vem som i framtiden kan klara tillhanda av att uppfylla en skyldighet att allmanna tjanster eller erbjuda samhalls omfattande tjanster. Atagandena har traditionellt avilat en viss utsedd organisation (aven om detta nu andras i fraga om samhallsomfattande tjanster i vissa medlemsstater). Mojligheten att erbjuda rosttelefoni via en dator eller TV eller att utnyttja Internet tor att lasa, titta eller lyssna pa radio/lV-program ger en bild av vilken roll dessa nya plattformar kan spela nar det galler att uppfylla sadana fOrpliktelser. Fragan ar om detta ar ytterligare ett skal for korrekt identifiering av sadana skyldigheter. Vidare ar fragan om de befintliga ramverken skall andras tor att skapa ett sammahallet ramverk f6r bade privata och offentliga radio/lV organisationer sa att t. ex. olika organisationer kan lamna anbud att ata sig sadana forpliktelser, inklusive organisationer som verkar utanf6r den traditionella sektorn. I de fall det finns sarskilt stOd i form av finansiering fran industrin eller staten for tillhandahallandet av sadana tjanster uppstar bl. a. fragan om denna mekanism behover sta Oppen for alla organisationer som ar villiga att utses att ta pa sig skyldigheter i allmanhetens intresse. lnnehallsrelaterade mil Konvergensen leder redan till en omvardering av metoderna tor genomforande av malen vad galler innehallet. Detta har redan skett vad galler skadligt och olagligt innehall pa Internet (se avsnitt IV. 1 ). Pa det mest grundlaggande planet ar den centrala fragan inte giltigheten hos vissa regler utan om teknikens inverkan pa vissa tjanster kraver en omvardering av metoderna for att uppna de aktuella malen. Detta ar i grund och botten en tillampning av innebar att proportionalitetsprincipen nuvarande atgarder bedomas mot bakgrund av den berOrda tjanstens egenskaper. Detta innebar att det inte maste finnas en enda vilket skall 29 standard som ar tillamplig for samma innehall vilken kanal som an anvands for distributionen. lstallet kan olika standarder tillampas. Det ar t. ex. sannolikt att de kontroller som utovas av reklam vid radio/TV-utsandningar skulle anses vara oproportionerliga om de tillampades pa ett betal-TV-program eller en lnternettjanst pa grund av den berOrda tjanstens sarskilda karakteristik. fria Betydelsen av allmanna radio/TV tjanster inom Skyldigheten att tillhandahalla allmanna tjanster som har anfOrtrotts de offentliga radio/TV bolagen anses vara av kulturell betydelse och de i detta organisationer som bar ansvaret avseende ar berattigade till lampligt finansiellt stod forenligt med fOrdragets regler. Det nyligen utgivna protokollet om allmanna radio/TV-utsandningar som ar en bilaga till AmsterdamfOrdraget bekraftar detta. 57 forutsatt att detta ar Konvergensen kan emellertid mOjliggOra att manga tier kallor till audiovisuell information kan na fram till tittarna. De offentliga myndigheterna maste IOpande kontrollera i vilken omfattning de Onskvarda politiska maler:t forverkligas genom normala marknadsaktiviteter, genom fran andra media och om de inverkan skyldigheter som har alagts radio/TV-bolagen darfor kan lattas. bl. a. hos kommer befintliga De traditionella radio/TV-bolagen kommer att behOva omprova sin roll i en konvergerande miljO. A andra deras sidan marknadsandel sannolikt att minska i och med att anvandarna far fler valmOjligheter pa en marknad som redan ar nara att mattas nar det galler den individuella konsumtionspotentialen for audiovisuella tjanster under dygnets 24 timmar. Dessutom kan de stigande priserna for attraktivt innehall utsatta dem for pafrestningar pa budgeten vilket skulle kunna ga ut Over kapaciteten finansierings mekanismer. Fragan ar om de offentliga radio/TV-bolagen kan fortsatta att ha tillgang till ett attraktivt starka konkurrensen om programrattigheterna mot bakgrund av begransningarna for deras nuvarande finansieringsmekanismer. Manga fOrbereder sig for att utnyttja sitt rykte och sina kunders "markestrohet" for att konkurrera med nya betal-TV-bolag. A andra tekniska konvergensen de offentliga radio/TV-bolagen en rad nya mOjligheter nar det galler bade aktiviteter och potentiella kanaler fram till tittarna och lyssnarna. Detta kan utoka deras nuvarande erbjuder den infor den innehall sidan av den nuvarande roll och skapa nya vardefulla inkomstkallor vid sidan finansieringen. Regelverket bor gora det mOjligt for radio/TV bolagen att dra tordel av dessa nya mojligheter. Det skulle ocksa kunna gora det mojligt for dem att dra nytta av stordriftsfordelar i de fall aven detta innebar fOrdelar for konsumenterna. Men om den skall understOdja ett offentligt radio/TV-bolag for att det skall uppfylla sin skyldighet att tillhandahalla allmanna tjanster anvands for att fa inflytande over och subventionera dessa nya verksamheter eller anvandandet av nya tekniska plattformar, t. ex. Internet, skulle detta fOrfarande bedomas enligt under fordragets regler om konkurrens och friheten att tillhandahalla tjanster. finansiering statliga som ovriga mal i allmanhetens intresse Skydd av integritet och data For att de konvergerande tjansterna skall kunna utvecklas behaver anvandarna fa garantier for att deras integritet skyddas pa ett lampligt satt och i synnerhet att de far fOrtroende for sakerheten kring den information som lamnas via de nat som de anvander. Lagstiftningen om dataskydd58 har redan godkants pa gemenskapsniva och kommer snart att kompletteras med sarskilda regler om dataskydd och skydd av personlig integritet inom telekommunikationssektorn59. och signaturer Kryptering och digitala signaturer I ett nyligen offentliggjort meddelande fran kommissionen om kryptering digitala rekommenderas ett antal atgarder som skall garantera sakerheten och fortroendet nar det galler elektronisk kommunikation. 60 Pa grund av den elektroniska handelns globala karaktar laggs tonvikten vid behovet av internationella produkter och tjanster som motsvarar de olika behov som finns hos fOretagen och enskilda manniskor. Kulturell mangfald EG-domstolen har i ett mal som ar en milstolpe inom mediasektorn ("TV1 O" REG 23/9 av den 9. 10. 94) angett att de kulturpolitiska malen ar sadana mal som ligger i allmanhetens som intresse medlemsstaterna enligt lag bor efterstrava. De allmanna radio/TV-bolagen har traditionellt varit ett medel for att forverkliga detta. Det protokoll och 58 Europaparlamentets och radets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd fOr enskilda personer med avseende pa behandling av personuppgifter och om det fria flOdet av sadana uppgifter, EGT L 281, 23. 11. 1995. 59 FOrslag till direktiv om behandling av personuppgifter och telekom munikationsomradet, gemensam standpunkt antagen av radet den 12 september 1996, EGT 96/C 315/06, 24. 10. 1996. privatlivet skydd inom f6r 57 Protokoll nr 32 om system f6r offentliga radiofTV sandningar i medlemsstaterna, bilaga till EG-fOrdraget. 6° Kommissionens meddelande Mot en europeisk ram for digitala signaturer och krypteringl, KOM(97) 503, oktober 1997. 30 om detta amne som kommer att bifogas EG som har andrats genom fOrdraget och AmsterdamfOrdraget understryker det faktum att "systemet med al/manna radioffV-sSndingar i medlemsstatema Sr direkt till de demokratiska, sociala och kulturella behoven hos varje samhlJlle och behovet av att bevara pluralismen inom media". relaterat "ska/I bidra PA gemenskapsnivA fOreskriver artikel 128 i till fOrdraget att gemenskapen kulturens utveckling i medlemsstaternar" vilket aven galler inom den audiovisuella sektorn och "beakta de att gemenskapen ocksA skall kulturella aspektema dll den handlar i enlighet med andra bestsmmelser fOrdrag". Kommissionen avser att uppratta en gronbok under 1998 som sarskilt koncentrerar sig pa de kulturella aspekterna inom de nya audiovisuella tjansterna och informationstjansterna. i detta Skydd av minderariga och av den al/manna ordningen Medan mAI som ar av allmant intresse och ror skydd av minderariga och den allmanna ordningen traditionellt har erkants pl:! nationell nivA och gemenskapsnivl:I Ofr. till exempel artikel 22 i direktivet om television utan granser) kommer den transaktionella karaktaren hos vissa konvergerande tjanster att innebara andringar av det satt pa vilket dessa ml:ll uppfylls for att sakerstalla att proportionalitetsprincipen respekteras pA vederbOrligt satt. utmanar konvergensen Dessutom ar svarigheten att genomdriva sakerhetsAtgarder i samband med skadligt och olagligt innehall pA Internet ett annat exempel pa traditionella hur bestammelser utan att samtidigt inkrakta pa reglerna skall efterstrava att principen att fungera som ett skydd61. Plattformens globala karaktar och svarigheten att utova kontroll i en viss medlemsstat leder till IOsningar som fOrlitar sig pA sjalvreglerande praxis inom industrin snarare an pa formella regler tillsammans med tekniska IOsningar for att sakerstalla att foraldrar tar ett storre ansvar. Det ar mot denna bakgrund som kommissionen har antagit ett fOrslag till radets av minderariga och mansklig vardighet62. Detta skall framja gemensamma riktlinjer for att pa nationell niva genomfora ett for sjalvreglering for att skydda minderariga och den nar manskliga galler det informationstjanster audiovisuella tjanster och oavsett vilken typ av konvergens som fOreligger. rekommendation vardigheten ramverk skydd om 81 Kommissionens meddelande AtgSrdsplan for frSmjande Internet, KOM(97) 583, av slJker anvSndning av 26. 11. 1997. 82 FOrslag till r~dets rekommendation om skydd av mindeririga och den manskliga vardigheten, antaget den 18 november 1997, KOM(97) 570. 31 Fl'AQ•;,61- ~·~41rltll~_ande ,a~ mll aom ligger I allmlnhetena:' _lntreue> rraed;· hlnsyn till konverg,nsen , i avsnitt togs ocksA upp Lagstiftningen pl gernenskapsniv~ tillgodoser ett antal mil som ligger · i allmanhetens intresse. Cetta IV. 3. Den pAgAende utvecklingen kan mycket val resultera I nya vagar · for att,1JppnA dessa mAI. I de fall dessa' mAI idag tlllgodoses genom att ansvaret laggs p4 en eller , flera marknadsaktOrer (t. ex. telekom samhallsomfattande: munikation · eller skyldighet att tillhandahAHa allmanna tjanster for ·radie>/TV-bolag) kan nya tekniker och tjansterberika-det. tjansteutbud som finns. ,::/~·. -. : ~:: 5:-:'~ ~~~;~ t ;:: ~: ::: /,:~:,; ~;i:'. /~:~. i~;N~?;~&:~. :~;Z:'~:·t-- A) lnnebar konvergensfenomenet ett stOd tor eller en utmaning mot uppnaendet av de mal som inom telekommunikations-, media- och IT-sektorerna? i allmanhetens intresse tjanster ligger inom B) BOr dessa mal identifieras tydligare och, i de fall de innebar sarskilda skyldigheter, bOr en storre grupp aktOrer kunna ta pa sig dessa skyldigheter? IV~4 Alternatlv f6r framtlda lagatlftnlng Alternativ for struktur av I kapitel 111 behandlades den osakerhet som kan bli resultatet av manga olika typer av lagstiftning. Sadan osakerhet kan betraktas som ett hinder for aktOrer som viii fOrlagga sin verksamhet till berors flera av de omfattande konvergensen, t. ex. som tillhandahallande elektronisk handel och finansiella tjanster (bank, fOrsakring, flera vardepapper etc. ) plattformar. som tor mer tjanster sektorer och av over Det finns vissa som accepterar att det finns hinder men de ser dem varken som ooverstigliga eller ofOrenliga med EG-fOrdraget. I praktiken foresprakar de helt enkelt normala uppdelningar mellan olika verksamheter vilket ar vanligt inom verksamheter som opererar inom ett antal ekonomiska sektorer. De skulle havda att det nuvarande vertikala synsattet pa regleringen ar hl:lllbart och att det skapar en hog sakerhetsniva for de fiesta marknadsaktorer. och utvecklingen Enligt ett alternativt synsatt anser man att dessa hinder strider mot logiken hos den pagaende marknads tekniska tendenserna. Enligt detta synsatt kravs en enda modell for reglering inom alla sektorer i en konvergerad miljO, pa gemensamma principer men eventuellt beaktar vissa bestamda bestandsdelar som ar inriktade pa den speciella tjanst som erbjuds. baseras vilken integrerar allmanhetens fOrutsattningar att kunna uppratthalla en mer sammanhallen inriktning som pa ett smidigare intressen och satt ekonomiska effektivitetsaspekter hos regleringen inom ett ramverk. Andra toredrar en fortlopande separation for att undvika risken att det gOrs ekonomiska grund kompromisser pa prioriteringar som gar ut over allmanhetens intressen av I sjalva konvergensiden ligger det faktum att en strikt uppdelning mellan tillhandahallandet av tjanster a ena sidan och overforingar och transporter a den andra kanske inte ar mOjlig och kan skapa svarigheter i samband med marknadsstallning och vertikal integration. Balansen mellan gemenskapens och medlemsstaternas ansvar regionala nationella, Da man undersoker alternativen till en tankbar framtida regleringsmodell maste hansyn tas till det satt pa vilket ansvaret aven fortsattningsvis kommer att fOrdelas mellan gemenskapen och inom medlemsstaterna medlemsstaterna och lokala och mellan myndigheter. Ur ett gemenskapsperspektiv definierar EG-fOrdraget de omraden dar gemenskapen har en roll att spela mot bakgrund av subsidiariteten. Sadana atgarder kan vidtas fOrutsatt att det ar ett omrade dar gemenskapen ar kompetent och "endast om och i den man malen tor den fOreslagna atgarden inte kan satt av uppnas pa ett medlemsstaterna och att gemenskapen dartor har lattare att uppna malet pa grund av den fOreslagna atgardens storlek eller fOljder". tillfredsstallande Andra havdar att alla horisontella inriktningar bor aterspegla den tekniska verkligheten att alla nat kan overfOra vilken tjanst som heist vilket darfor begransar utvecklingen av en horisontell inriktning till sadana fragor som paverkar den bakomliggande infrastrukturen. Detta skulle ge utrymme for en annorlunda behandling av de tjanster som tillhandahalls av det natet. De funktioner som utnyttjas pa tjanstenivan kan mOjligen fOlja nuvarande vertikala uppdelningar pa tjansteplanet eller sa kan uppdelningarna gOras om fOr att aterspegla fOrandringarna inom tekniken och pa marknaden. I bada dessa fall ar inriktningen i grund och batten att Overga fran en vertikal modell f6r sektorreglering mot en horisontell inriktning som f6rsoker skilja mellan natet eller overf6ringsledet inom de konvergerande sektorerna och de tjanster som Overfors via dessa nat. av I for tva undersokningar som har utforts kommissionens63 rakning har kommit tram till att ersattandet vertn<ala strukturerna med horisontella uppdelningar mellan tillhandahallande av tjanster/innehall och overfOring verkar vara en mojlig IOsning pa de problem som identifieras i kapitel 111. nuvarande de Definitionsfragor om vart vissa ljanster skall hanfOras kommer att finnas kvar men i framtiden bOr osakerhetsmomenten bli allt tarre pa grund av ett minskat beroende av den bakomliggande tekniken. Skillnaden mellan de tva horisontella nivaerna ger dock anda utrymme for vissa bestamda kriterier reglering som skall fC>r tillampas fC>r varje niva men med vederborlig hansyn till sambanden mellan de olika nivaerna. I kapitel Ill betonades hur fC>retagen paverkas av att de maste ta hansyn till ett antal olika reglerande organ i fraga om olika aspekter av sina integrerade verksamheter. Det ar viktigt att se till att dessa hinder reduceras fC>r att skapa ett bra klimat for innovationer och investeringar. Om iden om att C>verga fran en vertikalt reglerad inriktning till en mer horisontell uppdelning godkanns kan detta vara till fOrdel for foretagen eftersom "one-stop-shop" modell. resultatet blir en En viktig fraga ar om en sadan rationalisering kommer att leda tram till en enda reglerande enhet som behandlar alla aspekter, innehall saval som tjanster och tillhandahallande av leverans, eller om det kan vara lampligare med ett strukturuppdelat ansvar mellan tjanster och OverfOringsverksamheter eller flera reglerande organ pa var och en av dessa nivaer. Somliga har battre anser att ett enda organ 83 Se fotnot 19. 32 A andra sidan har flera regleringsfragor som ror radio/TV-sandningar och telekommunikation fram till nyligen varit koncentrerade pa nationella eller regionala nivaer i gemenskapen pa grund av den nationella tendensen att krava licenser inom dessa sektorer. informationstekniken och En multilateral dialog om ramverken som omfattar olika aspekter av telekommunikations och beror regeringarna och naringslivet fOrs f6r narvarande i manga internationella fora. Kommissionen har genom en serie internationella toppm6ten om informationssamhallet aktivt framjat ett antal reglerande initiativ inom landerna i centrala och 6stra Europa. som internationella organisationer, Befintliga t. ex. varldsorganisationen for immateriell egendom (WIPO), ITU och Organisationen for ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) har uppfattat behovet av att beakta konvergensens potentiella betydelse och fora ut Internet och verksamheter med anknytning till den elektroniska handeln. Temat for ITU:s sjatte reglerande symposium64 var konvergensen. I vissa fall har detta redan lett till avtal om principer eller minimiregler. Nagra fran exempel ar de december 1996 om upphovsratt och vissa ("WIPO-fOrdraget om narliggande rattigheter "WIPO-fOrdraget om upphovsrattigheter" och konserter och fonogram") Bonndeklarationen fran juli 1997. tva WIPO-fordragen och informationssamhallet som Europeiska radet arbetar just nu med olika aspekter pa r6r manskliga rattigheter, demokratiska varden och yttrandefrihet och f6rvantas anta resolutioner i dessa fragor vid den femte ministerkonferensen om massmediepolitiken i Tessaloniki i december 1997. Globala avtal som utg6r milstolpar som t. ex. avtalet om informationsteknik (ITA), avtalet om omsesidigt erkannande av bedomningar av (MRA) och WTO/GATS overensstammelse avtalet te1ekom munikationstjanster (februari 1997) har ocksa till ett nytt globalt perspektiv pa bidragit regleringsfragor. WTO-avtalet inte radio/TV-sandingar. grundlaggande galler om Da dessa anstrangningar forstarks kan det bli uppenbart att man behover ta hansyn till nya och faktorer globaliseringen och dessa f6randringar pa ekonomierna utanf6r den konvergensen effekterna som t. ex. av 64 Hur konvergensen inom telekommunikationssektorn paverkar regleringarna, ordfOrandens rapport fran det sj~tte reglerande symposiet om regeringarnas andrade roll i en tid av avreglering av telesektorn, ITU, Geneve, 11-13 december 1996. '<; A) Kraver den nuvarande utvecklingen en omvardering av det satt pa vilket reglerna tillampas inom telekommunikations-, radio/TV och IT-sektorerna? av Ger flera fOrekomsten 8) olika reglerande myndigheter eller departement som ansvarar telekom munikations-, media- och IT-verksamheterna en fungerande kontrollstruktur mot bakgrund av konvergensen? for olika aspekter inom C) Kommer konvergensen innebara att det reglerande kravs en omvardering av det ansvaret pa nationell niva, gemenskapsniva eller internationell niva och inom vilka omraden? i sa fall flera av de regionala och globala Pa grund av den karaktaren hos tjanster som levereras kan detta subsidiaritetstest uppfyllas. Olika nationella inriktningar kan skada istallet for att framja anvandarnas intressen, undergrava den mangfald som den inre marknaden erbjuder och de kan mycket val orsaka snedvridningar som produktions anlaggningar i regioner dar man tillampar mindre stranga regler. etablering gynnar av. ;. ''IAA,Ot~tv-11~:t1~·(r. :·· :·;1 slutligen kulturella och Globaliseringen fOrstarker konvergensens inter nationella dimension. Ett tydligt exempel ar den fortlOpande snabba expansionen av Internet varlden Over vilket otvivelaktigen ger upphov till ytterligare tekniska och industriella omvandlingar kommersiella och mOjligheter. Dess effekter kommer inte att inskrankas bara till Europeiska gemenskapen och Nordamerika. Det ar sannolikt att de kommer att skapa grundlaggande forandringar hos vara grannar i centrala och Ostra Europa och i ett storre perspektiv i u-landerna. Den globala redan p~visat ett behov av internationella IOsningar av ett antal immateriell aganderatt, tullar, integritet och cyberbrott. rackvidden hos t. ex. sakerhet, Internet har fragor, 33 industrialiserade varlden. Exempelvis Internet kan ge spill over-effekter i fragor som behandlas av olika organisationer och som for narvarande involverar viktiga nya och mindre konventionella Internet society65 aktOrer som. Dessutom kommer alla formella principer och regler hogst sannolikt att i viss man behova fOrlita sig pa att naringslivets aktorer ar sjalvreglerande. t. ex. The fram aktOrer, daribland lnternetorgan I detta sammanhang kan det anses vara lampligare att inleda en internationell dialog i till vissa Overenskomna syfte att na IOsningar nar och om problemen uppstar i samband med den tekniska, sociala och industriella utvecklingen. En sadan process skall vara flexibel och Oppen. Den skulle inte ha nagon formell tidsram och vara Oppen for alla internationella berOrda organisationer, olika the (t. ex. Internet Engineering Task Force and the Internet Advisory Board) samt tekniska experter. En sadan internationell dialog skulle kunna ge upphov till sarskilda arbetsgrupper som inriktar t. ex. digitala sig pa speciella signaturer eller skatter. Det Overgripande malet for en sadan process kan, sa snart den har inletts, vara att utveckla ett globala internationellt kommunikationer aven om det aterstar att definiera omfattningen och malen for ett sadant ford rag. fragor som tullar och fOrdrag om lnterl)atlonella ks}ett antal inte(nationella etei:~,om har anknytning till ·~ t ~'vissa aspekter som :!!x. · 1mmateriella Internet, ·. ~:·och elektronisk h~ndeL Har i1;'. ,;. d;e". mojll~hetp~· · · som )~~a ·y~ra,· P~rte. Jli,:9,entrala · ~;l: e,tt<~torr · · ~~pe,~tiv -~·r¥i~ !L;; J. ,1{'V:. ;'<:. ':;:,. ·· /-. ·,; f~· ::rr. s ·:. ; '. '. ~,; det ytterligare atgarder pa av niva mot bakgrund Kravs A) internationell konvergensen? Vilka ytterligare (eventuella) steg kravs i skapa for att kunna utnyttja den B) for att uppmuntra andra centrala forutsattningar pagaende utvecklingen? lander framfOrallt att och Ostra Europa es The Internet icke-statlig branschorganisation att utveckla konsensus kring frAgor som framjar utvecklingen av Internet. society som ar syftar en till ·, ·J-t · · Ka'pJ!ftvM~N;, · :Y> ·eil6~lii~f~:,a~ilJ;aii6~~-t1~401;tiarn. t1(ien~, Aven om malet for denna gronbok ar att inbjuda till synpunkter och stimulera debatten snarare an att ta stallning pa detta stadium anges i detta kapitel med ledning av den tidigare analysen ett antal principer som kan utgora en gemensam utgangspunkt fer framtida inriktningar inom de sektorer som paverkas av konvergensen. I avsnitt V. 2 tre alternativ som kommissionen tror kan stimulera debatten om eventuell andring av nuvarande reglering mot bakgrund av konvergensfenomenet. redog6rs for V. 1 Prlnciper f6r framtldens regleringspolltlk inom de sektorer som paverkas av konvergensen Oavsett om det sker en fullstandig konvergens eller ej, pekar den tekniska utvecklingen och marknadstendenserna, de potentiella hindren och de regleringsfragor som har identifierats i denna grbnbok alla mot en fbrandrad miljo i forhallande till vilken de politiska malen inom dessa sektorer maste bedomas. Framtida beslut beh6ver darf6r inte endast harledas fran den specifika regleringen av de berorda sektorerna. De bor ocksa kunna bygga pa en gemensam ligga till forstaelse av de principer som kan grund framtida atgarder. I detta avsnitt f6r lagger kommissionen tram fem preliminara forslag tor synpunkter. 1. Regleringen bor begransas till vad som ar strikt nodvandigt for att uppna tydligt faststallda ma/. Pa grund av hastigheten, dynamiken och kraften hos innovationerna inom de sektorer som paverkas av konvergensen maste de offentliga myndigheterna undvika inriktningar som leder till 6verreglering eller helt enkelt , f6rs6ka att utvidga de befintliga reglerna inom telekommunikations- och mediasektorn till omraden och verksamheter som idag till star del ar oreglerade. regler som har Alla inforts bor vara skraddarsydda for att kunna uppfylla klart identifierade mal pa ett proportionellt satt. 2. Framtida reglering bor tillgodose anvandarnas behov. genom f6rs6ka att erbjuda En viktig prioritering for alla regelverk borde tillgodose anvandarnas vara att behov tier valmbjligheter, forbattra servicenivan och sanka priserna, och samtidigt sakerstalla konsumenternas rattigheter och de allmanna offentliga intressena. En s~dan inriktning 6verensstammer helt med de mer omfattande dem 34 politiska mAlen som erkanner den viktiga roll som mAnga sektorer har nar det galler att infora informationssamhallet i medborgarnas dagliga liv. 3. Reglerande beslut btir styras av behovet av ett tydl/gt och ftirutsllgbart ramverk. en tydligt och De som skapar reglerna bOr efterstrava att sakerstalla ett fOrutsagbart ramverk inom vilket fOretagen kan investera. Om till kan marknadsaktOrerna skall detta anges klart och tydligt. Om det finns osakerhet om huruvida nya verksamheter skall regleras och hur detta bOr goras, skall detta anges. overlamnas fraga Detta innebar inte att ramverket inte kan utvecklas, men att det bOr att fOlja vissa forutbestamda kriterier och i storsta mOjliga utstrackning bevara sin flexibilitet att kunna reagera pa snabbt forandringar foranderlig marknad. en 4. Sllkerstlllla fullt konvergerad ml/jti. deltagande en tjanster samhallsomfattande Genom att grunda sig pa befintliga koncept for inom telekommunikationssektorn och skyldighet att tillhandahAlla allmanna tjanster for radio/TV, fOrsOka bOr de offentliga myndigheterna sakerstalla i alla informationssamhallet. I detta sammanhang kommer konvergensen sannolikt att kunna erbjuda nya mOjligheter att medverka. delta kan att 5. Oberoende och effektiva reglerande organ kommer att vara av central betydelse for en konvergerande mi/jo. Medan den allmanna tendensen gar mot mindre strang reglering understryker den Okade konkurrens som konvergensen medfOr behovet av effektiva och reglerande organ. I de fall staten ar delagare tillsammans med nAgon av marknadens aktorer ar det sarskilt reglerande organen ar viktigt att de sjalvstandiga. JWllllifilfilAlk~e~t<llllct~v. ·redltrlng;n fOreligger ett behov av Om konstateras att det att overvaga forandringar av den overgripande regleringen, mot bakgrund av sektorernas konvergering kan det finnas manga satt for att genomfora sadana andringar. Da man bedOmer mOjliga alternativ ar det sannolikt att ett framgangsrikt recept kraver mer an att man bara skapar ett flexibelt ramverk tor nya typer av tjanster. Det ar ocksa viktigt att kartlagger mOjligheterna for det befintliga ramverket att anpassa sig eller bli anpassat i en fortsattningen sakerstaller takt som aven i 35 icke-diskriminerande marknadsvillkor intressen rattvisa, och som ser till att anvandarnas tillgodoses. Centrala fragor for overgangen ar pa vilket satt forandringarna hanteras. och hur snabbt GrOnboken kan fOresla nagon sarskild tidsplan. Kommissionen ser dock tram emot en debatt kring tre grundlaggande alternativ for en utveckling for regleringen, aven listan varken ar tankt att vara utte>mmande eller avslutad. inte Alternativ 1: Att bygga vidare pa nuvarande strukturer. I denna situation bOr den aktuella vertikala regleringen lamnas ifred. Detta innebar att olika regler galler for telekommunikationssektorn och den audiovisuella sektorn samt radio/TV-sektorn IT-sektorn. samt i mindre grad fOrlags- och Genom att bygga vidare pa etablerade principer kommer dessa befintliga regler pa EG-niva och nationell niva att utvidgas pa ad hocbasis, framst pa nationell niva, for att uppfylla kraven trim en marknad med fri konkurrens och utmaningarna fran ny teknik och nya tjanster. Normala tolkningsprinciper anvands fran fall till fall for att IOsa fragor om var vissa verksamheter skall insorteras. I den omfattning som kravs kan samordningen behOva fOrstarkas pa europeisk niva ft>r att minimera risken for fragmentering genom nationella regler som tillampas olika i olika medlemsstater framvaxande tjansterna. for de av hur styrs snabbt Forandringstakten tram och av hur effektiv tas innovationer konkurrensen ar. Detta ger utrymme for regelverket att anpassas efter marknads krafterna ny avreglering/reglering inte uppstar. behovet att en av sa En sadan inriktning skulle minimera behovet av forandringar under den narmaste framtiden och skulle pa ett effektivt satt kunna tillhandahalla ett investeringar och forutsagbart for att det uppstar samtidigt minska risken inre marknaden. omotiverade hinder pa den Vissa missfOrhallanden som idag avskracker fran investering kan dock besta. regelverk for Forandringarnas takt och omfattning kan, om de inte samordnas pa europeisk niva, innebara risk for att det skapas nya stora hinder mellan till medlemsstaterna och att overgangen informationssamhallet fordrojs. Alternativ 2: Att utveckla separata reg/er for nya verksamheter, vid sidan av regleringen radio!TV av sektorerna. telekommunikations- och Detta att medlemsstaterna skulle "skara bort" nya tjanster alternativ innebara skulle som overskrider verksamheter och de traditionella gransema och tagga dem under vissa bestamda regler i de fall det alls kravs nagra regler. Detta skulle ge utrymme for samordnade regler som kan utvecklas for manga av de verksamheter med hOgt mervarde som karakteriserar den konvergerande marknaden genom att man skapar en ny tjanstekategori vid for sidan telekommunikations- och I grund och botten skulle resultatet bli att man avlagsnade sig tekniskt baserade eller plattformsbaserade marknadsgranser for manga olika tjanster och samtidigt gav ramverket for de traditionella telekommunikations- och radio/TV verksamhetema mOjlighet till en mer gradvis anpassning. bestammelser radio/TV-sektorn. befintliga fran av traditionell t. ex. Webb-lV eller Svarigheten med detta alternativ ar att faststalla granserna mellan de nya tjanster som skall omfattas av mindre strang reglering och det som skall omfattas av reglering. En IOsning skulle kunna vara att ge vissa typer av tjanster, Internet eller villkorad tillgang en negativ definition sasom varken radio/TV. telekommunikationer eller Erfarenheter fran telekommunikationssektorn i fraga om avgransningen av avreglerade tjanster genom att man endast definierade vad som aterstod inom monopolsektorn, visar att det finns praktiska svarigheter med en sadan meted. Alternatlv 3: Ett gradvls lnforande av en ny reglerlngsmodell som omfattar al/a typer av beflntllga och nya tjilnster. Detta altemativ ar det mest langtgaende. Den kraver en grundlaggande omvardering och andring av dagens reglering. Cetta innebar inte nOdvandigtvis en helt ny uppsattning lagar utan snarare att man undersOker hur de befintliga bestammelserna kan anpassas for att framja flexibiliteten, hur inkonsekvenserna kan undanrojas, hur man undviker diskriminering inom och mellan sektorerna och kan fortsatta sakerstalla att mal i allmanhetens intresse uppnas lstallet for att avse bara vissa tjanster (som i alternativ 2) skapas genom detta alternativ ett ramverk som omfattar alla sektorer. att for Cetta alternativ kraver en bredare definition av kommunikationstjansterna ersatta definitionerna i gemenskapens lagstiftning inom telekommunikationssektorn och den audio Proportionalitets visuella principen kommer att spela en viktig roll eftersom en sadan bred definition innebar att regleringsnivan maste anpassas efter tjanstens natur och konkurrensens intensitet. tjanstesektorn. Ett sadant alternativ kan anses alltfOr ambitiost. Det behOver dock inte nOdvandigtvis innebara en plOtslig och kraftig forandring. Regleringen kan inforas gradvis och i forsta hand koncentreras pa prioriterade omraden dar det kravs konsekventa bestammelser (t. ex. natdrift eller fragor om for detta tillgang). En annan viktig alternativ ar att ge tillracklig tid for en overgang fran de gamla till de nya reglerna. fraga FrA9a,,. e:\. :frlnclptr,: P:c~. ml)JIJga. lnrik$nlrJQ~f;l · ·. :;. ··,:;A · R10t,:1'kg)·~~d,,v k~P,~•JJl!~t·~n·. I kapitef V an~es ~. tt ilrl~~: vikti. S'-:· ~pli~ · ·". ~' pripctp~r. som·. s~un~ ··:~unqap~lbg~tI~)lf :gajn <· 31,. J? 1tern~ct8:;. , 'r~gletinsf~;, : mot/. ·· "b~grund. '~ av~ ko,nverg~hse,m:,~ifbeskrivning ,:ges av tre mojliga :¥,g~r# \{~(iQ~ri9m' r~~. lering~Q. ·. inom de olika ~~~tot,ma·,,:':'k4JIEt<,·~uQna. : ·anp~$sas'. tor att ·ta, ~-n~y,d till deni p~gAen~e u~ecklin. gen~. ·:. : >~r ·~· : : :/. < ,, • • • • '~. ; • • • • - · /;f. Y <, : : ~ ••• • :. i '·? : ·:· ••• ;. ,. + :'. -. , '·: :: ·•. Vilken effekt kommer konvergensen ha A) pa de principer reglering av framtida telekommunikations-, media- och IT-sektorerna och b6r dessa principer anpassas mot bakgrund av konvergensen? for B) av befintlig reglering, bOr denna anpassning Om konvergensen kraver en anpassning (i) bygga vidare pa och, om det ar relevant, utvidga de befintliga ramverken snarare an att det skapas nya ramverk, ramverk skapa ett nytt flera (ii) onlinetjanster och interaktiva tjanster vid sidan traditionella av nuvarande bestammelser for telekommunikations- radio/TV-verksam heter, eller och for (iii) likartade bestammelser for alla tre sektorer. skapa ett Overgripande regelverk med V. 3 Tlcl8pJ. -n··f6rJramtlda 6tglrder Tidsplan f6r olika atgarder: • En femmanadersperiod for offentligt samrad (december 1997 t. o. m. april 1998). • En rapport om detta offentliga samrad skall vara utarbetad i juni 1998. • Radet och Europaparlamentet forvantas anta alla resolutioner i denna fraga under det andra kvartalet 1998. • Som ett svar pa dessa resolutioner skulle kommissionen en kunna handlingsplan f6r konvergensen i slutet av 1998. forbereda • Den redan paannonserade granskningen av att kommer telekommunikationssektorn utforas 1999. 36 Melian dessa storre inslag kommer det att fOrekomma ett antal viktiga verksamheter inom mediaomradet. Orejas h6gnivagrupp om den audiovisuella politiken har sammantratt och forvantas avlagga rapport i september 1998. En storre konferens i denna fraga ar planerad att hallas i Birmingham som gemensamt understOds av och det kommissionen. ordfOrandeskapet brittiska denna grOnbok analyseras konvergens fenomenet och dess betydelse for befintlig reglering av telekommunikations··, media- och informationstekn iksektorn. for handel och Konsekvenserna av denna utveckling ar omfattande. Konvergensen handlar inte bara om teknik. Det ror sig aven om tjanster och om nya former f6r samverkan med samhallet. De forandringar som beskrivs i denna grOnbok har potential att avsevart fOrbattra livskvaliteten for Europas medborgare, att battre integrera Europas regioner med den europeiska ekonomin och att gora foretagen effektivare och konkurrenskraftigare pa varldsmarknaden och pa de nationella marknaderna. tjanster befintliga Uppkomst av nya tjanster och vidareutveckling av utvidga informationsmarknaden som helhet och skapa till medborgarna, baserat pa nya kanaler Europas rika kulturarv, dess innovationspotential och dess kreativitet. f6rvantas hos globala Den dagens karaktaren kommunikationsplattformar, i synnerhet Internet, ar en nyckel integrering av till en vidare varldsekonomin. Samtidigt m()jliggor den laga kostnaden for anslutning till World Wide Web att fOretag av alla storlekar kan na ut bade regionalt och globalt. Globaliseringen kommer att vara huvudtemat inom den framtida utvecklingen i och med att forandringarna i Europa aterspeglas i utvecklingen varlden over. alla berOrda parter ar inbjudna att delta. FOrhoppningen ar att denna diskussion kommer att bli ingaende och omfattande. Resultatet av detta offentliga samrad kommer att rapporteras genom ett meddelande fran kommissionen i juni 1998. Denna gronbok innebar ett steg pa vagen fbr att sakerstalla att den sociala och ekonomiska utvecklingen i Europa far del av konvergensens junimeddelande fOrdelar. kommer for Europaparlamentet, Ministerradet, Ekonomiska och sociala kommitten och Regionala kommitten att ta politisk stallning och faststalla tydliga mai infer framtidens politik. Kommissionens gora att mojligt det fas politik inleder en ny nar i Europeiska Gronboken unionens galler det kommunikationsmiljon. Den utgor en viktig bestandsdel i det overgripande ramverk som upprattas for att understOdja utvecklingen av ett informationssamhalle. Grunden utgors av de nuvarande starka sidorna hos reglenngen av telekommunikationssektorn inleddes genom 1987 ars banbrytande grdnbok om telekommunikationer66 (som inrattades genom olika lagstiftningsinitiativ inom gemenskapen) och grOnboken ger alla berorda parter mdjlighet att yttra sig 6ver hur framtidens regleringar skall se ut inom ramen for den kommunikationsmiljO som galler efter 1998 och inom av konvergensen. och media paverkas sektorer (som som de ) Detta forsta steg ar avsett att bana vagen tor utveckling av en lamplig reglering som kommer att gora det lattare att utnyttja de mojligheter som till informationssamhallet kan erbjuda fromma samband med att vi gar in i 2000-talet. for Europa och dess medborgare Om Europa kan tillvarata dessa ft>randringar genom att skapa en miljO som understOdjer snarare an haller tillbaka forandringsprocessen kommer vi kunna astadkomma eti kraftfull drivkraft for sysselsattning och tillvaxt, okade valmOjligheter for konsumenterna och en storre kulturell mangfald. Om Europa misslyckas med detta eller inte klarar av att gora det tillrackligt snabbt, ar det stor risk att vara fOretag och medborgare kommer hamna pa efterkalken under den informationsrevolution som omfattar foretag, anvandare och regeringar varlden over. Den aktuella frAgan ar komplex och kommer att krava mc\nga diskussioner innan det gar att fOreslc\ nagra nya gemenskapsinitiativ. Avsikten ar att grOnboken skall vacka en diskussion och 66 KOM(87) 290 slutlig. 37 BILA GA BEtfintlig lagstiftning I denna bilaga redogors for Europeiska unionens reglering och mediasektorerna. Franvaron av regleringar inom IT-sektorn uppmarksammas ocksa. telekommunikations- inom Telekommunikationssektorn fullstandig avreglering narmar sig Ett tydligt ramverk for en effektiv konkurrens inom Europeiska gemenskapen har nu inrattats. Det befinner sig pa ett langt framskridet stadium vad galler genomforande i nationell lagstiftning i och med att vi narmar ass 1998 ars tidsfrist. I verkligheten har overgangen fran monopol till kravt en grundlig konkurrens reform av regleringen telekommunikationssektorn. inom Bestammelser har antagits vilka anger datum for avreglering av sektorn och vilka ger ett som bl. a. omfattar gemensamt foljande: regelverk for marknadstilltrade bestammelser (t. ex. Villkor for gemensamma licensiering - forfaranden, tidsfrister och eventuella villkor). Bevakning av allmanhetens intresse (t. ex. bestammelser som garanterar leverans av tjanster och som samhallsomfattande anger i forhallande t. ex. till rosttelefonitjanster och regler om skydd av data och integritet). konsumenternas rattigheter tjanster och nat och en Samtrafikformaga och driftskom-patibilitet for rattvis resursfordelning (t. ex. tillgang till nummer, radiofrekvens tillhandahallande spektrum). av En grundlaggande fraga har varit behovet att begransa regleringen till det minimum som kravs for att sakerstalla allmanhetens intresse och att mojliggora effektivt marknadstilltrade och hallbar konkurrens. Regleringen av telekommunikationssektorn har tillhandahallande av fokuserats pa nat och tjanster (bl. a. aspekter som sammanhanger med att ta tillvara allmanhetens intresse) och pa bestammelser for det innehall som finns pa dessa nat. Tre aspekter pa denna inriktning mot en for telekommunikation kan framhavas. inre marknad Bortskaffande av hinder mot investeringar inre och marknaden. innovationer inom den Sakerstallande av villkor som understOdjer de paneuropeiska naten och tjansterna. Uppratthallande av en faststalld niva for tjanster och anvandare. om grundlaggande Det WTO/GATS-avtal ingicks den 15 telekommunikationer som februari 1997 ar helt i overensstammelse med EG:s bestammelser for denna sektor. Detta galler inte bara de datum som har faststallts for denna sektor utan ocksa de bakomliggande for reglering. Overenskommelsen principerna bara och galler (transport). Detta telekommunikationstjanster innebar nagra inte "innehallstjanster"67 som kan overforas genom telekommunikationstjanster. radio/TV omfattar galler inte det att Reglering av audiovisuella fragor for rorlighet tjanster enligt artikel 59 Pa gemenskapsplanet syftar den nuvarande regleringen av audiovisuella fragor till att skapa fri i fordraget. Den ar ett exempel pa tillampning av subsidiaritetsprincipen. vilken gemenskapslagstiftning antas endast nar det ar absolut nOdvandigt for att uppna ovan namnda mal enligt fordraget. De nationella reglerna har samordnats i den omfattning som kravs for att undanroja de hinder som beror pa skillnader mellan dessa regler och i de fall det ar motiverat med hansyn till allmanhetens intressen. enligt Historiskt sett har EG-domstolen erkant att i franvaro av harmonisering pa gemenskapsniva kan medlemsstaterna anvanda sina nationella regler i fraga om tjansteleverantorer fran andra medlemsstater om dessa regler tillgodoser mal av allmant intresse och ar proportionella for uppnaendet av detta mal68. Denna praxis ledde till antagandet av det huvudsakliga fram inom detta omrade, gemenskapsinstrumentet det sa kallade direktivet om television utan granser (TVWF) som samordnar de nationella bestammelserna inom ett antal omraden som ror tillhandahallandet av radio/TV-tjanster Uurisdik tionskriterier, annonsering, sponsorer, TV-shop, skydd av minderariga, allman ordning, ratt att svara, framjande av europeiska program). sig pnnc1pen Detta direktiv grundar av "hemlandskontroll", i ursprungslandet under vars myndigheterna jurisdiktion radio/TV-bolaget hor hemma. Det har bevisat sin effektivitet i den nuvarande radio/TV- pa kontroll dvs. 67 EG:s om GATS-ataganden tillhandahallande av grundlaggande telekommunikationstjanster avser inte sadan ekonomisk verksamhet som innebar tillhandahallande av innehall som kraver telekommunikationstjanster for sin transport. Sadant tjanster omfattas av sarskilda ataganden fran EG:s sida i andra berorda tagit pa sig nagra GATS sektorer. EG har ataganden vad galler audiovisuella tjanster eller radio/TV-tjanster. De finns ocksa nagra undantag fran mest-gynnad-nation-principen audiovisuella tjanster for att skydda de kulturella vardena. in om inte 68 Arende nr C52/79 av den 18 mars 1980: Aklagaren mot Marc J. V. C. Debauve. 38 • Ett direktiv70 om andring av 1989 ars milj0n69 for att anpassa originaltext antogs nyligen bestammelserna det audiovisuella omradet. Det nya direktivet maste vara infOrlivat med nationell lagstiftning i slutet av 1998. Kommissionen kommer att se till att denna process fortlOper pa ett korrekt satt. forandringar pa till Det nya direktivet overlamnar vissa fragor till medlemsstaternas avgorande. En av fragorna ar licensieringen. Det ansags inte att skillnaderna inom dessa omraden skulle kunna skapa hinder mot den inre marknadens funktion, dvs. mot den fria rorligheten for TV-bolagen. Medlemsstaterna skall sakerstalla att radio/TV-bolagen inom sina jurisdiktioner uppfyller de minimiregler som ar faststallda i direktivet, men enligt artikel 189. 3 i fOrdraget far de besluta hur dessa krav skall genomforas pa nationell niva. inrattandet av bestammelser Ytterligare tva initiativ har inforts delvis for att komplettera direktivet om television utan granser vid inom det europeiska audiovisuella omradet. 1993 antog radet ett direktiv om samordning av vissa bestammelser om upphovsratt och narstaende satellitsandningar och rattigheter avseende. Darefter har vidaresandning kommissionen lagt fram fOrslag till ett direktiv om rattsligt skydd av tjanster med villkorad tillgang 72 kabel 71 via. om typer av material, audiovisuella medlemsstaternas Forutom ovan namnda gemenskapsinitiativ ar fragor lagstiftning huvudsakligen ansvar. lnriktningen for regleringen av audiovisuella tjanster ar i allmanhet antingen positiv (en fOrpliktelse att t. ex. tillhandahalla ett balanserat programutbud) eller negativ (regleringar som begransar vissa t. ex. uppvigling till rashat). De positiva fOrpliktelserna uppfylls i praktiken ofta, i varierande grad frf:ln till den andra, av den ena medlemsstaten radio/TV-bolag att skyldighet tillhandahalla allmanna tjanster. Den befintliga regleringen grundar sig delvis pa TV:s (dess omfattande att genomslagskraft). Det regleringen ett proportionalitetstest och i en digital tidsalder bOr den definitivt utvecklas, vilket ocksa ar fallet. Detta innebar att mindre stranga regler skulle kunna vara lampliga i fOrhallande till tjanstens karaktar (t. ex. ar satellit-TV och betal-TV ar i an allmanhet mindre tillganglighet ar klara uppenbart reglerade strangt maste som har av 119 Andra "rapporten om tillampningen av direktiv 89/552/EEG" KOM (97)523 slutlig, 24. 10. 1997. 10 Direktiv 97/36/EG om andring av direktiv 89/552/EEG, ''Television utan granser", 30. 6. 1997, EGT L 202, 30. 7. 1997, s. 60. 71 Direktiv 93/83/EEG, EGT L 248, 6. 10. 1993 72 KOM(97) 356 slutlig, 9. 7. 1997. markbundna fria TV-sandningar som kanske ar det medium som har storst genomslagskraft av alla). Forlagsverksamhet och IT jamfOrt FOrlagssektorn omfattas av en mer begransad sektorsspecifik med reglering telekommunikationssektorn och den audio visuella/radio-TV-sektorn, och det finns farre hinder mot tilltrade till marknaden i form av regler (formella licenskrav) aven om det finns vissa stranga regler inom denna sektor. ligger Samtidigt finns det ett antal kontroller som ar tillampliga i fraga om radio/TV-media (t. ex. nar det galler pluralism, utlandskt agarskap och ratten att svara) som ocksa ar tillampliga i viss man inom fOrlagssektorn (i synnerhet pressen) i vilket aterspeglar de mal som allmanhetens intresse och ar gemensamma for bada sektorerna. GenomfC>randet av vissa av dessa pnnc1per sker emellertid genom sjalvreglerande organ, t. ex. i press eller industrirad, eller genom praxis, till den starkare betydelse som motsats lagstadgade inom radio/TV sektorn. Dessutom ar manga av de allmanna reglerna om ror allman moral, regler som annonsering, arekrankning, skydd av immateriell egendom och tillgang till offentliga handlingar tillampliga ocksa inom fOrlagssektorn. ingripanden har fC>rlagssektorn inom och programvaru lnformationstekniken industrierna har i annu mindre grad nagon tradition av sektorspecifik reglering fast aven har tillampas horisontella regler i fragor som t. ex. exportkontroll, elektromagnetiska stOrningar eller konsumentskydd, liksom aven den allmt:inna konkurrenslagen. till ror sig ar I nternettrafiken IT- och Internet ar narmare knutet telekom an programvaruindustrierna munikationssektorn, infrastruktur det vars anvander. Medan det nat Over vilket en stor del av for detaljregleringar har organisationen, f~rvalt ningen och resursfOrdelningen Internet inom industri och anvandare. varit styrda av Gemenskapen en industristyrd inriktning i sitt arbete mot skadligt och olagligt innehall pa Internet och mer allmant i media73 understott fOremal aktivt har. inriktningarna kan andras, Samtidigt som i synnerhet inom sadana nyckelomraden som namn och adresser har fOrekomsten av sektorspecifika regleringar av Internet i Europa varit liten74. 73 Se fotnot 28. 74 I motsats till Singapore, Vietnam och Kina d~r man har infOrt restriktioner. 39 ISSN 1024-4506 KOM(97) 623 slutlig DOKUMENT sv 04 05 15 16 Katalognummer CB-C0-97-701-S V-C ISBN 92-78-29001-7 Byran for Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg