title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) del Consejo nº 1210/90 de 7 de mayo de 1990 por el que se crea la Agencia Europea de Medio Ambiente y la red europea de información y de observación sobre el medio ambiente»

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental monitoring
environmental protection
information network
information system

text: 9. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 73/103 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) del Consejo no 1210/90 de 7 de mayo de 1990 por el que se crea la Agencia Europea de Medio Ambiente y la red europea de informacio´n y de observacio´n sobre el medio ambiente» (98/C 73/25) El 11 de julio de 1997, de conformidad con el Artı´culo 130 S del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Medio Ambiente, Sanidad y Consumo, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 4 de noviembre de 1997 (Ponente: Sra. Sa´nchez Miguel). En su 350o Pleno (sesio´n del 11 de diciembre de 1997), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 93 votos a favor y 1 voto en contra el presente Dictamen. 1. Introduccio´n El documento de la Comisio´ n presenta una 1. 1. evaluacio´n de los resultados obtenidos por la Agencia Europea de Medio Ambiente, segu´n los objetivos marca- dos en su creacio´ n (1), centra´ndose principalmente en su funcio´ n informativa. Destaca como ma´s importante la publicacio´n en 1995 de dos informes sobre el estado del informe medio ambiente: el «Informe Dobris» y el preparado como contribucio´ n a la revisio´n del «V Programa de Polı´tica y Actuacio´ n en Materia de Medio Ambiente» (2). 1. 1. 1. También cabe destacar la tarea informativa de recogida de datos entre los Estados miembros mediante la puesta en marcha de la red de informacio´n EIONET (3). Ésta se ha complementado con el establecimiento de nueve Centros Tema´ticos Europeos (CTE) (4), que, entre otras funciones, proporcionan los datos objetivos que circulan por la red. Dentro de esta labor informativa, se ha fomen- 1. 2. tado también la integracio´n de datos medioambientales europeos en programas internacionales de vigilancia del medio ambiente, con resultados concretos, como son los acuerdos con la OMS, el PNUMA y la CEPE (5). 1. 3. Otra funcio´ n que lleva a cabo la Agencia, con unos primeros resultados pra´cticos importantes, es el estimular el desarrollo de técnicas de previsio´n en el a´mbito del medio ambiente y de métodos de evaluacio´n de los costes tanto de los dan˜ os causados al medio ambiente como de las polı´ticas aplicables en el mismo. (1) Reglamento (CEE) del Consejo no 1210/90, DO L 120 de 11. 5. 1990 — Dictamen CES, DO C 56 de 7. 3. 1990. (2) DO C 140 de 11. 5. 1996. (3) «European Environment Information and Observation Network». (4) CTE: Emisiones a la atmo´ sfera, calidad del aire, cata´logo de fuentes de datos, aguas continentales, cubierta vegetal, medio ambiente marino, conservacio´n de la naturaleza, calidad del suelo y residuos. (5) Organizacio´ n Mundial de la Salud, Programa de las Naciones Unidas para el Medio Ambiente, Comisio´n Econo´mica de las Naciones Unidas para Europa. La Comisio´ n, como apreciacio´ n global, estima 1. 4. que la Agencia ha registrado avances considerables, especialmente por lo que se refiere a la publicacio´n de informes, pero que en cuanto al funcionamiento de las redes nacionales de informacio´n sobre los distintos sectores medioambientales se encuentra todavı´a en fase preliminar. En vista de estos resultados, la Comisio´n consi- 1. 5. dera que, por el momento, no se deben an˜ adir nuevos cometidos a la Agencia y que, una vez examinada su actuacio´n en 2003, se procedera´ de nuevo a revisar sus competencias. 2. Relaciones entre el CES y la Agencia 2. 1. El Comité ha apoyado firmemente la creacio´n, con cara´cter de urgencia, de la Agencia como organismo transnacional que representase un salto cualitativo respecto a una serie de mecanismos de coordinacio´ n a nivel europeo de la informacio´n sobre el estado del medio ambiente, puestos en marcha ya en los an˜ os 80. Ya en el dictamen sobre la creacio´n de la Agencia (6), el Comité subrayo´ la importante contribucio´ n que dicho organismo podı´a aportar para armonizar los instrumen- tos metodolo´gicos y operativos de los Estados miembros y reforzar la cooperacio´ n internacional en el sector de la proteccio´ n medioambiental, en particular en lo que respecta al papel que puede desempen˜ar la Unio´ n Europea en las organizaciones internacionales y en el apoyo técnico e informativo tanto en sus relaciones con los paı´ses de Europa central y oriental como con los paı´ses en vı´as de desarrollo. El Comité se preocupo´ ya en dicho dictamen de 2. 2. garantizar la participacio´ n activa de los diferentes interlocutores econo´ micos y sociales y de prever que el organismo pudiese actuar no so´lo a instancias de la Comisio´n, sino en respuesta a las necesidades de los Estados miembros y sobre todo de los ciudadanos, estudiando las fo´ rmulas adecuadas de cooperacio´n con las organizaciones no gubernamentales activas en el sector, ası´ como con las instituciones técnico-cientı´ficas nacionales y europeas. (6) DO C 56 de 7. 3. 1990. C 73/104 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 3. 98 2. 2. 1. La necesidad de garantizar dicha participacio´n se hace imperativa en el contexto del V Programa de Accio´n en materia de medio ambiente que subraya la responsabilidad compartida de todos los actores. 2. 3. El CES ha condenado repetidamente los retrasos en la puesta en marcha de la Agencia, en particular en 1992, al comentar el programa sobre desarrollo sostenible (1). 2. 4. Una vez iniciadas las actividades en Copenhague, el Comité ha mantenido contactos regulares, partici- pando en iniciativas promovidas por la Agencia gracias a las informaciones e informes puestos a su disposicio´n, ası´ como a la asistencia de sus expertos en una serie de temas especı´ficos, en particular en el curso de la elaboracio´n de los dicta´menes sobre agua y residuos. En dichas ocasiones, ası´ como en los debates 2. 5. mantenidos entre la Seccio´n (2) y el Director de la Agencia, los miembros del Comité han insistido siempre en la necesidad de ampliar las funciones de la Agencia y fomentar la participacio´n de los diferentes agentes y ciudadanos. 2. 6. Ma´s recientemente, con ocasio´ n de la elaboracio´ n del dictamen sobre la etiqueta ecolo´gica, el CES ha entablado un u´til debate con la Agencia acerca de su posible papel de apoyo en el a´mbito del plan (3), en particular en lo que se refiere a recabar la informacio´n necesaria para analizar el ciclo de vida de los productos. Si bien excluye un papel de gestio´ n, que no corresponde a las funciones de la Agencia, el Comité desea, no obstante, que ésta participe activamente en el plan. Finalmente, la informacio´n disponible en el sitio 2. 7. de la Agencia en Internet, aunque se ofrezca u´nicamente en inglés, ha demostrado ser una referencia u´til en la reflexio´n y en la elaboracio´ n de los dicta´menes sobre proteccio´n medioambiental. 3. Observaciones generales 3. 1. A la vista de las positivas contribuciones aporta- das por la Agencia, a las que se ha hecho referencia supra, y dada la persistente necesidad de una informacio´n cada vez ma´s escrupulosa y armonizada sobre el estado del medio ambiente en Europa, el Comité considera excesivamente limitativa la conclusio´n a la que llega la Comisio´n en el punto 4 de la exposicio´n de motivos, segu´n la cual «no conviene an˜ adir(le) grandes tareas en esta fase de desarrollo». Dicho enfoque parece dictado sobre todo por motivaciones de orden financiero, dado que en el punto 5 se afirma que no se asignara´n nuevos recursos. (1) CES 808/92, punto 7. 4. 2, DO C 287 de 4. 11. 1992. (2) Anexo al Acta de la 176a reunio´n de la Seccio´n de Medio Ambiente, Sanidad y Consumo del CES, 3 de marzo de 1995. (3) DO C 296 de 29. 9. 1997, punto 3. 3. 1. 10. 3. 1. 1. Es necesario que se haga una valoracio´ n que tenga en cuenta el valor an˜adido que los trabajos de la Agencia pueden suponer una vez superada la fase inicial, sobre todo en términos de armonizacio´n de los métodos de recogida de datos y de sinergı´as en los trabajos de los Estados miembros en el a´mbito de las redes tema´ticas, ası´ como en su funcio´n en la evaluacio´n de los aconteci- mientos medioambientales. 3. 1. 2. La evaluacio´n de la rentabilidad de la Agencia debe hacerse teniendo en cuenta, adema´s, el perı´odo de actividad reducido y los medios que ha tenido a disposicio´n. Los informes publicados hasta la fecha, ası´ como su banco de datos son de gran utilidad para los diferentes organismos comunitarios, ası´ como para los medios econo´ micos y sociales. A su vez, el personal que la compone esta´ siempre dispuesto a colaborar e informar sobre su cometido a cuantos organismos lo soliciten, como ha podido constatar el CES en diversas ocasiones. El CES hace una valoracio´ n positiva de la 3. 2. actuacio´n de la Agencia, y esta´ de acuerdo con la consolidacio´n de sus funciones en lı´nea con lo que propone la Comisio´n, pero desea igualmente que se amplı´e su trabajo informativo no so´lo por lo que a la Comisio´n y a los Estados miembros se refiere, sino también al resto de organismos comunitarios y sociales de la UE. Si la informacio´n va dirigida en u´ltima instancia a los ciudadanos, ésta debera´ ser proporcionada adema´s en las lenguas oficiales de la UE, poniendo a disposicio´n los recursos necesarios. Por lo que respecta a otras funciones, serı´a 3. 3. necesario que se ampliaran para cubrir la evaluacio´n ambiental «estratégica», y el seguimiento de la situacio´n medioambiental de la UE, tal y como ya solicito´ el CES en su Dictamen sobre el «Programa de Accio´n para la gestio´n y proteccio´ n de las aguas subterra´neas» (4), ası´ como para permitir una participacio´n ma´s eficaz de la Agencia en apoyo a la presencia de la Unio´n Europea en organismos transnacionales e internacionales encarga- dos de la proteccio´n del medio ambiente. 3. 3. 1. En este contexto transnacional, el CES consi- dera que la Agencia deberı´a tener un papel destacado de colaboracio´n con los paı´ses de Europa Central y Oriental (PECO) que preparan su adhesio´ n a la UE, facilitando la informacio´n necesaria para la adecuacio´ n de sus normas medioambientales. Segu´ n los u´ltimos estudios efectuados por la Comisio´ n, este es un aspecto fundamen- tal de cara a su integracio´n en la UE. 3. 4. En el a´mbito de la integracio´n de las cuestiones ambientales en las distintas polı´ticas, el CES estima que la Agencia puede proporcionar igualmente un u´til apoyo técnico a todos aquellos servicios que tienen competencias en el a´mbito medioambiental, teniendo en cuenta el resultado de la revisio´n llevada a cabo (4) DO C 355 de 25. 11. 1996 — Dictamen del CES: DO C 89 de 19. 3. 1997. 9. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 73/105 en Amsterdam de los artı´culos 130 del Tratado, y especialmente en el artı´culo 3, donde se introduce el concepto de integracio´n de la polı´tica medioambiental en la definicio´n y la realizacio´n de todas las polı´ticas y acciones comunitarias. Merece una atencio´n especial la coordinacio´n con la DG XII, ya que las lı´neas de investigacio´n de esta u´ltima esta´n estrechamente relacio- nadas con cuestiones ambientales y, en muchos casos, con proyectos normativos en curso. Debera´ consolidarse la cooperacio´n y garantizarse una mejor sinergı´a entre los trabajos de la Agencia y los del Centro Comu´n de Investigacio´n, ya prevista en el Reglamento, evitando el trabajo por partida doble y valorizando el flujo de informacio´n sobre las tecnologı´as limpias y los productos procedentes de los trabajos de investigacio´n realizados en colaboracio´n con la industria. 3. 5. Por otro lado, el CES destaca que sigue sin resolverse una vı´a que garantice la participacio´n en la Agencia de los organismos socioecono´ micos de la UE, en especial las ONG y los representantes de los consumidores. Una mayor apertura de la Agencia en las relaciones con los medios econo´ micos y sociales puede garantizar avances prometedores, en coherencia con el enfoque del programa para el desarrollo sostenible que prevé la participacio´ n de todos los medios en la proteccio´n del medio ambiente. 3. 6. A este respecto, el CES acoge con satisfaccio´n la reciente iniciativa de proceder a una amplia consulta de las ONG que operan en el sector del medio ambiente, ası´ como la industria y los sindicatos, las distintas Direcciones Generales competentes en este sector, el Parlamento Europeo, el Comité Econo´mico y Social y el Comité de las Regiones, sobre el segundo programa de trabajo de la Agencia para el periodo 1999-2003. El Comité recomienda que se dé continuidad y se consolide este tipo de consultas, también sobre temas ma´s especı´fi- cos de trabajo de la Agencia. 4. Examen de las modificaciones propuestas Las modificaciones propuestas por la Comisio´ n 4. 1. van en dos lı´neas, una de ampliacio´ n y consolidacio´n de la funcio´n informativa de la Agencia, mediante la modificacio´n de los artı´culos 2 y 4, y la otra sobre el funcionamiento del Consejo de Administracio´n. 4. 2. Artı´culo 2: Ampliacio´n de las funciones de la Agencia 4. 2. 1. Se consideran, con cara´cter general, positivas las nuevas funciones que se dan a la Agencia, en el sentido de que se ve reforzada su funcio´n informativa, en especial a través de la proposicio´n de requisitos en la presentacio´n de informes. 4. 2. 2. No obstante, serı´a preciso ampliar a otros organismos, Consejo, Parlamento, CES, etc. , la solicitud de informacio´ n a la Agencia. Asimismo, en relacio´ n con su funcio´ n de apoyo a la recogida de informacio´n, el punto ii) deberı´a referirse al contenido de «modelos standard de recogida de informacio´n», como manera de armonizar la informacio´ n que han de enviar los paı´ses miembros. 4. 2. 3. También entendemos que en las nuevas compe- tencias informativas tienen también cabida organismos no estatales (ONG, sindicatos, organizaciones de consu- midores etc. ). Asimismo, los organismos encargados de la polı´tica de medio ambiente en los diferentes niveles de la administracio´ n de los Estados miembros deberı´an tener la posibilidad de solicitar dicha informacio´ n. Por otra parte, la redaccio´ n de dicho punto 4. 2. 4. reduce la independencia de la Agencia, que pasarı´a de «proporcionar (. ) la informacio´n objetiva necesaria» a proporcionar la «informacio´n objetiva que precisan». Por ello el CES solicita que se mantenga el texto original. En la propuesta de la Comisio´n se inserta al 4. 2. 5. principio del punto iii) la constitucio´ n de un depo´sito de informacio´n que equivaldrı´a a un centro europeo de informacio´n. El CES, recogiendo reiteradas demandas de sus dicta´menes, considera que aquél deberı´a revestir la forma de registro pu´blico, de forma que tuvieran acceso al mismo todos los organismos y personas interesados en la informacio´n medioambiental. Para ello solicitamos la insercio´n de un nuevo punto, el xiv), en el artı´culo 2, con el siguiente texto: «Encargarse de un registro de informaciones obligatorias segu´n las normas medioambientales». 4. 2. 6. El contenido del punto vi) requiere que la Agencia elabore un informe sobre «la situacio´n del medio ambiente» cada cinco an˜ os. El CES solicita que se an˜adan tras la palabra «situacio´ n» los términos «perspectiva y tendencia», lo que permitirı´a introducir una variante dina´mica al contenido del informe. El CES considera también que, debido a los cambios ra´pidos de la situacio´n medioambiental, los informes de indicadores anuales deben estar conectados con el informe plurianual que realiza el Comité Cientı´fico a fin de darles una perspectiva fiable desde el punto de vista cientı´fico. En lo que respecta al nuevo punto xi) deberı´a 4. 2. 7. an˜ adirse, después de «opinio´ n pu´blica», «en sus propios idiomas». En el nuevo punto xii) deberı´a an˜ adirse también 4. 2. 8. una referencia a la «evaluacio´ n ambiental estratégica o integrada», conforme se recoge en la propuesta de Directiva relativa a la evaluacio´n de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (1). Adema´s, solicitamos la inclusio´n del punto xv), 4. 2. 9. en el artı´culo 2, que diga: «contribuir a la recogida de informacio´n y a la difusio´ n de los resultados en (1) DO C 129 de 25. 4. 1997; DO C 287 de 22. 9. 1997. C 73/106 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 3. 98 cooperacio´n con el plan europeo de concesio´ n de la etiqueta ecolo´gica». Por u´ltimo, deberı´a incorporarse a este artı´- 4. 2. 10. culo 2 una parte del modificado artı´culo 20, la referida a la competencia de la Agencia en «participar en el control de la aplicacio´ n en materia de medio ambiente, en cooperacio´ n con la Comisio´ n y los organismos competentes de los Estados miembros». 4. 3. Artı´culo 4: Competencias de la red Es importante que las redes nacionales se 4. 3. 1. constituyan en su totalidad y que suministren la informa- cio´n que permita cumplir su cometido informativo a la Agencia. Por ello, la propuesta de an˜ adir un segundo pa´rrafo al apartado 2 del artı´culo 4 se acoge positiva- mente, en cuanto a que refuerza la obligacio´n de los Estados miembros de proporcionar las informaciones necesarias. El CES es consciente de que en algunos casos 4. 3. 2. las redes nacionales no esta´n plenamente desarrolladas, lo que crea dificultades para establecer un cuadro informativo global. Por ello serı´a interesante que la Agencia pudiese sen˜alar dichas deficiencias, mediante un inventario de las redes, para que la Comisio´ n y los Estados miembros afectados estudien las medidas necesarias para subsanar dicha situacio´n. El soporte financiero para dicha operacio´n podrı´a provenir del Fondo de Cohesio´n. 4. 4. Artı´culo 8: Consejo de administracio´ n El CES ve favorablemente la incorporacio´ n al 4. 4. 1. Consejo de administracio´ n de representantes de los paı´ses del EEE. No obstante, en lı´nea con el anterior Dictamen del CES sobre la Agencia (1), vuelve a solicitar que en el artı´culo 8 se mencione la necesidad de consultar a los distintos actores econo´ micos y sociales sobre el programa plurianual (apartado 4), que se halle la forma de garantizar la regularidad de dicha consulta, dentro de lo posible, incluyendo en el Consejo de administracio´n un experto que represente a las ONG que operan en el sector del medio ambiente, y que el informe anual (apartado 6) se transmita oficialmente al Comité Econo´ - mico y Social y al Comité de las Regiones. Se trata, en (1) DO C 56 de 7. 3. 1990. Bruselas, el 11 de diciembre de 1997. efecto, de consolidar formas de colaboracio´n y consulta que ya existen, pero que precisan ser reconocidas en el Reglamento de la Agencia. 4. 4. 2. Respecto a la creacio´ n de un Comité ejecutivo que agilice y facilite los trabajos del Consejo de adminis- tracio´n, el Comité no tiene nada que objetar, si bien recomienda que su composicio´n sea equilibrada desde el punto de vista de los intereses representados, incluidas las ONG. 5. Conclusiones 5. 1. Del examen de los puntos anteriores, se puede concluir en sı´ntesis que el resultado de los cambios previstos proporcionara´n mayor independencia y efica- cia a la Agencia, lo que permitira´ que ésta sea un instrumento adecuado a la nueva orientacio´ n dada a la polı´tica medioambiental en Amsterdam. 5. 1. 1. El acercamiento del trabajo de la Agencia a todos los ciudadanos de la UE pasa, en primer lugar, por ampliar la participacio´ n en ella de los organismos representativos de sus intereses procurando también que en el Consejo de Administracio´n se produzca un equilibrio. Y, en segundo lugar, hacer asequibles sus publicaciones mediante su emisio´n en las lenguas oficia- les de la Comunidad, buscando los medios de cofinancia- cio´n entre los organismos pu´blicos y privados de cada Estado. Es necesario hacer de la Agencia un vehı´culo 5. 1. 2. de integracio´n de todas las polı´ticas con incidencia medioambiental, colaborando no solo con la Comisio´n, sino también con todos los organismos implicados en el medio ambiente. En esta misma lı´nea se puede integrar su funcio´n asesora de cara a la ampliacio´ n de la UE. 5. 1. 3. Respecto a sus funciones, hay que insistir en la necesidad de que tenga competencias en materia de «evaluacio´ n ambiental estratégica o integrada», ası´como que intervenga, junto con la Comisio´n, en el control del cumplimiento de la legislacio´ n comunitaria medioam- biental. Lo anterior so´lo sera´ posible si 5. 2. la Agencia cuenta con una financiacio´n adecuada a las funciones encomendadas, por lo que se podrı´a pensar en la posibilidad de que existiera un presupuesto propio que no hiciera recaer sobre la DG XI los futuros incrementos presupuestarios. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: WRITTEN QUESTION No. 3902/97 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. State of progress of the sub-programme on 'General and Technical Education' in the programme on 'Education and Initial Vocational Training' in Greece

eurovoc_concepts:
Greece
educational reform
information technology
library
secondary education
vocational education

formats: html print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2477/97 DE LA COMMISSION du 11 décembre 1997 fixant la restitution maximale à l'exportation d'avoine dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3910/97 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Οδηγία Seveso

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
dangerous substance
environmental impact
environmental risk prevention
environmental standard
industrial hazard
pollution control measures
prevention of pollution
safety standard
waste management

formats: html pdf print

text: C 223/32 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 17. 7. 98 Kata· th synedri·ash· thw thw 3hw Dekembri·oy 1997, h epitroph· parakoloy·uhshw toy progra·mmatow ene·krine 2. kat(cid:146)arxh·n thn tropopoi·hsh toy ypoprogra·mmatow 1 (Genikh· kai Texnikh· ekpai·deysh) v· ste na lhfuei· ypo·ch h anagkaio·thta thw yposth·rijhw toy eniai·oy lykei·oy. Epiple·on, h epitroph· parakoloy·uhshw to·nise o·ti h ky·ria domh· toy en lo·gv ypoprogra·mmatow ua diathrhuei·. O proy¤pologismo·w ua prosarmostei· me ba·sh thn e·vw sh·mera efarmogh·, xvri·w na uigei· o tre·xon programmatismo·w. Oi polytameiake·w ene·rgeiew toy egkekrime·noy progra·m- matow, o·pvw oi sxolike·w bibliouh·kew, h texnologi·a plhroforiv· n kai ta progra·mmata kinhtiko·thtaw ua ryumistoy·n e·tsi v· ste na douei· proteraio·thta sthn ana·ptyjh toy eniai·oy lykei·oy. Oi mhxanismoi· efarmogh·w ua paramei·noyn ameta·blhtoi. Se syne·xeia tvn parapa·nv, to ypoyrgei·o Paidei·aw ua ypoba·lei sthn epitroph· parakoloy·uhshw, to syntomo·tero dynato·, leptomerei·w prota·seiw sxetika· me thn efarmogh· tvn ne·vn energeiv· n, kauv· w kai ta aparai·thta oikonomika· stoixei·a (p. x. proy¤pologismo·, oikonomikoy·w pi·nakew). Me ba·sh tiw leptomerei·w prota·seiw, h epitroph· parakoloy·uhshw ua probei· sth lh·ch tvn telikv· n apofa· sevn. Synepv· w, ei·nai pro·vro h Epitroph· na ekfra·sei tiw apo·ceiw thw sxetika· me to ue·ma, prin na e·xei sth dia· uesh· thw tiw leptomerei·w prota·seiw. (98/C 223/35) Ue·ma: Odhgi·a Seveso GRAPTH ERVTHSH E-3909/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (11 Dekembri·oy 1997) Oi ako·loyuew odhgi·ew e·xoyn oysiv· dh shmasi·a gia tiw apaith·seiw thw prostasi·aw toy periba·llontow kai thn asfa·leia tvn egkatasta·sevn: › sxetika· me thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv· n e·rgvn sto periba·llon, thw 27hw Ioyni·oy 1985 (85/337/EOK) (1) › sxetika· me thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton e·legxo thw ry·panshw toy periba·llontow, thw 24hw Septembri·oy 1996 (96/61/EK) (2) › sxetika· me ton e·legxo tvn kindy·nvn sobarv· n atyxhma·tvn poy ofei·lontai se epiki·ndynew oysi·ew, thw 9hw Dekembri·oy 1996 (96/82/EK) (3). H metafora· tvn dy·o teleytai·vn odhgiv· n sta eunika· di·kaia apo· ta kra·th me·lh pre·pei na pragmatopoihuei· to argo·tero e·vw to 1999. Sto plai·sio tvn syzhth·sevn poy akoloy·uhsan sxetika· me to ue·ma, paroysia·sthkan orisme·new ue·seiw, oi opoi·ew apote·lesan aformh· gia tiw ako·loyuew ervth·seiw prow thn Epitroph·. 1. Basi·zontan oi treiw anvte·rv odhgi·ew se mia eniai·a anti·lhch thw Epitroph·w, h opoi·a syndeo·tan me thn prosdoki·a o·ti ta kra·th me·lh ua metafe·royn tiw odhgi·ew sto plai·sio eno·w genikoy· ryumistikoy· mhxanismoy·; 2. Kai stiw treiw anvte·rv odhgi·ew ori·zetai h e·nnoia «egkata·stash», alla· oi epilegei·sew diatypv· seiw den sympi·ptoyn metajy· toyw alla· kai den antifa·skoyn. Basi·zontai oi epime·royw orismoi· se mia koinh· ermhnei·a thw e·nnoiaw «egkata·stash» h· mporoy·n ta kra·th me·lh, kata· thn metafora· tvn odhgiv· n sta eunika· di·kaia, na xrhsimopoioy·n ka·ue fora· diaforetikoy·w orismoy·w; (1) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40 (2) EE L 275 thw 10. 10. 1996, sel. 26 (3) EE L 10 thw 14. 1. 1997, sel. 13 (98/C 223/36) Ue·ma: Odhgi·a Seveso GRAPTH ERVTHSH E-3910/97 ypobolh· : Hiltrud Breyer (V) prow thn Epitroph· (11 Dekembri·oy 1997) Oi ako·loyuew odhgi·ew e·xoyn oysiv· dh shmasi·a gia tiw apaith·seiw thw prostasi·aw toy periba·llontow kai thn asfa·leia tvn egkatasta·sevn: › sxetika· me thn ekti·mhsh tvn epiptv· sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv· n e·rgvn sto periba·llon, thw 27hw Ioyni·oy 1985 (85/337/EOK) (1) › sxetika· me thn oloklhrvme·nh pro·lhch kai ton e·legxo thw ry·panshw toy periba·llontow, thw 24hw Septembri·oy 1996 (96/61/EK) (2)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3912/97 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Directiva Seveso

eurovoc_concepts:
accident prevention
dangerous substance
environmental impact
health control
industrial hazard
pollution control measures
prevention of pollution
public health
safety standard
technical standard


title: WRITTEN QUESTION No. 3894/97 by Gerardo FERNÁNDEZ-ALBOR to the Commission. Commission promotion of specific studies

eurovoc_concepts:
EU policy
European Commission
access to EU information
archives
database
information system
public awareness campaign
research programme
transparency in decision-making

text: C 187/78 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 98 Answer given by Mr Van den Broek on behalf of the Commission (2 February 1998) Inn its opinion on the Czech Republic(cid:146)s application for membership of July 1997, the Commission concluded that the Czech authorities should address, among other issues, the situation of Roma in their country. In the opinions on a number of other applicant countries the Commission drew similar conclusions. The Community assists the associated countries to prepare for membership through its pre-accession strategy, in which the Phare programme plays a central role. This programme contains a number of projects which specifically address human rights questions and the situation of minorities, including Roma. The Commission will continue to closely follow the situation concerning human rights and minorities in each of the associated countries. In the case of the Czech Republic this implies also a close monitoring of the programme adopted by the Czech government on 29 October 1997 to improve the situation of Roma. At the same time the Commission will continue to assist these countries in addressing effectively the short-comings in these areas identified in the opinions through the Phare programme. (98/C 187/123) WRITTEN QUESTION E-3893/97 by Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) to the Commission (11 December 1997) Subject: European Union forestry strategy A range of national programmes exists for extending public ownership of forests and subsidizing private owners with a view to achieving sustainable maintenance of forests. The goal is to significantly increase Europe(cid:146)s forestry reserves. However, we should remember that despite these good intentions, in many countries these protected forests are left to survive as best they can, since the conservation legislation provided for them is old and out of date. For that reason, the new Community forest strategy should provide incentives not only for publicly and privately owned forests, but also seek to update legislation on the conservation of protected forests at Community level. What is the current stage of consolidation with regard to the Community forestry strategy and what are the current plans for developing the future of the Community(cid:146)s forests, both public and private, with regard to the conservation and extension of the area under trees? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (13 January 1998) The Commission attaches a great deal of importance to conserving and protecting the forest resources of the Community and it would like to assure the Honourable Member that this concern will play a central role in its proposals for the future forestry strategy. It is worth pointing out, however, that legislation on forests and woodland falls within the competence of the Member States. (98/C 187/124) WRITTEN QUESTION E-3894/97 by Gerardo Ferna·ndez-Albor (PPE) to the Commission (11 December 1997) Subject: Commission promotion of specific studies Specific studies are extremely important in providing back-up for individual Community policies, based as the latter are on their results. Such studies, are frequently drawn up, on the basis of specific selection criteria, by bodies or groups outwith the Commission


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4016/97 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Støtte til naturgasrørledning

eurovoc_concepts:
Austria
economic support
energy supply
gas pipeline
natural gas

text: C 174/160 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 Kommissionen har flere gange foresl(cid:229)et (2), at man afskaffer disse midlertidige undtagelsesbestemmelser. Med undtagelse af attende direktiv 89/465/E(cid:216)F af 18. juli 1989 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)tningsafgifter › oph(cid:230)velse af visse undtagelser i henhold til artikel 28, stk. 3, i sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F (3), hvor man har f(cid:229)et afskaffet visse undtagelser › er man ikke endnu i R(cid:229)det n(cid:229)et til enighed om at afskaffe de resterende undtagelser. Dette er baggrunden for, at Kommissionen klart har angivet i sit arbejdsprogram for indfłrelsen af et f(cid:230)lles momssystem (4), at den vil tage alle de optioner, fakultative muligheder og undtagelser, der er tilladt i henhold til den nuv(cid:230)rende ordning, op til fornyet overvejelse med det form(cid:229)l at sikre en ensartet afgiftsanvendelse. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2) EFT C 205 af 13. 8. 1992. (3) EFT L 226 af 3. 8. 1989. (4) Dok. KOM(96) 328 endelig udg. (98/C 174/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-4016/97 af Gerhard Hager (NI) til Kommissionen (11. december 1997) Om: Stłtte til naturgasrłrledning Med sigte p(cid:229) energiforsyningen yder nogle kommuner i (cid:216)strig uigenkaldeligt og uden noget som helst krav om tilbagebetaling stłtte til »Energie-Versorgung Niedero¤sterreich Aktiengesellschaft« (EVN). Stłtten afh(cid:230)nger dels af, hvor mange km rłr, der l(cid:230)gges, dels er der tale om standardbelłb (Stadtgemeinde Haag: 9. 535. 000 ATS for 16,9 km rłrledning), men den medfłrer ifłlge de indg(cid:229)ede overenskomster hverken gunstigere takster for selve kommunen eller for borgerne. Det overlades ogs(cid:229) til EVN, i hvilke omr(cid:229)der af kommunen selskabet fremover vil tilbyde naturgas. Kommunerne forpligter sig endvidere til, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r alle arealer, som kommunen disponerer over og fremover kommer til at disponere over, at godkende nedl(cid:230)ggelse af rłrledninger samt af etablering af łvrige anl(cid:230)g og vederlagsfrit at stille de p(cid:229)g(cid:230)ldende arealer til r(cid:229)dighed for relevante bygninger. Endelig forpligter kommunerne sig til i denne aftales lłbetid hverken selv af producere eller distribuere gas eller at tillade andre at etablere et gasnet eller andre faciliteter, der er nłdvendige til produktion eller distribution af gas, p(cid:229) de arealer, de ejer. 1. Hvorledes vurderer Kommissionen den retlige kvalitet af s(cid:229)dan indg(cid:229)ede aftaler? Har Kommissionen, hvis disse aftaler har konkurrenceretlig relevans › bl. a. i forhold til alternative 2. energikilder › til hensigt at gribe ind over for denne stłtte? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (13. januar 1998) P(cid:229) basis af de p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt foreliggende oplysninger kan Kommissionen ikke udtale sig definitivt om, hvorvidt den stłtte, nogle łstrigske kommuner yder energiforsyningsselskabet EVN, er i overensstemmelse med konkurrencereglerne i EF-traktatens artikel 92 og 93. Kommissionen vil i dette anliggende omg(cid:229)ende anmode de łstrigske myndigheder om supplerende oplysninger og undersłge de indg(cid:229)ede aftaler n(cid:230)rmere. Hvis Kommissionen n(cid:230)rer begrundet tvivl om, hvorvidt aftalerne er forenelige med f(cid:230)llesskabsretten, vil den omg(cid:229)ende indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2


title: Kjótský protokol k rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu

eurovoc_concepts:
Kyoto Protocol
air quality
climate change
environmental policy
environmental protection
greenhouse gas

text: 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 27 22002A0515(01) L 130/4 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 15. 5. 2002 PŘÍLOHA I KJÓTSKÝ PROTOKOL K RÁMCOVÉ ÚMLUVĚ ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ O ZMĚNĚ KLIMATU SMLUVNÍ strany tohoto Protokolu, jakožto smluvní strany Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „úmluva“), sledujíce konečný cíl úmluvy uvedený v jejím článku 2, připomínajíce si ustanovení úmluvy, řídíce se článkem 3 úmluvy, vycházejíce z Berlínského mandátu přijatého rozhodnutím 1/CP. 1 konference smluvních stran úmluvy na jejím prvním zasedání, SE DOHODLY TAKTO: Článek 1 Pro účely tohoto protokolu platí definice uvedené v článku 1 úmluvy. Dále se rozumí: 1. „konferencí smluvních stran“ konference smluvních stran úmluvy; 2. „úmluvou“ Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu přijatá v New Yorku dne 9. května 1992; 3. „Mezivládním panelem o změně klimatu“ Mezivládní panel o změně klimatu zřízený společně Světovou meteorologickou organizací a Programem OSN pro životní prostředí v roce 1988; 4. „Montrealským protokolem“ Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, přijatý v Montrealu dne 16. září 1987, ve znění pozdějších úprav a změn; 7. „smluvní stranou uvedenou v příloze I“ smluvní strana uve- dená v příloze I úmluvy v platném znění nebo smluvní strana, která podala oznámení ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. g) úmluvy. Článek 2 1. Za účelem podpory udržitelného rozvoje každá smluvní strana uvedená v příloze I při plnění svých kvantifikovaných závazků na omezení a snížení emisí podle článku 3: a) v závislosti na vnitrostátní situaci provádí nebo dále rozpra- covává politiky a opatření jako: i) zvyšování energetické účinnosti v příslušných odvětvích národního hospodářství, ii) ochrana a zvyšování propadů a rezervoárů skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, s ohle- dem na závazky smluvní strany podle příslušných meziná- rodních dohod v oblasti životního prostředí; podpora udr- žitelných způsobů lesního hospodaření, zalesňování a obnovy lesa, 5. „přítomnými a hlasujícími smluvními stranami“ smluvní strany, které jsou přítomny a hlasují pro návrh, nebo proti němu; iii) podpora udržitelných forem zemědělství s ohledem na aspekty změny klimatu, 6. „smluvní stranou“ smluvní strana tohoto protokolu, pokud z kontextu nevyplývá jinak; iv) výzkum, podpora, vývoj a zvýšené využívání nových a obnovitelných forem energie, technologií sekvestrace oxidu uhličitého a pokročilých a inovačních technologií šetrných k životnímu prostředí, 28 v) CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 postupné omezování či odstraňování nedostatků trhu, daňových pobídek, osvobození od daní a cel a dotací, které působí proti cílům úmluvy, ve všech odvětvích, jež vypouštějí tržních nástrojů, skleníkové plyny, a uplatňování 4. Jestliže konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu rozhodne, že by bylo pro- spěšné koordinovat některé politiky a opatření podle odst. 1 písm. a) výše, se zohledněním rozdílných vnitrostátních situací a mož- ných účinků, konference zváží způsoby a prostředky uskutečňo- vání koordinace těchto politik a opatření. vi) podpora vhodných reforem v příslušných odvětvích s cílem podpořit politiky a opatření omezující a snižující emise skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Mont- realský protokol, Článek 3 vii) opatření k omezení nebo snížení emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, v odvětví dopravy, viii) omezování nebo snižování emisí methanu jeho zachyco- váním a využíváním v oblasti nakládání s odpady, jakož i ve výrobě, dopravě a distribuci energie; 1. Smluvní strany uvedené v příloze I zajistí, jednotlivě nebo spo- lečně, aby jejich úhrnné antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze A, vyjádřené v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřekročily přidělená množství, vypočtená podle jejich kvantifi- kovaných závazků na omezení a snížení emisí uvedených v pří- loze B a v souladu s ustanoveními tohoto článku, s cílem snížit v kontrolním období let 2008-2012 své celkové emise těchto plynů nejméně o 5 procent vzhledem k úrovni z roku 1990. b) spolupracuje v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. e) bodem i) úmluvy s ostatními smluvními stranami uvedenými v příloze I na zvy- šování jednotlivé i celkové účinnosti politik a opatření přija- tých na základě tohoto článku. Za tím účelem podniknou tyto smluvní strany kroky ke sdílení svých zkušeností a k výměně informací o těchto politikách a opatřeních, včetně rozvoje postupů pro zlepšení jejich srovnatelnosti, transparentnosti a účinnosti. Konference smluvních stran jednající jako shro- máždění smluvních stran tohoto protokolu zváží na svém prvním zasedání nebo co nejdříve po něm možnosti usnad- nění této spolupráce, přičemž vezme v úvahu všechny pod- statné informace. 2. Smluvní strany uvedené v příloze I usilují o omezení nebo sní- žení emisí skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský protokol, pocházejících ze spalování paliv v letecké a námořní dopravě, a to prostřednictvím práce Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a Mezinárodní námořní organizace (IMO). 3. Smluvní strany uvedené v příloze I vynakládají úsilí k tomu, aby při provádění politik a opatření podle tohoto článku minima- lizovaly nepříznivé účinky, včetně nepříznivých účinků změny klimatu, účinků na mezinárodní obchod a společenských, envi- ronmentálních a hospodářských dopadů na ostatní smluvní strany, zejména na rozvojové země, a zvláště pak na smluvní strany uvedené v čl. 4 odst. 8 a 9 úmluvy, přičemž berou v úvahu článek 3 úmluvy. Konference smluvních stran jednající jako shro- máždění smluvních stran tohoto protokolu může v případě potřeby přijmout další opatření na podporu provádění ustanovení tohoto odstavce. 2. Každá smluvní strana uvedená v příloze I učiní do roku 2005 prokazatelný pokrok v plnění svých závazků podle tohoto pro- tokolu. 3. Čisté změny emisí skleníkových plynů ze zdrojů a jejich sní- žení pomocí propadů v důsledku člověkem bezprostředně vyvo- laných činností v kategorii změny využívání půdy a lesnictví, s omezením na zalesňování, obnovu lesů a odlesňování od roku 1990, měřené jako ověřitelné změny zásob uhlíku za každé kon- trolní období, použijí smluvní strany uvedené v příloze I ke spl- nění svých závazků podle tohoto článku. Emise skleníkových plynů ze zdrojů a jejich snížení pomocí propadů ve spojitosti s těmito činnostmi se oznamují transparentním a ověřitelným způsobem a přezkoumávají v souladu s články 7 a 8. 4. Před prvním zasedáním konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu poskytne každá smluvní strana uvedená v příloze I k posouzení pomoc- nému orgánu pro vědecké a technologické poradenství údaje pro stanovení své úrovně zásob uhlíku v roce 1990 a umožnění odhadu změn těchto zásob v následujících letech. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu přijme na svém prvním zasedání nebo co nej- dříve po něm podmínky, pravidla a pokyny ohledně toho, které další člověkem vyvolané činnosti vztahující se ke změnám emisí skleníkových plynů ze zdrojů či jejich snížení pomocí propadů v kategoriích zemědělská půda a změny využívání půdy a lesnic- tví budou připočteny k množství přidělenému smluvním stranám uvedeným v příloze I, nebo od něj budou odečteny, a jakým způ- sobem tak bude učiněno, přičemž vezme v úvahu faktor nejistoty, transparentnost a ověřitelnost předávaných údajů, metodickou práci Mezivládního panelu o změně klimatu, rady pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství poskytnuté 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 29 v souladu s článkem 5 a rozhodnutí konference smluvních stran. Takové rozhodnutí bude platit ve druhém kontrolním období a v dalších obdobích. Smluvní strana může uplatnit takové roz- hodnutí o těchto dalších činnostech vyvolaných člověkem již v prvním kontrolním období za předpokladu, že k těmto činnos- tem došlo po roce 1990. v souladu s ustanoveními čl. 21 odst. 7. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto proto- kolu zahájí posuzování těchto závazků nejméně sedm let před koncem prvního kontrolního období uvedeného v odstavci 1 výše. 5. Smluvní strany uvedené v příloze I, které se nacházejí v pro- cesu přechodu k tržnímu hospodářství a jejichž výchozí rok nebo období byl stanoven na základě rozhodnutí 9/CP. 2 konference smluvních stran na jejím druhém zasedání, použijí při plnění svých závazků podle tohoto článku tento výchozí rok nebo období. Kterákoli jiná smluvní strana uvedená v příloze I nachá- zející se v procesu přechodu k tržnímu hospodářství, která dosud nepředložila své úvodní národní sdělení podle článku 12 úmluvy, může rovněž oznámit konferenci smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu, že má v úmyslu použít při plnění svých závazků podle tohoto článku jiný minulý výchozí rok nebo období než rok 1990. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto proto- kolu rozhodne o tom, zda bude takové oznámení přijato. 6. S přihlédnutím k čl. 4 odst. 6 úmluvy povolí konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu smluvním stranám uvedeným v příloze I, které se nacházejí v procesu přechodu k tržnímu hospodářství, určitou míru flexibility při plnění závazků podle tohoto protokolu s výjimkou závazků podle tohoto článku. 10. K přidělenému množství smluvní strany se připočtou veškeré jednotky snížení emisí nebo každá část přiděleného množství, kterou tato smluvní strana získá od jiné smluvní strany v souladu s ustanoveními článku 6 nebo článku 17. 11. Od přiděleného množství smluvní strany se odečtou veškeré jednotky snížení emisí nebo každá část přiděleného množství, kterou tato smluvní strana převede na jinou smluvní stranu v sou- ladu s ustanoveními článku 6 nebo článku 17. 12. K přidělenému množství smluvní strany se připočtou veškerá ověřená snížení emisí, která tato smluvní strana získá od jiné smluvní strany v souladu s ustanoveními článku 12. 13. Jsou-li emise smluvní strany uvedené v příloze I za kontrolní období nižší než množství, které jí bylo přiděleno podle tohoto článku, připočte se tento rozdíl na žádost dané smluvní strany k množství, které jí je přiděleno na další kontrolní období. 7. V prvním kontrolním období pro kvantifikované omezení nebo snížení emisí, od roku 2008 do roku 2012, se množství při- dělené každé smluvní straně uvedené v příloze I rovná příslušné procentuální hodnotě, uvedené v příloze B, z ekvivalentu oxidu uhličitého, který odpovídá jejímu úhrnnému množství antropo- genních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A v roce 1990, nebo ve výchozím roce či období stanoveném v souladu s výše uvedeným odstavcem 5, vynásobeného pěti. Smluvní strany uvedené v příloze I, v jejichž případě změny využívání půdy a les- nictví představovaly v roce 1990 čistý zdroj emisí skleníkových plynů, zahrnou pro účely výpočtu přiděleného množství do emisí svého výchozího roku 1990 nebo odpovídajícího období úhrnné antropogenní emise ze zdrojů v ekvivalentu oxidu uhličitého, od nichž odečtou propady v roce 1990 v důsledku změn vyžívání půdy. 14. Každá smluvní strana uvedená v příloze I vyvine úsilí k plnění závazků uvedených v odstavci 1 výše takovým způsobem, aby minimalizovala nepříznivé sociální, environmentální a hospodář- ské dopady na smluvní strany, které jsou rozvojovými zeměmi, a zejména na smluvní strany uvedené v čl. 4 odst. 8 a 9 úmluvy. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu, v souladu se svými příslušnými roz- hodnutími ohledně provádění uvedených odstavců, zváží na svém prvním zasedání, jaká opatření jsou zapotřebí k minimalizaci nepříznivých účinků změny klimatu nebo dopadů protiopatření na smluvní strany uvedené v těchto odstavcích. Zvažovány budou mimo jiné otázky zavedení financování, pojištění a transferu tech- nologií. Článek 4 8. Každá smluvní strana uvedená v příloze I může pro účely výpočtů ve smyslu odstavce 7 výše použít jako výchozí rok pro částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky a fluorid sírový rok 1995. 9. Závazky smluvních stran uvedených v příloze I pro další období se stanoví změnami přílohy B tohoto protokolu, přijatými 1. U smluvních stran uvedených v příloze I, které uzavřely dohodu, že své závazky podle článku 3 splní společně, budou tyto závazky považovány za splněné, pokud celkový součet jejich úhrnných antropogenních emisí skleníkových plynů uvedených v příloze A, v ekvivalentu oxidu uhličitého, nepřesáhne jim přidělená množství, vypočtená podle jejich kvantifikovaných závazků na omezení a sní- žení emisí uvedených v příloze B a v souladu s ustanoveními 30 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 článku 3. Jednotlivé úrovně emisí přidělené každé ze stran dohody budou stanoveny v této dohodě. 2. Strany každé takové dohody uvědomí sekretariát o podmín- kách dohody v den uložení svých listin o ratifikaci, přijetí či schválení tohoto protokolu nebo o přistoupení k němu. Sekreta- riát následně uvědomí o podmínkách této dohody strany a signa- táře úmluvy. 3. Veškeré takovéto dohody zůstanou v platnosti po celé kon- trolní období uvedené v čl. 3 odst. 7. 4. Jestliže smluvní strany, které jednají společně, tak činí v rámci organizace regionální hospodářské integrace a v součinnosti s ní, nemá žádná změna ve složení organizace po přijetí tohoto pro- tokolu vliv na stávající závazky podle tohoto protokolu. Jakáko- liv změna ve složení organizace má vliv pouze na závazky podle článku 3 přijaté po této změně. 5. V případě, že smluvní strany takové dohody nedosáhnou cel- kové jim stanovené úrovně snížení emisí, nese každá strana této dohody odpovědnost za svou vlastní úroveň emisí uvedenou v dohodě. 6. Jestliže smluvní strany, které jednají společně, tak činí v rámci organizace regionální hospodářské integrace a v součinnosti s ní a tato organizace je sama stranou tohoto protokolu, nese v pří- padě nedosažení celkové úrovně snížení emisí každý členský stát této organizace regionální hospodářské integrace, jednotlivě a spolu s touto organizací regionální hospodářské integrace jed- nající v souladu s článkem 24, odpovědnost za svou úroveň emisí oznámenou v souladu s tímto článkem. Článek 5 1. Každá smluvní strana uvedená v příloze I zřídí nejpozději jeden rok před začátkem prvního kontrolního období vnitrostátní systém umožňující odhad antropogenních emisí ze zdrojů a sní- žení pomocí propadů všech skleníkových plynů, na něž se nevzta- huje Montrealský protokol. Obecné zásady pro takové vnitro- státní systémy, obsahující metodiky ve smyslu odstavce 2 níže, přijme konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu na svém prvním zasedání. 2. Pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů všech skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Mont- realský protokol, se použijí metodiky přijaté Mezivládním pane- lem o změně klimatu a schválené konferencí smluvních stran na jejím třetím zasedání. V případech, kdy tyto metodiky nejsou jež používány, se provedou vhodné úpravy podle metodik, schválila konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu na svém prvním zasedání. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu pravidelně přezkoumává a popřípadě reviduje tyto metodiky a úpravy, mimo jiné na základě práce Mezivládního panelu o změně klimatu a doporučení pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství, přičemž plně přihlíží ke všem příslušným rozhodnutím konference smluvních stran. Revizi metodik nebo úprav lze provést výhradně za účelem ověřování plnění závazků podle článku 3 v kontrolních obdobích po této revizi. 3. Pro výpočet ekvivalentu oxidu uhličitého antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů uvedených v příloze A se použijí hodnoty potenciálu globálního oteplování přijaté Mezivládním panelem o změně klimatu a schválené konferencí smluvních stran na jejím třetím zasedání. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu pravidelně přezkoumává a popřípadě reviduje hodnotu potenciálu globálního oteplování u každého takového skleníkového plynu, mimo jiné na základě práce Mezi- vládního panelu o změně klimatu a doporučení pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství, přičemž plně přihlíží ke všem příslušným rozhodnutím konference smluvních stran. Revize hodnot potenciálu globálního oteplování se vztahuje výhradně na závazky podle článku 3 v kontrolních obdobích po této revizi. Článek 6 1. Za účelem splnění svých závazků podle článku 3 může která- koli smluvní strana uvedená v příloze I převést na jinou takovou smluvní stranu nebo od jiné takové smluvní strany získat jednotky snížení emisí, které jsou výsledkem projektů zaměře- ných na snižování antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů nebo na posilování jejich antropogenního snížení pomocí propadů v kterémkoli hospodářském odvětví, a to pod podmínkou, že: a) každý takový projekt byl schválen dotčenými smluvními stra- nami; b) každý takový projekt přinese snížení emisí ze zdrojů nebo posílení snížení pomocí propadů, ke kterým by bez realizace projektu nedošlo; c) smluvní strana nezíská žádné jednotky snížení emisí, jestliže neplní své závazky podle článků 5 a 7; 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 31 d) získání jednotek snížení emisí je doplňkem vnitrostátních opa- tření za účelem plnění závazků podle článku 3. 2. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu může na svém prvním zasedání nebo co nejdříve po něm dále rozpracovat pokyny pro provádění tohoto článku, včetně pokynů pro ověřování a podávání zpráv. pokyny pro přípravu informací požadovaných podle tohoto článku a následně je bude pravidelně přezkoumávat, přičemž bude brát v úvahu pokyny pro vypracování národních sdělení smluvních stran uvedených v příloze I přijaté konferencí smluv- ních stran. Před začátkem prvního kontrolního období rozhodne konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu rovněž o pravidlech pro účtování přidělených množství. 3. Každá smluvní strana uvedená v příloze I může pověřit práv- nické osoby, aby se na její zodpovědnost podílely na opatřeních vedoucích k vytváření, převádění nebo získávání jednotek snížení emisí podle tohoto článku. Článek 8 4. Je-li v souladu s příslušnými ustanoveními článku 8 formu- lována otázka týkající se plnění požadavků tohoto článku někte- rou smluvní stranou uvedenou v příloze I, převádění a získávání jednotek snížení emisí může pokračovat i po formulování této otázky pod podmínkou, že žádná z těchto jednotek nebude smluvní stranou použita k plnění jejích závazků podle článku 3 do té doby, dokud nebude problém s plněním požadavků vyře- šen. Článek 7 1. Každá smluvní strana uvedená v příloze I zařadí do své roční inventury antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí pro- padů skleníkových plynů, na něž se nevztahuje Montrealský pro- tokol, kterou předkládá v souladu s příslušnými rozhodnutími konference smluvních stran, doplňující informace nezbytné k zajištění dodržování článku 3, přičemž tyto informace se určí v souladu s odstavcem 4 níže. 2. Každá smluvní strana uvedená v příloze I zařadí do svého národního sdělení, předkládaného podle článku 12 úmluvy, dopl- ňující informace nezbytné k prokázání splnění jejích závazků podle tohoto protokolu, přičemž tyto informace se určí v souladu s odstavcem 4 níže. 3. Každá smluvní strana uvedená v příloze I předkládá informace požadované podle odstavce 1 výše každoročně, počínaje první inventurou, již předepisuje úmluva, za první rok kontrolního období, které následuje poté, co pro ni tento protokol vstoupil v platnost. Každá taková smluvní strana předkládá informace požadované podle odstavce 2 výše jako součást prvního národ- ního sdělení předepsaného úmluvou poté, co pro ni tento proto- kol vstoupil v platnost, a po přijetí pokynů podle odstavce 4 níže. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu určí, jak často budou poté informace požadované podle tohoto článku předkládány, přičemž vezme v úvahu časový plán pro předkládání národních sdělení případně stanovený konferencí smluvních stran. 1. Informace předložené smluvními stranami uvedenými v pří- loze I podle článku 7 přezkoumají týmy odborníků na základě příslušných rozhodnutí konference smluvních stran a v souladu s pokyny přijatými pro tento účel konferencí smluvních stran jed- nající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu podle odstavce 4 níže. Informace předložené smluvními stranami uve- denými v příloze I podle čl. 7 odst. 1 se přezkoumají v rámci roč- ního sestavování inventur emisí a přidělených množství a odpo- vídajícího účtování. Informace předložené smluvními stranami uvedenými v příloze I podle čl. 7 odst. 2 se kromě toho přezkou- mají v rámci přezkumu sdělení. 2. Odborné přezkumné týmy jsou koordinovány sekretariátem a skládají se z odborníků vybraných z kandidátů nominovaných smluvními stranami úmluvy a případně mezivládními organiza- cemi v souladu s pokyny, jež za tímto účelem dala konference smluvních stran. 3. Přezkumný postup zajišťuje důkladné a komplexní odborné zhodnocení všech aspektů provádění tohoto protokolu smluvní stranou. Odborné přezkumné týmy vypracují pro konferenci smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu zprávu s hodnocením toho, jak daná smluvní strana plní své závazky, a s uvedením potenciálních problémů při plnění závazků a faktorů, které toto plnění ovlivňují. Sekretariát rozesílá takové zprávy všem smluvním stranám úmluvy. Sekreta- riát dále sestaví seznam otázek týkajících se plnění závazků, které jsou uvedeny v těchto zprávách, k dalšímu zvážení konferencí smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu. 4. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu přijme na svém prvním zasedání pokyny pro přezkum plnění tohoto protokolu prováděný odbor- nými přezkumnými týmy a následně je bude pravidelně přezkou- mávat, přičemž bude brát v úvahu příslušná rozhodnutí konfe- rence smluvních stran. 4. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu přijme na svém prvním zasedání 5. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu, případně s pomocí pomocného 32 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 orgánu pro provádění úmluvy nebo pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství, posoudí: a) informace předložené smluvními stranami podle článku 7 a zprávy z jejich odborných přezkumů podle tohoto článku, a se nevztahuje Montrealský protokol, za použití srovnatelných metodik schválených konferencí smluvních stran a slučitel- ných s pokyny pro vypracování národních sdělení přijatými konferencí smluvních stran; b) otázky týkající se plnění závazků, jejichž seznam vypracoval sekretariát podle odstavce 3 výše, jakož i jakékoliv otázky nastolené smluvními stranami. b) formulují, provádějí, zveřejňují a pravidelně aktualizují národní a případně regionální programy obsahující opatření ke zmírnění změny klimatu a opatření k usnadnění přiměřené adaptace na změnu klimatu: 6. Na základě posouzení informací ve smyslu odstavce 5 výše rozhodne konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu o všech záležitostech nezbyt- ných k provádění tohoto protokolu. Článek 9 i) tyto programy by se měly týkat mimo jiné odvětví energe- tiky, dopravy a průmyslu, jakož i zemědělství, lesnictví a nakládání s odpady. Adaptaci na změnu klimatu by navíc mohly usnadnit technologie adaptace a metody zlepšování územního plánování; 1. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu tento protokol pravidelně přezkou- mává ve světle nejlepších dostupných vědeckých informací a posudků týkajících se změny klimatu a jejích dopadů, jakož i ve světle příslušných technických, sociálních a hospodářských infor- mací. Tyto přezkumy koordinuje se souvisejícími přezkumy podle úmluvy, především s těmi, jež požaduje čl. 4 odst. 2 písm. d) a čl. 7 odst. 2 písm. a) úmluvy. Na základě těchto přezkumů při- jme konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu vhodná opatření. ii) v souladu s článkem 7 předkládají smluvní strany uvedené v příloze I informace o opatřeních přijatých podle tohoto protokolu, včetně národních programů; ostatní smluvní strany činí vše pro to, aby ve svých národních sděleních uvedly případné informace o programech zahrnujících opatření, která podle názoru smluvní strany pomáhají čelit změně klimatu a jejím nepříznivým účinkům, včetně opa- tření na snižování růstu emisí skleníkových plynů a posi- lování jejich snižování pomocí propadů, opatření na budování kapacit a adaptačních opatření; 2. První přezkum se uskuteční na druhém zasedání konference jako shromáždění smluvních stran smluvních stran jednající tohoto protokolu. Další přezkumy se provádí v pravidelných intervalech a včas. Článek 10 Všechny smluvní strany, s ohledem na svou společnou, ale roz- dílnou odpovědnost a na specifické priority, cíle a okolnosti svého národního a regionálního rozvoje, aniž by zaváděly nové závazky pro smluvní strany neuvedené v příloze I, avšak potvrzujíce stá- vající závazky podle čl. 4 odst. 1 úmluvy a postupujíce v plnění těchto závazků s cílem dosáhnout udržitelného rozvoje, berouce v úvahu čl. 4 odst. 3, 5 a 7 úmluvy: a) formulují v náležitých případech a v největší možné míře nák- ladově efektivní národní a případně regionální programy ke zlepšování kvality lokálních emisních faktorů, údajů o činnos- tech nebo modelů odrážející socioekonomické podmínky té které smluvní strany s cílem realizovat a následně pravidelně inventury antropogenních emisí ze aktualizovat národní zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů, na něž c) spolupracují na podpoře efektivních podmínek pro rozvoj, používání a šíření technologií, know-how, činností a postupů šetrných k životnímu prostředí, které mohou ovlivnit změnu klimatu, a činí všechny proveditelné kroky k podpoře, usnad- nění či případně financování zpřístupňování nebo transferu těchto technologií, know-how, činností a postupů, a to zejména rozvojovým zemím, přičemž formulují politiky a programy efektivního transferu technologií šetrných k život- nímu prostředí, které jsou ve veřejném vlastnictví nebo ve veřejné sféře, a vytvářejí příznivé prostředí pro usnadňování a podporu transferu a zpřístupňování technologií šetrných k životnímu prostředí v soukromém sektoru; d) s ohledem na článek 5 úmluvy spolupracují na vědeckote- chnickém výzkumu a podporují údržbu a vývoj systémů syste- matického sledování, jakož i vytváření datových archivů za účelem omezení nejasností ohledně klimatického systému, nepříznivých dopadů změny klimatu a hospodářských a sociálních důsledků různých strategií toho, jak této změně čelit, a podporují rozvoj a posilování domácích kapacit a pro- středků pro účast na mezinárodních a mezivládních akcích, programech a sítích týkajících se výzkumu a systematického sledování; 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 33 e) na mezinárodní úrovni a s využitím případných stávajících orgánů spolupracují na rozvíjení a provádění vzdělávacích a školicích programů a podporují tyto programy, včetně posi- lování národních kapacit, zejména personálních a institu- cionálních, a výměny nebo vysílání pracovníků za účelem vzdělávání odborníků v tomto oboru, zejména v rozvojových zemích, a na vnitrostátní úrovni usnadňují zvyšování pově- domí veřejnosti o změně klimatu a přístup veřejnosti k infor- macím o této změně. Vhodné podmínky pro realizaci těchto činností by měly být vypracovány s ohledem na článek 6 úmluvy prostřednictvím příslušných orgánů úmluvy; f) v národních sděleních uvádějí informace o programech a čin- nostech podniknutých podle tohoto článku v souladu s pří- slušnými rozhodnutími konference smluvních stran; odpovídajícího rozdělení zátěže mezi smluvní strany, které jsou rozvinutými zeměmi. Na ustanovení tohoto odstavce se přiměřeně vztahují pokyny pro subjekt nebo subjekty pově- řené provozováním finančního mechanismu úmluvy, obsa- žené v příslušných rozhodnutích konference smluvních stran, včetně pokynů schválených před přijetím tohoto protokolu. 3. Smluvní strany, které jsou rozvinutými zeměmi, a další rozvi- nuté smluvní strany uvedené v příloze II úmluvy mohou rovněž poskytovat a smluvní strany, které jsou rozvojovými zeměmi, mohou využívat finanční zdroje k provádění článku 10 prostřed- nictvím dvoustranných, regionálních a jiných mnohostranných dohod. g) při plnění závazků podle tohoto článku berou náležitě v úvahu čl. 4 odst. 8 úmluvy. Článek 12 Článek 11 1. Stanovuje se mechanismus čistého rozvoje. 1. Při provádění článku 10 berou smluvní strany v úvahu usta- novení čl. 4 odst. 4, 5, 7, 8 a 9 úmluvy. 2. Účelem mechanismu čistého rozvoje je pomoci smluvním stranám neuvedeným v příloze I dosáhnout udržitelného rozvoje a přispět ke konečnému cíli úmluvy a pomoci smluvním stranám uvedeným v příloze I splnit jejich kvantifikované závazky na ome- zení a snížení emisí podle článku 3. 2. V rámci provádění čl. 4 odst. 1 úmluvy a v souladu s ustano- veními čl. 4 odst. 3 a článku 11 úmluvy jsou smluvní strany, které jsou rozvinutými zeměmi, a další rozvinuté smluvní strany uve- dené v příloze II úmluvy povinny prostřednictvím subjektu nebo subjektů pověřených provozováním finančního mechanismu úmluvy: a) poskytovat nové a dodatečné finanční zdroje k plnému pokrytí odsouhlasených nákladů vynaložených smluvními stranami, které jsou rozvojovými zeměmi, na postup v plnění stávajících závazků podle čl. 4 odst. 1 písm. a) úmluvy, na které se vzta- huje čl. 10 písm. a) tohoto protokolu; b) rovněž poskytovat takové finanční zdroje, včetně zdrojů urče- ných na transfer technologií, jež smluvní strany, které jsou rozvojovými zeměmi, potřebují k plnému pokrytí odsouhla- sených přírůstkových nákladů na postup v plnění stávajících závazků podle čl. 4 odst. 1 úmluvy, na které se vztahuje článek 10 tohoto protokolu, na nichž se smluvní strana, která je rozvojovou zemí, dohodla s mezinárodním subjektem či subjekty podle článku 11 úmluvy v souladu s uvedeným člán- kem. 3. V rámci mechanismu čistého rozvoje: a) smluvní strany neuvedené v příloze I mají prospěch z projek- tových činností, které vedou k ověřeným snížením emisí; b) smluvní strany uvedené v příloze I smějí použít ověřená sní- žení emisí získaná díky takovým projektovým činnostem na splnění části svých kvantifikovaných závazků na omezení a snížení emisí podle článku 3, v souladu s rozhodnutími kon- ference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu. 4. Mechanismus čistého rozvoje podléhá pravomoci a pokynům konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu a je pod dohledem výkonné rady mechanismu čistého rozvoje. Při plnění těchto stávajících závazků se bere v úvahu potřeba přiměřenosti a předvídatelnosti toku prostředků a význam 5. Snížení emisí dosažená jednotlivými projektovými činnostmi ověřují pracovní subjekty, jež určí konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu, na základě těchto kritérií: 34 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 a) dobrovolná účast schválená všemi dotčenými smluvními stra- nami; b) reálné, měřitelné a dlouhodobé přínosy spojené se zmírněním změny klimatu; 3. Jedná-li konference smluvních stran jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu, nahradí se každý člen předsednictva konference smluvních stran zastupující některou smluvní stranu úmluvy, jež v dané době není smluvní stranou tohoto protokolu, novým členem, kterého ze svého středu zvolí smluvní strany tohoto protokolu. c) snížení emisí navíc k tomu, ke kterému by došlo, i kdyby ově- řovaná projektová činnost nebyla realizována. 6. Mechanismus čistého rozvoje napomáhá dle potřeby při orga- nizaci financování ověřených projektových činností. 4. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu pravidelně přezkoumává provádění tohoto protokolu a v rámci svého mandátu přijímá rozhodnutí nezbytná k podpoře jeho účinného provádění. Vykonává funkce, které jí jsou tímto protokolem svěřeny, a dále: 7. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu vypracuje na svém prvním zasedání podmínky a postupy s cílem zajistit transparentnost, efektivitu a kontrolovatelnost prostřednictvím nezávislého auditu a kon- troly projektových činností. 8. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu zajistí, aby část prostředků získaných z ověřených projektových činností byla použita na pokrytí admi- nistrativních výdajů a na pomoc smluvním stranám, které jsou rozvojovými zeměmi a jsou zvláště vystaveny nepříznivým účin- kům změny klimatu, financovat náklady na přizpůsobení. 9. Mechanismu čistého rozvoje, včetně činností uvedených v odst. 3 písm. a) výše a včetně získávání jednotek ověřeného sní- žení emisí, se mohou účastnit soukromé i veřejné subjekty, při- čemž jejich účast podléhá pokynům výkonné rady mechanismu čistého rozvoje. 10. Ověřená snížení emisí, jichž bylo dosaženo v době od roku 2000 do počátku prvního kontrolního období, mohou být pou- žita jako součást plnění závazků tohoto období. Článek 13 a) na základě všech informací, které jí jsou sdělovány v souladu s ustanoveními tohoto protokolu, hodnotí provádění tohoto protokolu smluvními stranami, celkové účinky opatření přija- tých podle tohoto protokolu, zejména hospodářské a sociální účinky a účinky na životní prostředí a jejich kumulativní dopady, a míru přiblížení se cíli úmluvy; b) pravidelně zkoumá závazky smluvních stran podle tohoto protokolu ve světle cíle úmluvy, zkušeností získaných při jejím provádění a vývoje vědeckotechnických poznatků, přičemž bere náležitě v úvahu všechny přezkumy požadované v čl. 4 odst. 2 písm. d) a v čl. 7 odst. 2 úmluvy, a zvažuje a přijímá pravidelné zprávy o provádění tohoto protokolu; c) podporuje a usnadňuje výměnu informací o opatřeních, která smluvní strany přijaly ve věci změny klimatu a jejích účinků, a to při zohlednění různosti okolností, odpovědností a schop- ností smluvních stran a jejich závazků podle tohoto proto- kolu; d) na žádost dvou či více smluvních stran usnadňuje koordinaci opatření, která přijaly ve věci změny klimatu a jejích účinků, a to při zohlednění různosti okolností, odpovědností a schop- ností smluvních stran a jejich závazků podle tohoto proto- kolu; 1. Konference smluvních stran jakožto nejvyšší orgán úmluvy jedná jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu. 2. Smluvní strany úmluvy, které nejsou smluvními stranami tohoto protokolu, se mohou účastnit kteréhokoliv zasedání kon- ference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu jako pozorovatelé. Jedná-li konference smluvních stran jako shromáždění smluvních stran tohoto pro- tokolu, jsou rozhodnutí na základě tohoto protokolu schvalována pouze smluvními stranami tohoto protokolu. e) v souladu s cílem úmluvy a s ustanoveními tohoto protokolu a berouce plně na vědomí příslušná rozhodnutí konference smluvních stran podporuje a řídí vypracovávání a pravidelné zdokonalování srovnatelných metodik pro účinné provádění tohoto protokolu, které schválí konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu; f) vydává doporučení ve všech záležitostech nezbytných pro provádění tohoto protokolu; 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 35 g) usiluje o mobilizaci dodatečných finančních zdrojů v souladu Článek 14 s čl. 11 odst. 2; h) zřizuje takové pomocné orgány, jaké se jeví nezbytné pro pro- vádění tohoto protokolu; 1. Sekretariát zřízený podle článku 8 úmluvy slouží jako sekre- tariát tohoto protokolu. i) v případě potřeby vyhledává a využívá služby a součinnost a mezivládních příslušných mezinárodních organizací a nevládních orgánů, jakož i informace, které poskytují; 2. Ustanovení čl. 8 odst. 2 úmluvy týkající se funkcí sekretariátu a čl. 8 odst. 3 úmluvy týkající se opatření pro jeho fungování se použijí přiměřeně pro účely tohoto protokolu. Sekretariát kromě toho vykonává funkce přidělené mu tímto protokolem. j) vykonává takové další funkce, které jsou potřebné pro pro- vádění tohoto protokolu, a zabývá se všemi úkoly, které vyplý- vají z rozhodnutí konference smluvních stran. Článek 15 5. Jednací řád konference smluvních stran a finanční postupy používané v rámci úmluvy se použijí přiměřeně v rámci tohoto protokolu, pokud konference smluvních stran jednající jako shro- máždění smluvních stran tohoto protokolu nerozhodne na základě konsensu jinak. 6. První zasedání konference smluvních stran jednající jako shro- máždění smluvních stran tohoto protokolu svolá sekretariát záro- veň s prvním zasedáním konference smluvních stran plánovaném po vstupu tohoto protokolu v platnost. Následná řádná zasedání konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu se konají každoročně zároveň s řád- nými zasedáními konference smluvních stran, pokud konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu nerozhodne jinak. 7. Mimořádná zasedání konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu se konají v jakýchkoli jiných termínech, jak považuje konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto proto- kolu za nezbytné, nebo na písemnou žádost kterékoli smluvní strany, pokud do šesti měsíců ode dne, kdy sekretariát sdělil tuto žádost smluvním stranám, tuto žádost podpoří nejméně jedna třetina smluvních stran. 8. Organizace spojených národů, její odborné organizace a Mezi- národní agentura pro atomovou energii, stejně jako jejich členské státy či státy se statutem pozorovatele, které nejsou stranou úmluvy, se mohou účastnit zasedání konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu jako pozorovatelé. Jakákoli instituce nebo agentura, vnitrostátní nebo mezinárodní, vládní či nevládní, která je způsobilá v záleži- tostech tohoto protokolu a která uvědomila sekretariát o svém přání účastnit se zasedání konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu v roli pozo- rovatele, může být přijata, pokud nejméně jedna třetina smluv- ních stran nepředloží námitku. Přijetí a účast pozorovatelů se řídí jednacím řádem ve smyslu odstavce 5 výše. 1. Pomocný orgán pro vědecké a technologické poradenství a pomocný orgán pro provádění úmluvy zřízené články 9 a 10 úmluvy slouží jako pomocný orgán pro vědecké a technologické poradenství v rámci tohoto protokolu, respektive pomocný orgán pro provádění tohoto protokolu. Ustanovení úmluvy týkající se činnosti obou těchto orgánů se použijí přiměřeně pro účely tohoto protokolu. Zasedání pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství v rámci tohoto protokolu a pomoc- ného orgánu pro provádění tohoto protokolu se konají zároveň se zasedáními pomocného orgánu pro vědecké a technologické poradenství v rámci úmluvy, respektive pomocného orgánu pro provádění úmluvy. 2. Smluvní strany úmluvy, které nejsou smluvními stranami tohoto protokolu, se mohou účastnit kteréhokoliv zasedání pomocných orgánů jako pozorovatelé. Jednají-li pomocné orgány jako pomocné orgány tohoto protokolu, jsou rozhodnutí na základě tohoto protokolu schvalována pouze smluvními stranami tohoto protokolu. 3. Vykonávají-li pomocné orgány zřízené články 9 a 10 úmluvy své funkce ve spojitosti se záležitostmi tohoto protokolu, nahradí se každý člen předsednictva těchto pomocných orgánů zastupu- jící některou smluvní stranu úmluvy, jež v dané době není smluvní stranou tohoto protokolu, novým členem, kterého ze svého středu zvolí smluvní strany tohoto protokolu. Článek 16 Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu zváží co nejdříve a s ohledem na veš- kerá příslušná rozhodnutí přijatá konferencí smluvních stran pou- žití multilaterálního uvedeného konzultačního v článku 13 úmluvy pro tento protokol a popřípadě jej upraví. Jakýkoli multilaterální konzultační proces, který by mohl být pou- žit pro tento protokol, bude fungovat, aniž by tím byly dotčeny postupy a mechanismy stanovené v souladu s článkem 18. procesu Článek 17 Konference smluvních stran stanoví příslušné zásady, podmínky, pravidla a pokyny, zejména pro ověřování, podávání zpráv 36 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 a skládání účtů v souvislosti s obchodováním s emisemi. Smluvní strany uvedené v příloze B se mohou účastnit obchodování s emi- semi za účelem plnění svých závazků podle článku 3. Takovéto obchodování musí být jen doplňkem vnitrostátních opatření při- jatých ke splnění kvantifikovaných závazků na omezení a snížení emisí podle uvedeného článku. strany, které ji přijaly, devadesátým dnem po dni, kdy depozitář obdržel listiny o přijetí od alespoň tří čtvrtin smluvních stran tohoto protokolu. Článek 18 5. Změna vstoupí v platnost pro kteroukoli další smluvní stranu devadesátým dnem po dni uložení listiny o jejím přijetí touto smluvní stranou u depozitáře. Konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluv- ních stran tohoto protokolu schválí na svém prvním zasedání vhodné a účinné postupy a mechanismy zjišťování a řešení pří- padů nedodržování ustanovení tohoto protokolu, včetně vypra- cování indikativního seznamu následků, který bere v úvahu pří- činy, druh, stupeň a četnost nedodržení těchto ustanovení. Mají-li některé postupy a mechanismy podle tohoto článku závazné následky, přijímají se formou změny tohoto protokolu. Článek 19 Článek 21 1. Přílohy tohoto protokolu tvoří jeho nedílnou součást, a pokud není výslovně stanoveno jinak, odkaz na tento protokol je sou- časně odkazem na kteroukoli jeho přílohu. Přílohy přijaté po vstupu tohoto protokolu v platnost se omezí na seznamy, formu- láře a další popisné materiály vědeckého, technického, procesního nebo správního charakteru. Ustanovení článku 14 úmluvy týkající se urovnávání sporů se použijí přiměřeně pro účely tohoto protokolu. 2. Přílohy tohoto protokolu a změny příloh tohoto protokolu může navrhnout kterákoli smluvní strana. Článek 20 1. Změny tohoto protokolu může navrhnout kterákoli smluvní strana. 2. Změny tohoto protokolu se přijímají na řádném zasedání kon- ference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu. Znění každé navrhované změny tohoto protokolu sdělí sekretariát smluvním stranám alespoň šest měsíců před zasedáním, na němž se má rozhodnout o jejím přijetí. Sek- retariát rovněž sdělí znění navrhované změny smluvním stranám a signatářům úmluvy a pro informaci též depozitáři. 3. Smluvní strany vyvinou veškeré úsilí, aby ve věci navrhova- ných změn tohoto protokolu dosáhly dohody na základě kon- sensu. Jestliže všechny snahy o konsensus byly vyčerpány a nebylo dosaženo žádné dohody, změna se jako poslední východisko při- jme tříčtvrtinovou většinou hlasů smluvních stran přítomných a hlasujících na zasedání. Přijatou změnu sdělí sekretariát depo- zitáři, který ji rozešle všem smluvním stranám. 4. Listiny o přijetí změny se uloží u depozitáře. Změna přijatá v souladu s odstavcem 3 výše vstoupí v platnost pro smluvní 3. Přílohy tohoto protokolu a změny příloh tohoto protokolu se přijímají na řádném zasedání konference smluvních stran jedna- jící jako shromáždění smluvních stran tohoto protokolu. Znění každé navrhované přílohy nebo změny přílohy sdělí sekretariát smluvním stranám alespoň šest měsíců před zasedáním, na němž se má rozhodnout o jejím přijetí. Sekretariát rovněž sdělí znění navrhované přílohy nebo změny přílohy smluvním stranám a sig- natářům úmluvy a pro informaci též depozitáři. 4. Smluvní strany vyvinou veškeré úsilí, aby ve věci navrhované přílohy nebo změny přílohy dosáhly dohody na základě kon- sensu. Jestliže všechny snahy o konsensus byly vyčerpány a nebylo dosaženo žádné dohody, příloha nebo změna přílohy se jako poslední východisko přijme tříčtvrtinovou většinou hlasů smluv- ních stran přítomných a hlasujících na zasedání. Přijatou přílohu nebo změnu přílohy sdělí sekretariát depozitáři, který ji rozešle všem smluvním stranám. 5. Příloha nebo změna přílohy, vyjma příloh A a B, přijatá v sou- ladu s odstavci 3 a 4 výše vstoupí v platnost pro všechny smluvní strany tohoto protokolu šest měsíců po dni, kdy depozitář ozná- mil těmto smluvním stranám přijetí přílohy nebo změny přílohy, s výjimkou smluvních stran, které depozitáři v uvedené lhůtě písemně oznámily, že přílohu nebo změnu přílohy nepřijímají. Pro smluvní strany, které své oznámení o nepřijetí odvolají, vstoupí příloha nebo změna přílohy v platnost devadesátým dnem po dni doručení odvolání uvedeného oznámení depozitáři. 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 37 6. Jestliže přijetí přílohy nebo změny přílohy vyžaduje změnu tohoto protokolu, nevstoupí taková příloha nebo změna přílohy v platnost, dokud nevstoupí v platnost příslušná změna tohoto protokolu. protokolem. Tyto organizace rovněž uvědomí depozitáře o jakýchkoli podstatných změnách v rozsahu svých pravomocí a depozitář o nich uvědomí smluvní strany. 7. Změny příloh A a B tohoto protokolu se přijímají a vstupují v platnost v souladu s postupem stanoveným v článku 20 pod podmínkou, že jakákoli změna přílohy B bude přijata jen s písem- ným souhlasem dotčené smluvní strany. Článek 22 1. S výjimkou ustanovení odstavce 2 níže má každá smluvní strana jeden hlas. 2. Organizace regionální hospodářské integrace vykonávají své hlasovací právo v rámci své pravomoci počtem hlasů, který se rovná počtu jejich členských států, které jsou smluvními stranami tohoto protokolu. Tyto organizace nesmějí vykonávat své hlaso- vací právo, jestliže toto právo vykonává kterýkoli z jejich člen- ských států, a naopak. Článek 23 Depozitářem tohoto protokolu je generální tajemník Organizace spojených národů. Článek 25 1. Tento protokol vstupuje v platnost devadesátým dnem po dni uložení listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení od nejméně 55 stran úmluvy, mezi nimiž budou smluvní strany uve- dené v příloze I, jejichž celkové emise oxidu uhličitého v roce 1990 představovaly alespoň 55 procent celkových emisí oxidu uhličitého smluvních stran uvedených v příloze I. 2. Pro účely tohoto článku se „celkovými emisemi oxidu uhli- čitého smluvních stran uvedených v příloze I v roce 1990“ rozumí množství, které smluvní strany uvedené v příloze I oznámily v den nebo přede dnem přijetí tohoto protokolu ve svém prvním národ- ním sdělení předkládaném v souladu s článkem 12 úmluvy. 3. Pro každý stát nebo organizaci regionální hospodářské inte- grace, které tento protokol ratifikují, přijmou nebo schválí nebo k němu přistoupí po splnění podmínek jeho vstupu v platnost stanovených v odstavci 1 výše, vstoupí tento protokol v platnost devadesátým dnem po dni uložení jejich listiny o ratifikaci, při- jetí, schválení nebo přistoupení. Článek 24 4. Pro účely tohoto článku se listina uložená organizací regio- nální hospodářské integrace nepřipočítává k listinám uloženým jejími členskými státy. 1. Tento protokol je otevřen k podpisu a podléhá ratifikaci, při- jetí nebo schválení státy a organizacemi regionální hospodářské integrace, které jsou smluvními stranami úmluvy. Bude otevřen k podpisu v sídle Organizace spojených národů v New Yorku od 16. března 1998 do 15. března 1999. K přistoupení bude tento protokol otevřen počínaje dnem následujícím po dni, kdy bude uzavřen pro podpis. Listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo při- stoupení se ukládají u depozitáře. 2. Každá organizace regionální hospodářské integrace, která se stane smluvní stranou tohoto protokolu, aniž by se smluvní stra- nou tohoto protokolu stal kterýkoli její členský stát, je vázána všemi závazky podle tohoto protokolu. V případě organizace, jejíž jeden nebo více členských států je smluvní stranou tohoto protokolu, rozhodne tato organizace spolu se svými členskými státy o rozdělení odpovědností za plnění závazků podle tohoto protokolu. V takových případech nesmí organizace a její členské státy vykonávat práva podle tohoto protokolu současně. Článek 26 K tomuto protokolu nemohou být učiněny žádné výhrady. Článek 27 1. Smluvní strana může odstoupit od tohoto protokolu písem- ným oznámením depozitáři kdykoli po uplynutí tří let ode dne, kdy pro ni tento protokol vstoupil v platnost. 2. Každé takové odstoupení nabude účinku po uplynutí jednoho roku ode dne, kdy depozitář obdržel oznámení o odstoupení, nebo případně k pozdějšímu datu uvedenému v tomto oznámení. 3. Organizace regionální hospodářské integrace uvedou ve svých listinách o ratifikaci, přijetí, schválení či přistoupení prohlášení o rozsahu svých pravomocí v záležitostech upravovaných tímto 3. Každá smluvní strana, která odstoupí od úmluvy, bude pokládána za odstoupivší i od tohoto protokolu. 38 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 Článek 28 Prvopis tohoto protokolu, a španělském mají stejnou platnost, je uložen u generálního tajemníka Organizace spojených národů. jehož znění v jazyce anglickém, arabském, čínském, francouzském, ruském V Kjótu dne jedenáctého prosince tisíc devět set devadesát sedm. Na důkaz ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu v uvedených dnech své podpisy. 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 39 PŘÍLOHA A Skleníkové plyny Oxid uhličitý (CO2) Methan (CH4) Oxid dusný (N2O) Částečně fluorované uhlovodíky (HFC) Zcela fluorované uhlovodíky (PFC) Fluorid sírový (SF6) Odvětví/kategorie zdrojů Energie Spalování paliv Energetika Výroba a stavebnictví Doprava Jiná odvětví Ostatní Fugitivní emise z paliv Pevná paliva Ropa a zemní plyn Ostatní Průmyslové procesy Nerostné produkty Chemický průmysl Výroba kovů Jiná výroba Výroba halogenovaných uhlovodíků a fluoridu sírového Spotřeba halogenovaných uhlovodíků a fluoridu sírového Ostatní 40 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 Používání rozpouštědel a jiných produktů Zemědělství Enterická fermentace Nakládání s hnojem Pěstování rýže Zemědělské půdy Řízené vypalování savan Spalování zemědělských zbytků na polích Ostatní Odpady Odstraňování pevných odpadů na souši Nakládání s odpadními vodami Spalování odpadů Ostatní 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 41 PŘÍLOHA B Kvantifikovaný závazek smluvní strany na omezení nebo snížení emisí (v % výchozího roku nebo období) Austrálie 108 Belgie 92 Bulharsko (*) 92 Česká republika (*) 92 Dánsko 92 Estonsko (*) 92 Evropské společenství 92 Finsko 92 Francie 92 Chorvatsko (*) 95 Irsko 92 Island 110 Itálie 92 Japonsko 94 Kanada 94 Lichtenštejnsko 92 Litva (*) 92 Lotyšsko (*) 92 Lucembursko 92 Maďarsko (*) 94 Monako 92 Německo 92 Nizozemsko 92 Norsko 101 Nový Zéland 100 Polsko (*) 94 Portugalsko 92 Rakousko 92 Rumunsko (*) 92 Ruská federace (*) 100 Řecko 92 Slovensko (*) 92 Slovinsko (*) 92 Spojené království Velké Británie a Severního Irska 92 Spojené státy americké 93 Španělsko 92 Švédsko 92 Švýcarsko 92 Ukrajina (*) 100 (*) Státy, které se nacházejí v procesu přechodu k tržnímu hospodářství. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 42 PŘÍLOHA II Tabulka kvantifikovaných závazků na omezení nebo snížení emisí pro účely stanovení jednotlivých úrovní emisí přidělených Evropskému společenství a jeho členským státům v souladu s článkem 4 Kjótského protokolu Kvantifikovaný závazek na snížení emisí stanovený v příloze B Kjótského protokolu (v % výchozího roku nebo období) Evropské společenství 92 % Kvantifikovaný závazek na omezení nebo snížení emisí dohodnutý v souladu s čl. 4 odst. 1 Kjótského protokolu (v % výchozího roku nebo období) Belgie Dánsko Německo Řecko Španělsko Francie Irsko Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Finsko Švédsko Spojené království 92,5 % 79 % 79 % 125 % 115 % 100 % 113 % 93,5 % 72 % 94 % 87 % 127 % 100 % 104 % 87,5 % 11/sv. 42 CS Úřední věstník Evropské unie 43 PŘÍLOHA III Prohlášení Evropského společenství učiněné v souladu s čl. 24 odst. 3 Kjótského protokolu V současné době jsou členy Evropského společenství tyto státy: Belgické království, Dánské království, Spolková republika Německo, Řecká republika, Španělské království, Francouzská republika, Italská republika, Lucemburské velkovévodství, Nizozemské království, Rakouská republika, Portugalská republika, Finská republika, Švédské království, Spojené království Velké Británie a Severního Irska. Irsko, Evropské společenství prohlašuje, že má v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství, a zejména s čl. 175 odst. 1 této smlouvy, pravomoc uzavírat mezinárodní smlouvy a plnit závazky z nich vyplývající, které přispívají ke sledování těchto cílů: — udržování, ochrana a zlepšování kvality životního prostředí, — ochrana lidského zdraví, — obezřetné a racionální využívání přírodních zdrojů, — podpora opatření na mezinárodní úrovni čelících regionálním nebo celosvětovým problémům životního prostředí. Evropské společenství prohlašuje, že jeho kvantifikovaný závazek na snížení emisí podle protokolu bude plněn prostřednictvím opatření Společenství a jeho členských států v rámci jejich odpovídajících pravomocí a že již přijalo právní nástroje, závazné pro jeho členské státy, pro záležitosti upravované protokolem. Evropské společenství bude pravidelně poskytovat informace o příslušných právních nástrojích Společenství v rámci doplňujících informací, které zařazuje do svých národních sdělení, předkládaných podle článku 12 úmluvy, pro účely prokazování plnění závazků podle protokolu v souladu s čl. 7 odst. 2 protokolu a s odpovídajícími pokyny


title: REGLAMENTO (CE) N° 2476/97 DE LA COMISIÓN de 11 de diciembre de 1997 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1883/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund