eurovoc_concepts:
United States
hunting regulations
international agreement
international standard
protection of animals

formats: html pdf print

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 11 12. 1997 COM(97) 726 def. 97/ 0360 (CNS) Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO relativa alla firma e alla conclusione di un accordo internazionale in forma di verbale concordato tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. L'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 3254/91 del Consiglio vieta l'introduzione nella Comunità di pellicce e di prodotti manufatti di talune specie animali provenienti dai paesi terzi a meno che questi ultimi non abbiano proibito l'uso della tagliola oppure impieghino metodi di cattura conformi alle norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà. 2. Nel giugno 1996, il Consiglio ha autorizzato la Commissione a negoziare un accordo quadro sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli con il Canada, gli Stati Uniti, la Federazione russa e gli altri paesi eventualmente interessati. 3. I negoziati si sono conclusi il 22 luglio 1997 con l'approvazione, da parte del Consiglio, di un accordo con il Canada e la Federazione russa sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli. Il Consiglio, inoltre, ha invitato la Commissione ad adoperarsi per raggiungere un accordo con gli Stati Uniti d'America equivalente a quello con il Canada e la Federazione russa. 4. Basandosi sugli orientamenti specifici supplementari del Consiglio, dal mese di luglio in poi la Commissione ha condotto attivamente i negoziati con gli Stati Uniti d'America in stretta consultazione con il Consiglio. Ciò ha portato all'approvazione, da parte della Commissione, di un testo concordato, siglato il 3 dicembre 1997 dalla Comunità e dagli Stati Uniti d'America. Il testo siglato è perfettamente conforme alle suddette direttive di negoziato e agli orientamenti supplementari del Consiglio, segnatamente per quanto concerne l'equivalenza con l'accordo con il Canada e la Federazione russa. 5. L'accordo ha lo scopo di stabilire norme di cattura non crudeli per le trappole destinate a uccidere o a immobilizzare talune specie di mammiferi selvatici (in particolare quelle contemplate dal regolamento n. 3254/91), di migliorare la comunicazione e la cooperazione tra le Parti per la definizione e l'applicazione di queste norme e di facilitare il relativo commercio. 6. La sua approvazione da parte di tutti gli interessati permetterà di migliorare i metodi di cattura nella Comunità e negli Stati Uniti d'America, allo scopo di garantire un livello sufficiente di protezione del benessere degli animali catturati e di creare condizioni stabili e favorevoli al commercio delle trappole e delle pellicce tra le Parti. Proposta di decisione del Consiglio relativa alla firma e alla conclusione di un accordo internazionale in forma di verbale concordato tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare gli articoli 113 e 100A in combinato disposto con l'articolo 228, terzo paragrafo, prima parte; vista la proposta della Commissione visto il parere del Parlamento europeo vista la decisione del Consiglio del giugno 1996 che autorizza la Commissione a negoziare con il Canada, la Federazione russa, gli Stati Uniti e qualsiasi altro paese terzo interessato un accordo sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli; vista la decisione del Consiglio del luglio 1997 che approva l'accordo sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli con il Canada e la Federazione russa e invita la Commissione ad adoperarsi per raggiungere un accordo con gli Stati Uniti d'America equivalente all'accordo con il Canada e la Federazione russa; considerando che il regolamento (CEE) 3254/91 l del Consiglio, in particolare l'articolo 3, paragrafo 1, secondo trattino, fa riferimento a norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole senza crudeltà alle quali dovrebbero conformarsi i metodi di cattura utilizzati dai paesi terzi, qualora non avessero vietato l'uso della tagliola, affinché possano esportare nella Comunità pellicce e prodotti manufatti di talune specie animali; considerando che l'accordo si propone essenzialmente di fissare norme tecniche armonizzate, che permettano di ottenere un livello sufficiente di protezione del benessere degli animali catturati, applicabili alla produzione e all'uso delle trappole e di agevolare il commercio tra le Parti per quanto riguarda trappole, pellicce e prodotti manufatti delle specie disciplinate dall'accordo; considerando che per l'attuazione dell'accordo è necessario stabilire un calendario che permetta di verificare la conformità delle trappole con le norme definite dall'accordo stesso ai fini della loro certificazione e di sostituire le trappole non certificate; considerando che l'accordo in forma di verbale concordato allegato alla presente decisione è conforme alle direttive di negoziato sopra indicate; che esso risponde pertanto alla nozione di norme convenute a livello internazionale in materia di cattura mediante trappole non crudeli indicate all'articolo 3, paragrafo 1, secondo trattino del regolamento (CEE) 3254/91; GUL308del9. 11. 1991,pag. 1. considerando che dovrebbe essere approvato l'accordo tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli, DECIDE: Articolo 1 È approvato l'accordo in forma di verbale concordato tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli. Il testo dell'accordo è allegato alla presente decisione. Articolo 2 Il Presidente del Consiglio è autorizzato a designare la persona abilitata a firmare l'accordo. Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il Presidente - 4- VERBALE CONCORDATO 1. Nell'ambito dei negoziati dell'accordo di cui al paragrafo 8, volti a definire un quadro comune per la descrizione e la valutazione dei progressi compiuti verso l'uso di trappole e di metodi di cattura non crudeli, i rappresentanti della Commissione europea e degli Stati Uniti d'America prendono atto che si è raggiunta la seguente intesa. 2. Gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea ritengono che le norme allegate alla presente la cooperazione finalizzata al loro sviluppo e alla loro applicazione da parte delle rispettive autorità competenti. intesa costituiscano detto quadro comune nonché una base per 3. Pur sottolineando che non intendono modificare la ripartizione dei poteri nel loro territorio per quanto riguarda la normativa sulle trappole e sui metodi di cattura, gli Stati Uniti d'America approvano le norme allegate in quanto forniscono alle loro autorità competenti un quadro comune per l'applicazione di metodi non crudeli per la cattura dei mammiferi terrestri o semiacquatici specificati. 4. Gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea intendono incoraggiare e sostenere i programmi di ricerca, sviluppo, monitoraggio e formazione svolti dalle rispettive autorità per promuovere l'uso e l'applicazione di trappole e metodi di cattura per il la necessità di trattamento non crudele di detti mammiferi. Essi riconoscono riesaminare e di aggiornare le norme allegate alla presente intesa a mano a mano che si disporrà di nuove informazioni e di nuovi dati tecnici e scientifici basati su questi programmi. 5. Gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea intendono inoltre incoraggiare le loro autorità competenti a sorvegliare i progressi fatti verso l'applicazione delle norme « allegate alla presente intesa e a riferire in merito. 6. Gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea riconoscono che nessun elemento della presente intesa pregiudica i loro diritti e obblighi previsti dall'accordo di Marrakech che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio. 7. La Comunità europea e gli Stati Uniti d'America dichiarano che intendono consultarsi, su richiesta dell'una o dell'altra Parte, su qualsiasi questione attinente alla presente intesa o alle norme allegate onde trovare una soluzione reciprocamente accettabile. 8. Nelle norme allegate, il termine "accordo" indica sempre l'accordo sui metodi di cattura non crudeli tra il Canada, la Comunità europea e la Federazione russa. Fatto a Bruxelles, addì 1997, in duplice esemplare, in lingua inglese. Per gli Stati Uniti d'America Per la Commissione europea Allegato: Norme sui metodi non crudeli per la cattura dei mammiferi terrestri e semiacquatici specificati. NORME SUI METODI NON CRUDELI PER LA CATTURA DEI MAMMIFERI TERRESTRI E SEMUCQUATICI SPECIFICATI 1. FINALITÀ, PRINCIPI E CONSIDERAZIONI GENERALI SULLE NORME PARTE 1: LE NORME 1. 1. FINALITÀ Scopo delle norme è assicurare un sufficiente livello di benessere degli animali catturati e migliorarlo ulteriormente. 1. 2. PRINCIPI 1. 2. 1. Al momento di stabilire se un metodo di cattura è crudele o meno occorre valutare le condizioni dell'animale catturato. 1. 2. 2. Il principio in base al quale stabilire se i metodi di cattura sono crudeli o meno è il rispetto dei requisiti di soglia indicati nei punti 2 e 3. 1. 2. 3. Nel fissare le norme si parte dall'ipotesi che le trappole devono essere selettive, efficienti e conformi ai requisiti pertinenti in materia di sicurezza umana di ciascuna delle Parti. 1. 3. CONSIDERAZIONI GENERALI 1. 3. 1. Le informazioni sul benessere degli animali si ricavano da indicatori che misurino il grado di facilità o difficoltà ad affrontare il proprio ambiente. Poiché diversi animali utilizzano metodi diversi per affrontare il proprio ambiente, occorre ricorrere a diversi indicatori per valutarne il benessere. Tra gli indicatori del benessere degli animali catturati figurano quelli relativi alla fisiologia, alle ferite e al comportamento. Poiché alcuni di questi indicatori non sono stati studiati per diverse specie, saranno necessari ulteriori ricerche scientifiche in modo da fissare opportune soglie conformemente a tali norme. Sebbene il grado di benessere possa variare ampiamente, il termine "non crudele" si impiega solo per quei metodi di cattura che mantengono il benessere degli animali interessati ad un livello sufficiente, pur essendo accertato che in alcune situazioni in cui si tratta di trappole mortali, per un periodo limitato si verifica una riduzione del livello di benessere. 1. 3. 2. Le soglie stabilite dalle norme per la certificazione delle trappole comprendono: a) per le trappole finalizzate all'immobilizzazione: il livello oltre il quale il benessere degli animali catturati misurato dagli indicatori è ritenuto insufficiente; b) per le trappole finalizzate all'uccisione: il tempo di incoscienza ed insensibilità e il mantenimento di tale stato fino alla morte dell'animale. -8 1. 3. 3. Fatta salva la necessità che i metodi di cattura rispettino i requisiti dei punti 2. 4 e 3. 4, occorre continuare a migliorare la progettazione e la posa delle trappole, in particolare per: a) migliorare il benessere degli animali catturati nel periodo in cui restano imprigionati nella trappola; b) provocare rapidamente l'incoscienza e l'insensibilità degli animali catturati da trappole finalizzate all'uccisione; e e) ridurre al minimo la cattura di animali diversi da quelli per cui era predisposta la trappola. 2. REQUISITI RELATIVI AI METODI DI CATTURA FINALIZZATI ALL'IMMOBILIZZAZIONE DEGLI ANIMALI 2. 1. DEFINIZIONE Per "metodi di cattura finalizzati all'immobilizzazione" si intendono le trappole progettate e posate allo scopo non di uccidere l'animale catturato, ma di limitarne i movimenti in modo tale che un essere umano possa prendere contatto direttamente con esso. 2. 2. PARAMETRI 2. 2. 1. Nel valutare se un metodo di cattura finalizzato all'immobilizzazione rispetta le presenti norme occorre valutare il benessere dell'animale catturato. 2. 2. 2. I parametri devono comprendere indicatori di comportamento e di danno elencati nei punti 2. 3. le 2. 3. 2. 2. 2. 3. Per ciascuno di tali parametri occorre valutare l'entità delle risposte ottenute. 2. 3. INDICATORI 2. 3. 1. Gli indicatori di comportamento riconosciuti come indicatori di insufficiente benessere per gli animali selvatici catturati sono: a) morsicature che comportano gravi danni (automutilazione); b) eccessiva immobilità ed indifferenza. 2. 3. 2. I danni riconosciuti come indicatori di insufficiente benessere degli animali selvatici catturati sono: a) frattura; b) lussazione di una giuntura in prossimità del carpo e del tarso; e) rottura di un tendine o di un legamento; d) grave abrasione periostale; e) grave emorragia esterna o emorragia in una cavità interna; f) grave degenerazione dei muscoli locomotori; g) ischemia degli arti; h) frattura di un dente permanente che lascia esposta la cavità pulpare; i) ferite agli occhi compresa la lacerazione della cornea; j) danni al midollo spinale; k) grave danneggiamento di organi interni; 1) degenerazione del miocardio; m) amputazione; n) morte. 2. 4. VALORI DI SOGLIA Un metodo di cattura finalizzato all'immobilizzazione rispetta le norme se: a) il numero di esemplari della stessa specie destinataria dai quali sono stati ricavati i dati è pari almeno a 20; e b) almeno l'80% di tali animali non mostra nessuno dei segni relativi agli indicatori di cui ai punti 2. 3. 1 e 2. 3. 2. 3. REQUISITI RELATIVI AI METODI DI CATTURA FINALIZZATI ALL'UCCISIONE DEGLI ANIMALI 3. 1. DEFINIZIONE Per "metodi di cattura finalizzati all'uccisione" si intendono le trappole progettate e posate al fine di uccidere un animale catturato appartenente alle specie destinataria. 3. 2. PARAMETRI 3. 2. 1. Bisogna definire il lasso di tempo durante il quale si manifestano l'incoscienza e l'insensibilità provocate dalla tecnica di uccisione ed occorre controllare se tale stato sia mantenuto sino a quando si verifica la morte dell'animale (vale a dire fino a quando le funzioni cardiache siano cessate irreversibilmente). 3. 2. 2. L'incoscienza e l'insensibilità devono essere controllate verificando i riflessi della cornea e delle palpebre o qualsiasi altro parametro la cui adeguatezza sia scientificamente provata2. 3. 3. INDICATORI E LIMITI TEMPORALI Limite temporale relativo alla perdita di riflessi della cornea e della palpebra Specie Nel caso in cui occorrano ulteriori prove per stabilire se un metodo di cattura rispetta le nonne è possibile ricorre alla misurazione deirelettroencefalogramma, della risposta visiva evocata (visual evoked responses - VER) e della risposta auditiva evocata (sound evoked responses - SER). 10 I | i | 45 secondi 120 secondi 300 secondi3 Mustela erminea Martes americana Martes zibelina Martes martes tutte le altre specie di cui al punto 4. 1 3. 4. VALORI DI SOGLIA Un metodo di cattura finalizzato all'uccisione rispetta le norme se: a) il numero di esemplari della stessa specie destinataria dai quali sono stati ricavati i dati è almeno pari a 12; e b) almeno l'80% di tali animali si trova in stato di incoscienza e insensibilità entro il limite temporale previsto e vi rimane fino alla morte. Il comitato valuterà questo limite temporale nel corso del riesame triennale di cui all'articolo 9, lettera b) e quando i dati consentiranno tale azione per adeguare i limiti temporali alle caratteristiche delle diverse specie al fine di abbassare il limite da 300 a 180 secondi e per defimre ragionevoli scadenze di attuazione. 11 PARTE II: ELENCO DELLE SPECIE E CALENDARIO DI ATTUAZIONE 4. ELENCO DELLE SPECIE DI CUI ALL'ARTICOLO 3 E CALENDARIO DI ATTUAZIONE 4. 1. ELENCO DELLE SPECIE Le norme si applicano alle specie sotto elencate. Nome comune Coyote: Lupo: Castoro (nordamericano): Castoro (europeo): Lince rossa: Lontra (nordamericana): Lontra (europea): Lince (nordamericana): Lince (europea): Martora. Martora di Pennant: Zibellino: Martora comune. Tasso (europeo). Ermellino. Cane procione: Topo muschiato: Procione: Tasso (nordamericano): Specie Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felis rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibelina Martes martes Mêles mêles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon loior Taxidea taxus Se necessario, in futuro saranno aggiunte altre specie. 4. 2. CALENDARIO DI ATTUAZIONE4 4. 2. 1 I metodi di cattura vengono sperimentati dalle autorità competenti per dimostrarne la conformità con le presenti norme entro: a) 3-5 anni dall'entrata in vigore dell'accordo per i metodi di cattura finalizzati all'immobilizzazione, a seconda delle priorità in materia di prove e della disponibilità delle strutture necessarie; b) 5 anni dall'entrata in vigore dell'accordo per i metodi di cattura finalizzati Succisione. 4. 2. 2 L'uso di trappole non conformi a queste norme viene progressivamente abolito dalle autorità competenti delle Parti entro 3 anni dallo scadere dei periodi di cui al paragrafo 4. 2. 1. Negli Stati Uniti, il potere normativo in materia di trappole e di metodi per la cattura dei mammiferi terrestri e semiacquatici specificati è conferito principalmente alle autorità statali e tribali. - 1 2- 4. 2. 3 Fatte salve le disposizioni del paragrafo 4. 2. 2, se un'autorità competente stabilisce che i risultati delle prove non consentono di certificare la conformità di determinati tipi di trappole con le norme fissate per determinate specie o per condizioni ambientali specifiche, essa può continuare ad autorizzare l'uso provvisorio delle trappole fintanto che la ricerca non avrà individuato trappole sostitutive. In questi casi, la Comunità europea e gli Stati Uniti devono informarsi preventivamente dei tipi di trappole da autorizzare in via provvisoria e dello stato di avanzamento del programma di ricerca. Qualora il presente paragrafo si applichi alle catture negli Stati Uniti, le autorità competenti di questo paesi comunicano quest'informazione al governo statunitense affinché la trasmetta alla Comunità europea. 4. 2. 4 In aggiunta al paragrafo 4. 2. 3, e fatte salve le disposizioni del paragrafo 4. 2. 2, un'autorità competente può concedere deroghe caso per caso, in conformità con gli obiettivi delle norme, per uno dei seguenti scopi: a) interesse della salute pubblica o della sicurezza; b) tutela della proprietà pubblica e privata; e) ricerca, educazione e tutela ambientale, compresi il ripopolamento, la reintroduzione, l'allevamento o la tutela della fauna e della flora; d) uso delle trappole tradizionali di legno, essenziali per la salvaguardia del patrimonio culturale delle comunità indigene. Nel quadro dell'applicazione del presente paragrafo, gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea notificano per iscritto le deroghe concesse indicandone i motivi e le condizioni. Nel caso degli Stati Uniti, le autorità competenti rivolgono la notifica scritta, con le relative motivazioni e condizioni, al governo degli Stati Uniti, che la trasmette alla Comunità europea. 4. 2. 5 Le consultazioni sulle questioni di cui ai paragrafi 4. 2. 3 e 4. 2. 4 si tengono in conformità del paragrafo 7 del verbale concordato, su richiesta degli Stati Uniti d'America o della Comunità europea. 13- PARTE III: ORIENTAMENTI 5. ORIENTAMENTI RELATIVI ALLE PROVE PER LE TRAPPOLE E ALLA RICERCA SUGLI SVILUPPI IN CORSO IN MATERIA DI METODI DI CATTURA Per garantire precisione e affidabilità e dimostrare la conformità dei metodi di cattura ai requisiti stabiliti nelle norme, gli studi relativi alle prove dei metodi di cattura in questione devono seguire i principi generali della buona prassi di sperimentazione. Nel caso in cui esistano procedure di prova fissate nel quadro ISO (Organizzazione internazionale per la standardizzazione) e tali procedure risultino pertinenti per la valutazione della conformità dei metodi di cattura ad alcuni o a tutti i requisiti delle norme, vanno utilizzate nei casi opportuni le norme ISO. 5. 1. ORIENTAMENTI GENERALI 5. 1. 1. Le prove devono essere effettuate secondo protocolli di studio esaurienti e dettagliati. 5. 1. 2. Occorre sottoporre a prova il funzionamento del meccanismo della trappola. 5. 1. 3. Le trappole devono essere sottoposte a prova sul campo, in particolare per la valutazione della loro selettività. Questo tipo di prova può essere utilizzato anche per ricavare dati sulla efficienza del metodo di cattura e sulla sicurezza per l'utilizzatore. 5. 1. 4. Le trappole finalizzate all'immobilizzazione devono essere sottoposte a prova in un recinto, in particolare per valutare i parametri comportamentali e fisiologici. Le trappole finalizzate all'uccisione devono essere sottoposte a prova in un recinto, in particolare per accertare lo stato di incoscienza. 5. 1. 5. Nelle prove sul campo le trappole devono essere controllate quotidianamente. 5. 1. 6. L'efficienza delle trappole finalizzate all'uccisione, in quanto a capacità di far perdere coscienza e di uccidere l'animale che ne è oggetto, deve essere provata su animali coscienti e in grado di muoversi attraverso misurazioni effettuate in laboratorio, in un recinto o sul campo. Dovrebbe essere valutata la capacità della trappola di colpire gli animali cui è destinata in parti vitali. 5. 1. 7. L'ordine delle procedure di prova può variare in modo da assicurare la valutazione più efficace possibile delle trappole in questione. 5. 1. 8. Le trappole non devono esporre l'operatore a rischi indebiti nelle normali condizioni di uso. 5. 1. 9. Quando si sottopongono a prova le trappole, si dovrebbe controllare nei casi necessari un ampio ventaglio di misure. Le prove sul campo devono comprendere studi sugli effetti della cattura sia sulle specie destinatarie della trappola sia su quelle che non lo sono. - 1 4- 5. 2. CARATTERISTICHE DELLO STUDIO 5. 2. 1. La trappola deve essere collocata e utilizzata secondo le istruzioni fornite al riguardo dai fabbricanti o da altri, nel modo più chiaro possibile. 5. 2. 2. Il recinto utilizzato per le prove deve offrire un ambiente adatto agli animali delle specie destinatarie, che consenta loro di muoversi liberamente, di nascondersi e di mostrare un comportamento normale. Dovrebbe essere possibile collocare le trappole e controllare il comportamento degli animali catturati. La trappola dovrebbe essere collocata in modo tale che si possa effettuare una registrazione audio e video della cattura. 5. 2. 3. Per le prove sul campo, occorre selezionare siti che siano rappresentativi rispetto a quelli della situazione reale. Poiché le selettività della trappola e qualsiasi possibile effetto negativo nei confronti di specie non destinatarie costituiscono elementi importanti della prova sul campo, i siti per tale tipo di prova devono essere scelti in diversi habitat ove sia probabile la presenza di diverse specie non destinatarie. Ciascuna trappola, la sua collocazione e l'ambiente circostante dovrebbero essere fotografati. Il numero di identificazione della trappola dovrebbe apparire nella documentazione fotografica prodotta prima e dopo l'uso. 5. 3. PERSONALE DA UTILIZZARE PER LA REALIZZAZIONE DELLO STUDIO 5. 3. 1. Il personale impiegato nelle prove deve essere adeguatamente qualificato e preparato. 5. 3. 2. Tra il personale che effettuerà le prove deve esservi almeno una persona esperta nell'uso delle trappole e capace di catturare gli animali utilizzati per la prova e almeno una persona esperta in ognuno dei metodi di valutazione del benessere, per quanto riguarda le trappole finalizzate all'immobilizzazione, e nei metodi di valutazione dello stato di incoscienza, relativamente alle pratiche finalizzate all'uccisione degli animali. Ad esempio, la valutazione delle risposte comportamentali alla cattura e della avversione dovrebbe essere effettuata in particolare da una persona con un'apposita formazione che abbia familiarità con l'interpretazione di questo tipo di dati. 5. 4. ANIMALI DA UTILIZZARE NELLE PROVE PER LE TRAPPOLE 5. 4. 1. Gli esemplari utilizzati in una prova effettuata in un recinto devono essere in buona salute e essere rappresentativi degli animali selvatici che dovranno essere catturati. Gli animali utilizzati non devono avere alcuna esperienza della trappola sottoposta a prova. 5. 4. 2. Prima della prova gli animali devono essere ospitati in condizioni adeguate e essere adeguatamente provvisti di cibo ed acqua. Essi non devono essere ospitati secondo modalità che diano luogo a loro volta ad insufficiente benessere. 5. 4. 3. Gli animali devono familiarizzarsi con il recinto prima di dare inizio alla prova. -15 5. 5. OSSERVAZIONI 5. 5. 1. Comportamento 5. 5. 1. 1. Le osservazioni comportamentali devono essere effettuate da una persona preparata, in particolare per quanto riguarda l'etologia della specie. 5. 5. 1. 2. L'avversione può essere valutata catturando l'animale in una condizione facilmente riconoscibile e esponendo nuovamente l'animale alla trappola in una situazione adeguata e valutandone il comportamento. 5. 5. 1. 3. Occorre distinguere attentamente tra le risposte ad altri stimoli dalle risposte alla trappola o alla situazione. 5. 5. 2 Fisiologia 5. 5. 2. 1. Alcuni animali dovrebbero essere sottoposti a controlli telemetrici (ad es. per registrare la frequenza cardiaca, la frequenza respiratoria, ecc. ) prima di effettuare la prova. D controllo dovrebbe avvenire con sufficiente anticipo rispetto alla cattura in modo da consentire all'animale di riprendersi da qualsiasi disturbo provocato dalla posa di tali controlli. 5. 5. 2. 2. Occorre prendere tutte le possibili precauzioni per ridurre al minimo osservazioni e parametri inadeguati o distorti, in particolare a causa di interferenze umane durante il campionamento. 5. 5. 2. 3. Quando si prelevano campioni biologici (ad es. sangue, urina, saliva, ecc. ), le operazioni devono essere effettuate ad adeguata distanza temporale dalla cattura e in funzione della valutazione delle considerazioni relative alla dipendenza del parametro dal tempo. Devono anche essere raccolti dati di controllo ricavati da animali mantenuti in buone condizioni e per diverse attività, i dati di riferimento relativi al momento precedente la cattura ed alcuni dati di riferimento successivi a simulazioni estreme (ad es. : una prova di provocazione con ormoni adrenocorticotrofici). 5. 5. 2. 4. Tutti i campioni biologici devono essere prelevati e immagazzinati secondo le conoscenze più avanzate al fine di assicurarne la conservazione prima dell'analisi. 5. 5. 2. 5. I metodi analitici devono essere convalidati. 5. 5. 2. 6. Per le trappole finalizzate all'uccisione, gli esami neurologici utilizzando i riflessi (ad es. al dolore, degli occhi, ecc. ) in combinazione con la misurazione di un elettroencefalogramma e/o di risposta visiva evocata (VER) o di risposta auditiva evocata (SER), devono essere effettuati da un esperto, al fine di fornire le informazioni necessarie relative allo stato di coscienza dell'animale e all'efficacia della tecnica di uccisione. 5. 5. 2. 7. Quando gli animali si trovano in uno stato di incoscienza e di insensibilità per il periodo di tempo prescritto dal protocollo di prova essi devono essere uccisi in modo non crudele. 16- 5. 5. 3. Danni e patologie 5. 5. 3. 1. Ogni animale utilizzato per le prove deve essere esaminato attentamente in modo da valutare se ha riportato danni. Occorre effettuare una radiografia per confermare l'esistenza di possibili fratture. 5. 5. 3. 2. Occorre effettuare ulteriori esami patologici dettagliati degli animali morti. L'autopsia deve essere effettuata da un veterinario esperto, secondo la prassi di autopsia veterinaria comunemente accettate. 5. 5. 3. 3. Le regioni e/o gli organi colpiti devono essere esaminati a livello macroscopico e ove necessario a livello istologico. 5. 6. RELAZIONE 5. 6. 1. La relazione sullo studio deve contenere tutte le informazioni pertinenti circa la progettazione, i materiali, i metodi e i risultati dell'esperimento, in particolare: a) la descrizione tecnica della progettazione della trappola, compreso il materiale di costruzione; b) le istruzioni del fabbricante per l'uso; e) la descrizione delle circostanze della prova; d) le condizioni meteorologiche, in particolare la temperatura e l'altezza della neve; e) il personale utilizzato per la prova; f) il numero di animali e di trappole sottoposti a prova; g) il numero totale degli animali destinatari e non destinatari catturati per ciascuna specie, e la loro numerosità espressa come rara, comune o abbondante nell'area in questione; h) la selettività; i) particolari relativi a qualsiasi prova che indichi che la trappola è scattata ed ha ferito un animale che non è stato catturato; j) osservazioni comportamentali; k) i valori relativi a ciascun parametro fisiologico misurato e alle relative metodologie; 1) descrizione dei danni e risultati dell'autopsia; m) tempo necessario alla perdita di coscienza e di sensibilità; n) analisi statistiche. 17 LETTERA DI ACCOMPAGNAMENTO Signor , come Lei sa, i rappresentanti degli Stati Uniti d'America e della Commissione europea hanno firmato in data odierna un verbale concordato sui metodi di cattura non crudeli. Mi pregio comunicarLe quanto segue in merito a detto verbale concordato. Come risulta dal testo del verbale concordato, negli Stati Uniti il potere normativo in materia di trappole e di metodi per la cattura dei mammiferi terrestri e semiacquatici specificati è conferito principalmente alle autorità statali e tribali. A seguito dei nostri colloqui in materia, i rappresentanti delle autorità competenti degli Stati Uniti hanno dichiarato di aver intensificato gli sforzi per individuare un maggior numero di trappole non crudeli e una quinta iniziativa statale, svolta in collaborazione con numerose agenzie federali, ha già iniziato a definire le migliori pratiche di gestione per le trappole e i metodi di cattura. Le migliori pratiche di gestione consistono in una o più pratiche considerate gli strumenti più efficaci e attuabili (dal punto di vista tecnico, economico e sociale) per ridurre o prevenire i problemi connessi con una determinata attività. I rappresentanti delle autorità competenti degli Stati Uniti hanno comunicato che le migliori pratiche di gestióne per le trappole e per i metodi di cattura si baseranno sulle informazioni e sui dati più aggiornati di natura tecnica e scientifica. I rappresentanti delle autorità competenti degli Stati Uniti hanno comunicato altresì che le migliori pratiche di gestione in materia di trappole e di metodi di cattura saranno definite in base alle norme allegate al verbale concordato. Sono particolarmente lieto di informarLa che il programma avviato dalle autorità competenti degli Stati Uniti non è circoscritto alle diciannove specie elencate nelle norme allegate al verbale concordato, ma si applica anche alle altre dieci specie da pelliccia catturate a scopo commerciale negli Stati Uniti, vale a dire: visone, volpe, volpe grigia, volpe bianca, volpe veloce, nutria, opossum, puzzola, bassarisco e volverina. Riteniamo che le autorità competenti degli Stati Uniti abbiano preso, per migliorare il benessere degli animali, un'iniziativa nettamente superiore a quanto è stato fatto in altri paesi o in altri accordi internazionali Inoltre, i rappresentanti delle autorità competenti degli Stati Uniti hanno annunciato che, in conformità delle norme allegate al verbale concordato, l'uso di tutte le tagliole del tipo a ganasce finalizzate all'immobilizzazione sarà progressivamente eliminato, per h Mustela erminea e VOndatra zibethicus, entro quattro anni dall'entrata in vigore dell'accordo sui metodi di cattura non crudeli tra Canada, Comunità europea e Federazione russa. Queste due specie comprendono oltre 2,2 milioni di animali catturati ogni anno negli Stati Uniti e rappresentano il 50% di tutti gli animali elencati nelle norme catturati ogni anno in questo paese. Per quanto riguarda la cattura delle altre specie elencate nelle norme, le suddette autorità hanno comunicato che, in conformità di queste norme, l'uso delle tagliole convenzionali a ganasce d'acciaio finalizzate all'immobilizzazione è in fase di progressiva eliminazione, e sarà totalmente abolito entro sei anni dall'entrata in vigore dell'accordo sui metodi di cattura non crudeli tra Canada, Comunità europea e Federazione russa. 18 Mi auguro che quanto precede fornisca chiarimenti sufficienti in merito alla situazione negli Stati Uniti. Le autorità competenti degli Stati Uniti prevedono e auspicano una cooperazione costante in materia con la Commissione europea e con le altre parti interessate. Voglia gradire l'espressione della mia stima. 19- LETTERA DI ACCOMPAGNAMENTO Signor , come Lei sa, si sono recentemente conclusi i negoziati tra le nostre delegazioni sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli. Le scrivo questa lettera per informarLa dell'intesa raggiunta sul significato e sull'applicazione del verbale concordato e delle norme allegate. Il paragrafo 6 del verbale concordato recita: "Gli Stati Uniti d'America e la Comunità europea riconoscono che nessun elemento della presente intesa pregiudica i loro diritti e obblighi previsti dall'accordo di Marrakech che istituisce l'Organizzazione mondiale del commercio. Neil'elaborare detta formulazione, abbiamo deciso che non era necessario aggiungere alla fine del paragrafo "né costituisce una rinuncia a tali diritti" e che nessun governo avrebbe fatto riferimento a questa omissione in occasione di un contenzioso o di un procedimento relativo al paragrafo in questione. Se è d'accordo su quanto precede, La pregherei di confermarmelo per iscritto in una lettera di risposta. RingraziandoLa per l'attenzione costante rivolta alla questione, le porgo Voglia gradire l'espressione della mia stima. 20 LETTERA DI ACCOMPAGNAMENTO Signor La ringrazio della Sua lettera relativa all'intesa da noi raggiunta sul significato e sull'applicazione del verbale concordato e delle norme allegate. In risposta, ci pregiamo confermare che, nelPelaborare la formulazione del paragrafo 6 del verbale concordato, abbiamo deciso che non era necessario aggiungere alla fine del paragrafo "né costituisce una rinuncia a tali diritti" e che nessun governo avrebbe fatto riferimento a questa omissione in occasione di un contenzioso o di un procedimento relativo al paragrafo in questione. Voglia gradire l'espressione della mia stima. 21 ISSN 0254-1505 COM(97) 726 def. DOCUMENTI IT 11 14 N. di catalogo : CB-CO-97-743-IT-C ISBN 92-78-29813-1 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Report by the Court on the operational efficiency of the management of the European Monetary Institute for the financial year 1996, together with the Institute's replies

eurovoc_concepts:
European Monetary Institute
auditing
budgetary control
financial year
management
report

text: 9. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 42/1 I (Information) COURT OF AUDITORS REPORT BY THE COURT on the operational efficiency of the management of the European Monetary Institute for the financial year 1996, together with the Institute’s replies (98/C 42/01) CONTENTS 1. INTRODUCTION 2. THE MANAGEMENT OF THE INSTITUTE IN 1996 Administration The budgetary management and the accounts 3. THE INSTITUTE’S ACTIVITIES DURING 1996 4. THE OPERATIONAL EFFICIENCY OF THE MANAGEMENT OF THE INSTITUTE IN 1996 The changing operating conditions The management systems and procedures: follow-up of previous observations Control of expenditure 5. CONCLUSION ANNEXES Replies of the Institute Paragraph Page 1. 1—1. 2 2. 1—2. 6 2. 1—2. 2 2. 3—2. 6 3. 1—3. 3 4. 1—4. 7 4. 1—4. 3 4. 4—4. 6 4. 7 5. 1 2 2 2 2 3 3 3 3 4 4 5 7 C 42/2 EN Official Journal of the European Communities 9. 2. 98 1. INTRODUCTION 1. 1. This is the third consecutive year in which the Court has presented its report (1) on the results of the audits carried out as part of its examination of the operational efficiency of the European Monetary Institute (EMI) (2). The accounts of the EMI for the financial year ending 31 December 1996 were approved by the Council of the EMI on 4 March 1997 and published in April 1997 (3) after they had been audited and certified, without qualification, on 12 February 1997 by a private audit firm. the management of The Council of the EMI, which is the budgetary 1. 2. authority of the Institute, consists, in accordance with Article 109f of the Treaty establishing the European Community, of a President and the governors of the national central banks, one of whom is appointed Vice-President. The Institute is subject to the financial provisions contained the detailed interpretation of which has been set out in the decisions of its Council. its Statute, in 2. THE MANAGEMENT OF THE INSTITUTE IN 1996 Administration 2. 1. The Institute continued the preparatory work for the third stage of economic and monetary union (EMU) and the administrative organisation proved adequate for these activities. On the other hand, as the deadlines for transition to the third phase approach, the preparation of the future European Central Bank’s structures (ECB) is becoming a matter of ever greater urgency, since the ECB must be established and prepare to commence work in 1998 (4). In fact, the logistical aspects of these preparations still lacked momentum during 1996, because of the uncertainty surrounding the political debate on the degree of decentralisation and on Member States’ participation in the European System of Central Banks (ESCB). 2. 2. The permanent staff of the EMI rose from 193 persons on 31 December 1995 to 217 on 31 December 1996. On the latter date the staff consisted of six senior (1) The reports on the 1994 and 1995 financial years were published in the Official Journal (OJ C 394, 31. 12. 1996). (2) Report compiled pursuant second subparagraph, of Protocol (No 4) annexed to the Treaty on European Union (on the EMI Statute). to Article 17. 4, (3) Accounts drawn up and published pursuant to Articles 11 and 17 of Protocol (No 4) annexed to the Treaty on European Union (on the EMI Statute). (4) Article 109l (1), second subparagraph, of the Treaty on European Union. managers, 36 managers, 90 operational staff and 85 administrative and technical support staff. During 1996, 33 people were recruited and nine left. The average number of permanent staff over the year was 202 persons in 1996, as against 166 in 1995. The budgetary management and the accounts 2. 3. Total expenditure in 1996 was ECU 38,6 million compared with estimates of ECU 42,1 million, leaving ECU 3,5 million, or 8,3 %, unused. In 1995 these figures were, respectively, expenditure totalling ECU 32,6 million and estimates of ECU 42,4 million, with ECU 9,8 million (23,1 %) unused. The balance sheet of the EMI at 31 December 2. 4. 1996 (see table in Annex 1) shows, firstly, the assets and liabilities relating to the Institute’s activity in connection with the European Monetary System (EMS), i. e. total holdings of gold and US dollars of ECU 59 527 million, corresponding to an identical amount of ecus issued to the central banks of the Member States of the European Union (EU). This is followed by the assets and liabilities relating to the EMI’s day-to-day administration, totalling ECU 648 million compared with ECU 639 million at 31 December 1995. 2. 5. The main items under operating assets include time deposits (ECU 628,0 million), the interest from which supplies the funds needed by the EMI in order to cover its operating expenditure, cash balances of ECU 11,9 million and tangible assets of ECU 7,8 million. In addition to the contributions from the EU central banks (ECU 615,6 million), liabilities relating to the day-to-day administration consisted mainly of ECU 4,2 million for creditors and other liabilities, provisions amounting to ECU 10,8 million, the general reserve fund totalling ECU 12,5 million (corresponding to the allocation of the surplus for the financial year 1995) and the surplus for the financial year 1996, which amounted to ECU 4,6 million. 2. 6. As far as the profit and loss account is concerned (see table in Annex 2 which gives a presentation adapted by the Court for the purposes of this report), investments generated interest income of ECU 44,5 million. Current expenses for the financial year totalled ECU 39,2 million, of which ECU 21,3 million was staff costs, ECU 15,8 million other administrative expenses and ECU 2,1 million was accounted for by depreciation of tangible assets. Taking into account extraordinary expenses of ECU 0,8 million, resulting from the valuation loss caused by the fluctuation of the German mark against the ecu, and extraordinary income of ECU 0,1 million from the release of provisions existing at the end of 1995, the difference between income and expenses was ECU 4,6 million, which the EMI Council, at its meeting of 4 March 1997, decided to transfer in full to the general reserve fund. 9. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 42/3 3. THE INSTITUTE’S ACTIVITIES IN 1996 3. 1. In 1996 the EMI continued its preparations to ensure that the ESCB is able to commence operations at the beginning of the third stage of EMU. The activities in question were mainly concerned with monetary policy, exchange-rate policy, statistics, payment systems, the issue of banknotes, accounting rules and standards, information and communications systems and legal questions. The EMI also continued the tasks related to the introduction of the euro, following the adoption, by the European Council in Madrid in December 1995, of the procedures for transition to the single currency. All these tasks were conducted jointly, in working groups and subcommittees, by staff of the EMI and of the national central banks. The Institute provided a detailed account of its 3. 2. activities in its Annual Report for 1996, which was published in April 1997. During 1996 the EMI also published reports on specific subjects, including three which are of particular significance with regard to the fundamental objectives of the EMI: the report on statistical requirements for monetary union, published in July 1996, the progress report on the system of cross-border payments (Target), published in August 1996, and the report on the progress made towards convergence, published in November 1996 in accordance with Article 7 of the Statute. This last report described the current state of progress made by the Member States in meeting the criteria for transition to the single currency. to the requests Institute responded 3. 3. In accordance with the second subparagraph of Article 109f(6) of the Treaty and Article 5. 3 of its for Statute, consultation on matters which lie within the Institute’s competence, from the Council in the case of proposed Community acts and from the authorities of EU Member States, in the case of draft national legislative and for statutory provisions. consultation in 1996 (six from the Council of the EU, three from the European Commission and seven from authorities in EU Member States). EMI staff members were also in conferences, seminars and presentations on the inception of the third stage of EMU. received 16 involved requests It 4. THE OPERATIONAL EFFICIENCY OF THE MANAGEMENT OF THE INSTITUTE IN 1996 The changing operating conditions to Due the persisting uncertainty in 1996 4. 1. surrounding the nature (centralised or decentralised) and the scope (participating countries) of the future ECB’s operations, the preparatory work on its actual structure is somewhat difficult and the timetable has become increasingly tight. Under these conditions, the main concern is to find solutions that will ensure that the time-limit set for the start of the third stage is adhered to. Owing to time pressure the cost aspect of the chosen solutions has become a secondary criterion, as shown by the frequent exceptions to tendering procedures for building equipment and information systems as well as the use of external consultants to carry out tasks for which EMI staff would normally be responsible. Sensitive questions such as 4. 2. facilities at the disposal of the Institute and the structure of the solutions, Central Bank especially as regards the building and information and communications systems. received only provisional the 4. 3. The Court audited the systems and procedures and carried out tests of transactions. The results obtained were generally satisfactory. There were, nevertheless, a number of points where improvement was possible and the Court has submitted observations and made recommendations to the EMI management in this regard. Some of the representations warrant inclusion in this report. The management systems and procedures: follow-up of previous observations As regards the management of fixed assets (5), the 4. 4. Institute has still not implemented a physical inventory procedure; taking into account the fact that all or part of the EMI’s fixed assets are likely to be taken over by the future ECB, this procedure should be finalised quickly. The weakness detected last year (6) in connection 4. 5. with the salary payment procedure has still not been remedied, the duties of calculating remuneration on the one hand, and authorising its payment on the other, are not separate. inasmuch as The system for reimbursing travel expenses (7), has 4. 6. lump-sum payments have been been modified and replaced by reimbursements based on actual costs as of 1 January 1997. (5) See paragraph 4. 4 of the Report by the Court on the operational efficiency of the management of the EMI for the financial year 1995 (OJ C 394, 31. 12. 1996, p. 9). (6) See paragraph 4. 5 of the Report by the Court on the operational efficiency of the management of the EMI for the financial year 1995 (OJ C 394, 31. 12. 1996, p. 9). (7) See paragraph 4. 8 of the Report by the Court on the operational efficiency of the management of the EMI for the financial year 1995 (OJ C 394, 31. 12. 1996, p. 9). C 42/4 EN Official Journal of the European Communities 9. 2. 98 Control of expenditure 5. CONCLUSION 4. 7. The budget was amended during the year but did not form the subject of a formal amending budget in 1996. The presentation of outturn compared the final expenditure with the initial budget but did not take the revised budget figures into account. For 1996 the amounts of supplementary expenditure authorised were relatively modest. Nevertheless, in the interest of efficient, transparent, budget management the Institute should, in future, draw up a statement amending the initial budget in cases where amendments are adopted during the year and the revised figures should be included in the analysis of budget implementation. to 5. 1. In 1996, the EMI continued the preparations for the third stage of EMU. The administrative organisation lending support this work appeared generally satisfactory (see paragraph 4. 3), although certain aspects of the management procedures still needed to be strengthened (see paragraphs 4. 4, 4. 5 and 4. 7). Preparations concerning logistical aspects of the future ECB have been hindered by the uncertainty regarding the nature and scope of the specific tasks for which it will be responsible. In the short and medium-term there is a danger that this situation will have a negative impact on the overall cost/efficiency of the structures that must be set up within the very short time-limit prescribed (see paragraphs 4. 1 and 4. 2). This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at the Court meeting of 10 and 11 December 1997. For the Court of Auditors Bernhard FRIEDMANN President 9. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 42/5 ANNEX 1 BALANCE SHEET FOR THE FINANCIAL YEAR ENDED 31 DECEMBER 1996 Assets (in ECU 1 000) Liabilities (in ECU 1 000) 1996 1995 1996 1995 I EMS-related assets Holdings of gold 27 816 645 27 204 932 Ecus issued to EU central banks 59 527 180 54 220 013 I EMS-related liabilities Holdings of US dollars 31 710 535 27 015 081 59 527 180 54 220 013 59 527 180 54 220 013 II Other assets II Other liabilities (1) Cash and bank sight accounts 11 014 491 (1) Creditors and other liabilities 4 200 3 469 (2) Time deposits (3) Securities (4) Tangible assets (5) Other assets 628 044 597 169 (2) Provision for pensions and 7 815 842 31 326 8 810 1 243 647 715 639 039 similar obligations (3) Other provisions (4) Contribution from EU central banks (pursuant to Article 16. 2 of the Statute) (5) Revaluation account (6) General reserve fund (7) Surplus for the year 3 743 7 074 1 958 5 258 615 574 615 574 12 536 4 588 244 12 536 647 715 639 039 Total assets (I and II) 60 174 895 54 859 052 Total liabilities (I and II) 60 174 895 54 859 052 Memo items: FWD claims in ECUs (from revolving quarterly swaps) 59 527 180 54 220 013 Memo items: FWD liabilities in gold and US dollars (from revolving quarterly swaps) 59 527 180 54 220 013 C 42/6 EN Official Journal of the European Communities 9. 2. 98 ANNEX 2 PROFIT AND LOSS ACCOUNT (1) FOR THE FINANCIAL YEAR ENDED 31 DECEMBER 1996 Expenses (in ECU 1 000) Income (in ECU 1 000) 1996 1995 Direct staff costs Other staff costs Other administrative expenses Depreciation of tangible asets Revaluation loss Surplus for the year 18 158 3 103 15 833 2 085 862 4 588 15 039 Interest income 3 346 Extraordinary income 12 429 2 450 12 536 1996 1995 44 533 45 439 96 361 (1) Presentation adapted by the Court for the purposes of its report. Total 44 629 45 800 Total 44 629 45 800 9. 2. 98 EN Official Journal of the European Communities C 42/7 REPLIES OF THE INSTITUTE The European Monetary Institute notes that the audit of its operational efficiency for the year 1996 produced generally satisfactory results. During the course of 1997 and in accordance with the planned timetable, decisions have been reached by the Council of the EMI on several fundamental aspects of the future organisation and functions of the European Central Bank. These have given a clear framework for the logistical preparations that are now proceeding apace, and they will therefore limit the risk of an inefficient use of resources. Meanwhile, the Institute continues to strengthen its administrative procedures in the light of the Court’s comments


title: Směrnice Rady 97/70/ES ze dne 11. prosince 1997, kterou se stanoví harmonizovaný bezpečnostní režim pro rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů

eurovoc_concepts:
fishing vessel
harmonisation of standards
maritime safety
quality control of industrial products
quality label
technical standard

text: 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 31997L0070 9. 2. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ SMĚRNICE RADY 97/70/ES ze dne 11. prosince 1997, kterou se stanoví harmonizovaný bezpečnostní režim pro rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů 3 L 34/1 RADA EVROPSKÉ UNIE s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 84 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na výboru (2), stanovisko Hospodářského a sociálního v souladu s postupem podle článku 189c Smlouvy (3), (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že akce Společenství v odvětví námořní dopravy mají směřovat k zlepšení námořní bezpečnosti; vzhledem k tomu, že protokol z Torremolinos týkající se Mezinárodní úmluvy z Torremolinos z roku 1977 o bezpečnosti rybářských plavidel (dále jen „protokol z Torremolinos“) byl přijat dne 2. dubna 1993; vzhledem k tomu, že se uplatňováním tohoto protokolu na úrovni Společenství pro rybářská plavidla plující pod vlajkou členského státu nebo provozující rybolov v mezinárodních vodách nebo v teritoriálních vodách členského státu nebo vykládající svůj úlovek v přístavu členského státu zvýší bezpečnost těchto rybářských pla- videl, protože stávající vnitrostátní právní předpisy dosud nepožadují úroveň bezpečnosti stanovenou proto- kolem; že harmonizováním různých a proměnlivých bezpečnostních požadavků tato společná úroveň bezpeč- nosti zajistí, aby pro všechna rybářská plavidla provo- zující rybolov ve stejné oblasti hospodářská soutěž pro- bíhala za rovných podmínek, aniž by se činily ústupky v bezpečnostních normách; (4) vzhledem k tomu, že zejména s ohledem na rozměr vnitřního trhu je akce na úrovni Společenství nej- účinnějším způsobem zavedení společné úrovně bezpeč- nosti pro všechna rybářská plavidla ve Společenství; (1) Úř. věst. C 292, 4. 10. 1996, s. 29. (2) Úř. věst. C 66, 3. 3. 1997, s. 31. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 1997 (Úř. věst. C 150, 19. 5. 1997, s. 30), společný postoj Rady ze dne 30. června 1997 (Úř. věst. C 246, 12. 8. 1997, s. 1) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. listopadu 1997 (Úř. věst. C 358, 24. 11. 1997). (5) (6) (7) (8) vzhledem k tomu, že směrnice Rady je vhodným právním nástrojem, protože poskytuje rámec pro jed- notné a povinné uplatňování bezpečnostních norem členskými státy, přičemž ponechává každému členskému státu volbu formy a prostředků, které se nejlépe hodí pro jeho vnitřní systém; vzhledem k tomu, že několik důležitých kapitol proto- kolu z Torremolinos se vztahuje pouze na rybářská pla- vidla o délce nejméně 45 metrů; že omezení uplatnění protokolu na úrovni Společenství pouze na tato plavidla by vytvořilo bezpečnostní mezeru mezi těmito plavidly a menšími rybářskými plavidly o délce 24 až 45 metrů, a proto by deformovalo hospodářskou soutěž; vzhledem k tomu, že čl. 3 odst. 4 tohoto protokolu sta- noví, že každá strana určí, který z jejích předpisů týkajících se hranice délky větší než 24 metrů se má jako celek nebo částečně vztahovat na rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů, ale kratší, než je předepsaná délková mez, která jsou oprávněná plout pod vlajkou této strany; že čl. 3 odst. 5 tohoto protokolu stanoví, že se strany snaží zavést jednotné normy pro tato rybářská plavidla provozující rybolov ve stejné oblasti; cíl pravidla uplatňovat bezpečnostní vzhledem k tomu, že v zájmu posílení bezpečnosti a zabránění narušení hospodářské soutěže musí být sle- dován této směrnice na všechna rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů provozující rybolov v rybolovném pásmu Spo- lečenství, a to bez ohledu na to, pod kterou vlajkou plují; že toto musí být splněno u rybářských plavidel plujících pod vlajkou třetích států provozujících rybolov ve vnitřních vodách nebo v teritoriálních vodách člen- ského státu nebo vykládajících svůj úlovek v přístavu členského státu při dodržení obecných pravidel meziná- rodního práva; (9) vzhledem k tomu, že se nadále musí používat odpoví- směrnic Rady přijatých v rámci dající ustanovení sociální politiky Společenství; 4 (10) (11) CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 vzhledem k tomu, že ze všech těchto důvodů by měly členské státy pro nová, a kde je to požadováno, i pro stá- vající rybářská plavidla o délce nejméně 45 metrů upla- tňovat přílohu protokolu z Torremolinos s tím, že budou brát v úvahu odpovídající ustanovení přílohy I této směrnice; že pro všechna nová plavidla o délce nejméně 24 metrů a méně než 45 metrů plující pod vlajkou členských států by tyto státy měly rovněž uplatňovat kapitoly IV, V, VII a IX přílohy protokolu z Torremolinos upravené přílohou II této směrnice; (16) jed- vzhledem k tomu, že v současné době neexistují notné mezinárodní normy pro rybářská plavidla, pokud jde o sílu lodního trupu, hlavní a pomocné strojní zařízení a elektrické a automatické přístroje; že tyto normy smějí být stanoveny podle pravidel uznaných subjektů nebo vnitrostátních správ; vzhledem k tomu, že důvody vztahující se k zvláštním regionálním okolnostem, zeměpisné a klimatické podmínky, mohou opravňovat zvláštní požadavky stanovené v příloze III; že tato ustanovení byla vypracována pro provozování rybolovu v severních a jižních pásmech; jako jsou (12) vzhledem k tomu, že v zájmu dalšího zvýšení úrovně bezpečnosti by měla plavidla plující pod vlajkou člen- ského státu dodržovat zvláštní požadavky stanovené v příloze IV; (13) (14) (15) vzhledem k tomu, že rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou třetích států nemá být povoleno provozovat rybolov ve vnitřních vodách nebo v teritoriálních vodách členského státu nebo vykládat svůj úlovek v přístavu členského státu a tím konkurovat plavidlům plujícím pod vlajkou členského státu, jestliže stát vlajky těchto třetích států nepotvrdí, že vyhovují technickým požadavkům stanoveným v této směrnici; vzhledem k tomu, že zařízení vyhovující požadavkům směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení (1) instalovaná na rybářských pla- vidlech by měla být bez dalšího uznána jako vyhovující zvláštním požadavkům stanoveným v této směrnici pro tato zařízení, protože požadavky směrnice 96/98/ES jsou přinejmenším rovnocenné těm, které jsou obsaženy v protokolu z Torremolinos a v této směrnici; okolnostmi odůvodňujícími vzhledem k tomu, že členské státy by se mohly setkat uplatnění s místními zvláštních bezpečnostních opatření na všechna rybářská plavidla provozující rybolov v určitých oblastech; že mohou rovněž považovat za vhodné stanovit odchylky od ustanovení přílohy protokolu z Torremolinos nebo rovnocenné požadavky k ní; že by měly být oprávněny přijímat tato opatření pod podmínkou jejich kontroly postupem projednávání ve výboru; (17) vzhledem k tomu, že pro kontrolu účinného provádění a uplatňování této směrnice by měly členské státy pro- vádět inspekce a vydávat osvědčení o shodě rybářským plavidlům, která vyhovují zvláštním požadavkům této směrnice; (18) (19) vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění plného uplatňo- vání této směrnice a v souladu s postupem stanoveným v článku 4 protokolu z Torremolinos by měla rybářská plavidla podléhat státní přístavní inspekci; že členský stát smí provádět také kontroly rybářských plavidel třetích zemí, která neprovozují rybolov ve vnitřních vodách nebo teritoriálních vodách členského státu ani nevykládají svůj úlovek v přístavu tohoto členského státu, za účelem ověření souladu s uvedeným protoko- lem, jakmile vstoupí v platnost; vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby byl Komisi při účin- ném uplatňování této směrnice nápomocen výbor složený ze zástupců členských států; že tento úkol může převzít výbor zřízený článkem 12 směrnice Rady 93/75/EHS ze dne 13. září 1993 o minimálních požadavcích na plavidla směřující do přístavů Společenství nebo opouštějící přístavy Společenství a přepravující nebezpečné nebo zne- čišťující věci (2); (20) vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění důsledného pro- vádění této směrnice smějí být tímto výborem upravena určitá ustanovení tak, aby brala ohled na příslušný vývoj na mezinárodní úrovni; (21) vzhledem k tomu, že Mezinárodní námořní organizace (IMO) má být v souladu s protokolem z Torremolinos informována o této směrnici; (1) Úř. věst. L 46, 17. 2. 1997, s. 25. (2) Úř. věst. L 247, 5. 10. 1993, s. 19. Směrnice ve znění směrnice 96/39/ES (Úř. věst. L 196, 7. 8. 1996, s. 7). 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 5 (22) vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění plného uplatnění této směrnice by měly členské státy stanovit systém sankcí za porušení vnitrostátních právních předpisů při- jatých k provedení této směrnice, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Účel 1. Účelem této směrnice je stanovit bezpečnostní normy pro námořní rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů, jak nová, tak stávající, pokud se příloha protokolu z Torremolinos na stávající plavidla vztahuje, a — plující pod vlajkou členského státu a registrovaná ve Spole- čenství nebo 2. „novým rybářským plavidlem“ rybářské plavidlo, pro které a) je dnem 1. smlouva o stavbě nebo zásadní přestavbě nebo ledna 1999 nebo po tomto dni uzavřena b) smlouva o stavbě nebo zásadní přestavbě byla uzavřena před 1. lednem 1999 a byla vykonána tři roky nebo později po tomto dni nebo c) dne 1. ledna 1999 nebo po tomto dni v případě neexis- tence smlouvy o stavbě — je položen kýl nebo — započala stavba ztotožnitelná s konkrétní lodí nebo — započala montáž zahrnující nejméně 50 tun nebo 1 % odhadované hmoty všeho stavebního mate- riálu, podle toho, která hodnota je nižší; — plující ve vnitřních vodách nebo teritoriálních vodách člen- ského státu nebo 3. „stávajícím rybářským plavidlem“ rybářské plavidlo, které není novým rybářským plavidlem; — vykládající svůj úlovek v přístavu členského státu. Rekreační čluny zabývající se neobchodním rybolovem jsou z oblasti působnosti této směrnice vyňaty. 2. Touto směrnicí nejsou dotčeny směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bez- pečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (1) a samostatné směrnice k ní, zejména směrnice Rady 93/103/ES ze dne 23. listopadu 1993 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rybářských plavidlech (třináctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/ EHS) (2). Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: 1. „rybářským plavidlem“ nebo „plavidlem“ každé plavidlo vybavené nebo obchodně užívané pro lov ryb nebo jiných živých zdrojů moře; 4. „protokolem z Torremolinos“ protokol z Torremolinos vztahující se k Mezinárodní úmluvě z Torremolinos z roku 1977 o bezpečnosti rybářských plavidel, spolu se změnami tohoto dokumentu; 5. „osvědčením“ osvědčení o shodě podle článku 6; 6. 7. 8. „délkou“, jestliže není stanoveno jinak, 96 % celkové délky na hlavní vodorysce při boční výšce nejméně 85 % měřeno od čáry kýlu, nebo délky od přední strany zádě k ose kor- midelního pně na této vodorysce, jestliže je větší než prve zjištěný údaj. U plavidel konstruovaných se sklonem kýlu musí být vodoryska, na které je měřena délka, souběžná s konstrukční vodoryskou; „provozováním rybolovu“ lov nebo lov a zpracovávání ryb nebo jiných živých zdrojů moře, aniž jsou dotčena práva volné plavby v teritoriálních vodách a svoboda plavby ve 200mílovém výhradním ekonomickém pásmu; „uznaným subjektem“ subjekt uznaný v souladu s článkem 4 směrnice Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kte- rou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (3). (1) Úř. věst. L 183, 29. 6. 1989, s. 1. (2) Úř. věst. L 307, 13. 12. 1993, s. 1. (3) Úř. věst. L 319, 12. 12. 1994, s. 20. 6 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 Článek 3 Přijatá opatření se připojují k příloze III. Obecné požadavky 1. Členské státy zajistí, aby příloha protokolu z Torremolinos byla uplatňována na dotyčná rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou, jestliže příloha I k této směrnici nestanoví jinak. Není-li v této směrnici stanoveno jinak, musí stávající rybářská plavidla nejpozději do 1. července 1999 vyhovět odpovídajícím požadavkům přílohy protokolu z Torremolinos. Členské státy zajistí, pokud příloha II k této směrnice 2. nestanoví jinak, aby požadavky v kapitolách IV, V, VII a IX přílohy protokolu z Torremolinos vztahující se na plavidla o délce nejméně 45 metrů byla rovněž uplatňována na nová rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů plující pod jejich vlajkou. Členské státy však musí zajistit, aby plavidla plující pod 3. jejich vlajkou provozující rybolov ve zvláštních oblastech vyho- vovala ustanovením pro příslušné oblasti, definovaným v příloze III. 4. Členské státy zajistí, aby plavidla plující pod jejich vlaj- kou vyhovovala zvláštním bezpečnostním požadavkům stano- veným v příloze IV. 5. Členské státy zakáží rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou třetích zemí provozovat rybolov v jejich vnitřních vodách nebo teritoriálních vodách nebo vykládat své úlovky v jejich přístavech, pokud nemají od správy jejich státu vlajky osvědčení o shodě s požadavky uvedenými v odstavcích 1, 2, 3 a 4 a v článku 5. jejím požadavkům jsou, Námořní zařízení uvedená v příloze A. 1 ke směrnici 6. 96/98/ES a vyhovující jakmile jsou umístěna na rybářském plavidle tak, aby vyhovovala této směrnici, bez dalšího považována za vyhovující této směrnici, bez ohledu na to, zda je požadováno, aby tato zařízení byla schválena a podléhala zkouškám podle požadavku správy státu vlajky, nebo nikoliv. Článek 4 Zvláštní požadavky, výjimky a rovnocenné požadavky 1. Jestliže se členský stát nebo skupina členských států domnívá, že vzhledem ke specifickým místním okolnostem nebo zvláštnostem plavidel je třeba u rybářských plavidel pro- vozujících rybolov v určitých oblastech učinit zvláštní bezpeč- nostní opatření a jestliže je tato potřeba prokázána, mohou s výhradou na postupu v odstavci 4 přijmout tato zvláštní bez- pečnostní opatření, která berou ohled na místní podmínky, jako je povaha vod, ve kterých tato plavidla plují, a klimatické podmínky, délka jejich cesty nebo jejich technické údaje, například jejich konstrukční materiál. 2. V rámci postupu podle odstavce 4 tohoto článku použijí členské státy pro přijetí opatření obsahujících výjimky pravidla 3 odst. 3 kapitoly 1 přílohy protokolu z Torremolinos. 3. V rámci postupu podle odstavce 4 tohoto článku mohou rovno- členské státy přijmout opatření umožňující použití cenných požadavků v souladu s pravidlem 4 odst. 1 kapitoly 1 přílohy protokolu z Torremolinos. Členský stát, které využije odstavce 1, 2 nebo 3, musí 4. dodržet tento postup: a) Členský stát oznámí Komisi opatření, které zamýšlí při- jmout, včetně podrobností v míře nezbytné k potvrzení, že je úroveň bezpečnosti dostatečně zachovávána. b) Je-li ve lhůtě šesti měsíců od oznámení postupem podle článku 9 rozhodnuto, že navrhovaná opatření nejsou odůvodněná, může být dotyčný členský stát požádán, aby navrhovaná opatření změnil nebo nepřijal. c) Přijatá opatření státních právních předpisech a sdělí o jejich podrobnostech informuje ostatní členské státy. jsou vymezena v odpovídajících vnitro- se Komisi, která d) Každé toto opatření se uplatňuje na všechna rybářská plavidla provozující rybolov za stejných zvláštních pod- mínek bez diskriminace na základě jejich vlajky nebo státní příslušnosti provozovatele. e) Opatření uvedená v odstavci 2 platí pouze tak dlouho, dokud rybářské plavidlo provozuje rybolov za daných zvláštních podmínek. Článek 5 Normy pro návrh, stavbu a údržbu Jako normy pro konstrukční návrh, stavbu a údržbu trupu, hlavního a pomocného strojního zařízení a elektrických a automatických přístrojů rybářského plavidla se použijí pravi- dla pro klasifikaci platná ke dni stavby, která jsou používána uznaným subjektem určena nebo správou. Pro nová plavidla musí být tato pravidla v souladu s postupem stanovenými v čl. 14 odst. 2 směrnice a podmínkami 94/57/ES. 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 7 Článek 6 Prohlídky a osvědčení Článek 8 Úpravy 1. Rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou členských států a vyhovujícím článkům 3 a 5 vydávají tyto členské státy osvědčení o shodě s požadavky této směrnice, doplněné zázna- mem o zařízení a případně osvědčením o udělení výjimky. Osvědčení o shodě, záznam o zařízení a osvědčení o udělení výjimky mají formu stanovenou v příloze V. V souladu s pravidlem 6 odst. 1 písm. a) kapitolou 1 přílohy protokolu z Torremolinos vydává osvědčení správa státu vlajky nebo uznaný subjekt jednající jejím jménem po počáteční prohlídce provedené výhradně inspektory buď správy státu vlajky, nebo uznaného subjektu, anebo členského státu oprávněného státem vlajky k provádění prohlídek. 2. Doba platnosti osvědčení podle odstavce 1 nesmí překro- čit dobu stanovenou pravidlem 11 kapitolou 1 přílohy proto- kolu z Torremolinos. V souladu s pravidlem 6 kapitolou 1 přílohy protokolu z Torremolinos je obnovené osvědčení o shodě vydáváno po pravidelné prohlídce. Článek 7 Kontrola rybolov ve Rybářská plavidla provozující 1. vnitřních vodách nebo teritoriálních vodách členského státu nebo vyklá- dající svůj úlovek v jeho přístavech, která neplují pod vlajkou uvedeného členského státu, podléhají v zájmu ověření, zda jsou v souladu s touto směrnicí, bez diskriminace na základě vlajky nebo státní příslušnosti provozovatele kontrole členským stá- tem v souladu s článkem 4 protokolu z Torremolinos. 2. Rybářská plavidla, která neprovozují rybolov ve vnitřních vodách ani teritoriálních vodách členského státu a která nevy- kládají svůj úlovek v přístavech členského státu a která plují pod vlajkou jiného členského státu, podléhají v zájmu ověření, zda jsou v souladu s touto směrnicí, bez diskriminace na základě vlajky nebo státní příslušnosti provozovatele kontrole členského státu, jsou-li v jeho přístavech, v souladu s článkem 4 protokolu z Torremolinos. Rybářská plavidla plující pod vlajkou třetího státu, která 3. teritoriálních rybolov ve vnitřních vodách ani neprovozují vodách členského státu a která nevykládají svůj úlovek v přístavech členského státu, podléhají v zájmu ověření, zda jsou v souladu s protokolem z Torremolinos, kontrole člen- ského státu, jsou-li v jeho přístavech, v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu, jakmile vstoupí v platnost. Postupem podle článku 9: a) mohou být přijata a začleněna ustanovení pro: — harmonizovaný výklad ustanovení přílohy protokolu z Torremolinos, který byl ponechán na vůli správám jednotlivých smluvních stran, pokud je to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování těchto ustanovení ve Společenství, — provedení této směrnice, aniž by se rozšiřovala její oblast působnosti; b) články 2, 3, 4, 6 a 7 této směrnice mohou být upraveny a její přílohy mohou být změněny s cílem uplatnit pro účely protokolu z Torremolinos, které vstoupí v platnost po přijetí této směrnice. navazující směrnice změny této Článek 9 Výbor Komisi je nápomocen výbor zřízený podle čl. 12 odst. 1 1. směrnice 93/75/EHS. 2. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, použije se tento postup: a) Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje. b) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se sta- noviskem výboru. c) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese ve lhůtě osmi týdnů ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise. 8 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 Článek 10 Oznámení IMO Členské státy neprodleně sdělí Komisi znění všech vnitro- 2. státních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Komise o nich uvědomí ostatní členské státy. Předsednictví Rady a Komise informuje Mezinárodní námořní organizaci o přijetí této směrnice, přičemž se uvede odkaz na čl. 3 odst. 5 protokolu z Torremolinos. Článek 11 Sankce Členské státy stanoví systém sankcí za porušení vnitrostátních předpisů přijatých na základě této směrnice a přijmou veškerá toho, aby byly tyto sankce opatření nezbytná k zajištění uplatňovány. Takto stanovené sankce musí být účinné, přimě- řené a odrazující. Článek 12 Provádění 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní před- pisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 1999. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. Článek 13 Vstup v platnost Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 14 Určení Tato směrnice je určena členským státům. V Bruselu dne 11. prosince 1997. Za Radu předsedkyně M. DELVAUX-STEHRES 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 9 Přizpůsobení ustanovení přílohy protokolu z Torremolinos pro použití čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 97/70/ES PŘÍLOHA I KAPITOLA I: OBECNÁ USTANOVENÍ Pravidlo 2: Definice V odstavci 1 „nové plavidlo“ se nahrazuje definicí „nového rybářského plavidla“ uvedenou v článku 2 této směrnice. KAPITOLA V: PROTIPOŽÁRNÍ OCHRANA, ZJIŠŤOVÁNÍ POŽÁRU, HAŠENÍ POŽÁRU A ZDOLÁVÁNÍ POŽÁRU Pravidlo 2: Definice V odstavci 2 „standardní protipožární zkouška“ zní s následujícími změnami týkajícími se standardních teplotních křivek takto: „… Standardní časová teplotní křivka je definována plynulou křivkou proloženou těmito tepelnými body vnitřního ohniště: počáteční teplota vnitřního ohniště na konci prvních pěti minut na konci 10 minut na konci 15 minut na konci 30 minut na konci 60 minut 20 °C 576 °C 679 °C 738 °C 841 °C 945 °C. “ KAPITOLA VII: ZÁCHRANNÉ PROSTŘEDKY A zařízení Pravidlo 1: Použití Odstavec 2 zní takto: „Pravidla 13 a 14 se rovněž vztahují na stávající plavidla o délce nejméně 45 metrů, avšak správa může odložit splnění požadavků těchto pravidel do 1. února 1999. “ Pravidlo 13: Rádiové záchranné prostředky Odstavec 2 zní takto: „Dvoucestný VHF radiotelefonní přístroj k dispozici na stávajícím plavidle a nevyhovující výkonnostním normám při- jatým organizací může být správou uznán do 1. února 1999 za předpokladu, že se správa přesvědčí, že je slučitelný se schválenými dvoucestnými VHF radiotelefonními přístroji. “ KAPITOLA IX: RADIOKOMUNIKACE Pravidlo 1: Použití Odstavec 1 druhá věta zní takto: „Pro stávající plavidla však může správa odložit splnění požadavků do 1. února 1999. “ Pravidlo 3: Výjimky V odstavci 2 zní písmeno c) takto: „c) je-li plavidlo trvale vyřazeno z provozu před 1. únorem 2001. “ 10 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 Přizpůsobení ustanovení kapitol IV, V, VII a IX přílohy protokolu z Torremolinos, v souladu s jeho čl. 3 odst. 4 pro použití na nová rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů PŘÍLOHA II KAPITOLA IV: STROJNÍ A ELEKTRICKÁ ZAŘÍZENÍ A PRAVIDELNĚ NEOBSLUHOVANÉ PROSTORY STROJOVNY Pravidlo 1: Oblast působnosti Zní takto: „Není-li stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na nová rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů. “ Pravidlo 7: Komunikace mezi kormidelním můstkem a prostorami strojovny Text se doplňuje a zní takto: „Musí být k dispozici … dva samostatné komunikační prostředky, z nichž jedním je telegraf ve strojovně, vyjma u plavidel o délce méně než 45 metrů a kde je pohonné zařízení přímo ovládáno z kormidelny, u nichž může správa uznat komunikační prostředky jiné než telegraf ve strojovně. “ Pravidlo 8: Ovládání pohonného zařízení z kormidelního můstku V odstavci 1 se písmeno d) doplňuje a zní takto: „… nebo řídící místnost s ovládacím stanovištěm. Na plavidlech o délce menší než 45 metrů může správa povolit, aby ovládací stanoviště v prostoru strojovny bylo pouze nouzovým stanovištěm za předpokladu, že sledování a ovládání je z kormidelního můstku dostačující. “ Pravidlo 16: Hlavní zdroj elektrického proudu V odstavci 1 se písmeno b) doplňuje a zní takto: „… přičemž jsou soustrojí zastavena. U plavidel o délce méně než 45 metrů však v případě zastavení kteréhokoliv generátorového soustrojí je pouze nezbytné zajistit činnost obsluhy nutnou pro pohon a bezpečnost plavidel. “ Pravidlo 17: Nouzový zdroj elektrického proudu V odstavci 6 se doplňuje toto: „… akumulátorová baterie instalovaná v souladu s tímto pravidlem, jiná než baterie instalovaná u rádiového vysílače a přijímače u plavidel o délce menší než 45 metrů, musí být instalována…“ Pravidlo 22: Poplachový systém V odstavci 2 se písmeno a) doplňuje a zní takto: „Poplachový systém … na vhodném místě. U plavidel o délce menší než 45 metrů však může správa povolit, aby byl systém schopen zvukově a vizuálně ukazovat každou z poplachových funkcí pouze na kormidelním můstku. “ V odstavci 2 se písmeno b) doplňuje a zní takto: „U plavidel o délce nejméně 45 metrů musí mít poplachový systém napojení na …“ 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 11 V odstavci 2 se písmeno c) doplňuje a zní takto: „U plavidel o délce nejméně 45 metrů poplach strojníka…“ KAPITOLA V: PROTIPOŽÁRNÍ OCHRANA, ZJIŠŤOVÁNÍ POŽÁRU, HAŠENÍ POŽÁRU A ZDOLÁVÁNÍ POŽÁRU Pravidlo 2: Definice V odst. 14 se písm. b) mění takto: „… ne méně než 375 kilowatt. “ ČÁST C Název se nahrazuje tímto: „ČÁST C — BEZPEČNOSTNÍ PROTIPOŽÁRNÍ OPATŘENÍ U PLAVIDEL O DÉLCE NEJMÉNĚ 24 METRŮ, ALE MÉNĚ NEŽ 60 METRŮ“ Pravidlo 35: Čerpadla požárních stříkaček Vkládá se nový odstavec, který zní: „Bez ohledu na ustanovení pravidla V/35 odst. 1 musí být vždy k dispozici nejméně dvě požární čerpadla. “ V odstavci 8 se doplňují slova: „… nebo 25 m3/hod, přičemž platí větší hodnota. “ Pravidlo 40: Protipožární hasicí prostředky v prostorách strojovny V odstavci 1 zní písmeno a) takto: „… ne méně než 375 kilowattů…“ KAPITOLA VII: ZÁCHRANNÉ PROSTŘEDKY A ZAŘÍZENÍ Pravidlo 1: Oblast působnosti Odstavec 1 se mění takto: „1. Jestliže není stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na nová plavidla o délce nejméně 24 metrů. “ Pravidlo 5: Počet a druhy plavidel pro přežití a záchranářských člunů 1. V odstavci 3 se návětí nahrazuje tímto: „Plavidla o délce menší než 75 metrů, ale nejméně 45 metrů musí být v souladu s těmito požadavky:“ 2. Vkládá se nový odstavec, který zní: „3a. Plavidla o délce menší než 45 metrů musí být vybavena: a) b) plavidlem pro přežití o souhrnné kapacitě dostačující k umístění nejméně 200 % z celkového počtu osob na lodi. Pro plavidlo pro přežití a schopné spuštění z obou stran rybářského plavidla je dostačující schopnost umístit nejméně celkový počet osob na lodi; a záchranářským člunem vyjma případů, kdy správa uzná, že toto vybavení není nezbytné vzhledem k rozměru a manévrovací schopnosti plavidla, blízké dostupnosti pátracích a záchranářských zařízení a meteorologických výstražných systémů, provozování plavidla v oblastech nevystavených nepříznivému počasí nebo sezonním charakteristikám provozování plavidla. “ 12 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 3. V odstavci 4 se úvodní část nahrazuje tímto: „4. Místo dodržení požadavků odst. 2 písm. a), odst. 3. písm a) a odst. 3a písm. a) mohou plavidla nést…“ Pravidlo 10: Záchranné kruhy 1. V odstavci 1 zní písmeno b) takto: „šest záchranných kruhů v plavidlech o délce méně než 75 metrů, ale o délce nejméně 45 metrů;“ 2. V odstavci 1 se vkládá nové písmeno, které zní: „c) čtyři záchranné kruhy v plavidlech o délce méně než 45 metrů. “ Pravidlo 13: Rádiové záchranné prostředky Vkládá se nový odstavec, který zní: „1a. Pro plavidla o délce méně než 45 metrů však počet těchto prostředků může být snížen na dva, jestliže správa považuje přepravování těchto tří přístrojů za zbytečné s ohledem na oblast provozování plavidla a počet osob zaměstnaných na lodi;“. Pravidlo 14: Radarové odpovídače Text se doplňuje a zní: „… v každém plavidle pro přežití. V každém plavidle o délce méně než 45 metrů musí být k dispozici nejméně jeden radarový odpovídač. “ KAPITOLA IX: RADIOKOMUNIKACE Pravidlo 1: Oblast působnosti V odstavci 1 ní první věta takto: Jestliže není stanoveno jinak, vztahuje se tato kapitola na nová plavidla o délce nejméně 24 metrů a na stávající „1. plavidla o délce nejméně 45 metrů. “ 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 13 PŘÍLOHA III Regionální a místní předpisy (čl. 3 odst. 3 a čl. 4 odst. 1) A. „Severní“ regionální předpisy 1. Oblast použití Jestliže není uvedeno jinak, jsou vody severně od hranice znázorněny na mapě připojené k této příloze, vyjma Baltického moře. Tato hranice je definována rovnoběžkou 62° S od západního pobřeží Norska k zeměpisné délce 4° Z, odtud poledníkem 4° Z k rovnoběžce 60° 30¡ S, odtud rovnoběžkou 60° 30¡ S k zeměpisné délce 5° Z, odtud poledníkem délky 5° Z k rovnoběžce 60° S, odtud rovnoběžkou 60° S k zeměpisné délce 15° Z, odtud poledníkem 15° Z k rovnoběžce 62° S, odtud rovnoběžkou 62° S k zeměpisné délce 27° Z, odtud poledníkem 27° Z k rovnoběžce 59° S a odtud rovnoběžkou 59° S k západu. 2. Definice „Silná ledová tříšť“ je ledová tříšť pokrývající 8/10 nebo více mořské hladiny. 3. Pravidlo III/7 odst. 1 (provozní podmínky) Navíc ke zvláštním provozním podmínkám uvedeným v pravidle III/7 odst. 1 se rovněž musí vzít ohled na tyto provozní podmínky: e) f) provozní podmínky podle písmen b), c) nebo d), přičemž platí ty, jejichž důsledkem je nejnižší hodnota stability parametrů obsažených v kritériích stability uvedených v pravidle 2, se propočítávají s ohledem na narůstání ledu v souladu s pravidlem III/8; plavidla používající vlečné sítě: odplutí od rybolovných oblastí s rybolovnou výstrojí, žádný úlovek a 30 % zásob nebo paliva atd. , s ohledem na narůstání ledu v souladu s pravidlem III/8. 4. Pravidlo III/8 (narůstání ledu) Zvláštní požadavky pravidla III/8 a zvláštní vodítko dané doporučením 2 konference z Torremolinos jsou používány v dotyčné oblasti, tj. rovněž mimo hranice znázorněné na mapě doprovázející doporučení. Bez ohledu na pravidlo III/8 odst. 1 písm. a) a b) se při propočtu stability u plavidel provozujících rybolov v oblasti severně od rovnoběžky 63° S mezi poledníkem 28° Z a poledníkem 11° Z přihlíží k námrazám: a) 40 kilogramů na čtvereční metr na palubách a lodních schodech vystavených povětrnostním podmínkám; b) 10 kilogramů na čtvereční metr pro vyčnívající oblasti na straně plavidla nad vodní hladinou. 5. Pravidlo VII/5 odst. 2 písm. b) a odst. 3 písm. b) (počty a druhy plavidel pro přežití a záchranářských člunů) Bez ohledu na pravidlo VII/5 odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. b) a odst. 3a pro rybářská plavidla, jejichž lodní trup je stavěn tak, aby byl v souladu s pravidly uznaného subjektu, a která se plaví ve vodách se silnou koncen- trací ledové tříště v souladu s pravidlem II/1/2 přílohy protokolu z Torremolinos, musí být záchranářský člun nebo záchranný člun požadovaný v odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. b) nebo v odst. 3a písm. b) alespoň částečně zakrytý (jak je definováno v pravidle VII/18) a mít dostatečnou kapacitu k umístění všech osob na lodi. 6. Pravidlo VII/9 (záchranné obleky a ochranné prostředky proti chladu) Bez ohledu na pravidlo VII/9 musí být pro každou osobu na lodi k dispozici schválený záchranný oblek vhodné velikosti a vyhovující pravidlu VII/25, včetně opatření vztahujících se k výše uvedenému pravidlu a uvedených v příloze pod položkou 1. 8. 14 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 7. Pravidlo VII/14 (radarový odpovídač) Navíc ke kapitole VII části B musí být každý záchranný člun, záchranářský člun a záchranný vor trvale vybaven schváleným radarovým odpovídačem schopným pracovat v pásmu 9 GHz. 8. Pravidlo VII/25 (záchranné obleky) Bez ohledu na pravidlo VII/25 tvoří všechny záchranné obleky požadované pod položkou 1. 6 této přílohy jeden celek, musí být vyhotoveny z materiálu s vnitřní izolací a rovněž vyhovovat požadavkům na plovatelnost, které jsou uvedeny v pravidle VII/24 odst. 1 písm. c) a i). Rovněž musí být dodržována všechna ostatní příslušná ustanovení pravidla VII/25. 9. Pravidlo X/3 odst. 7 (radarová zařízení) Bez ohledu na pravidlo X/3 odst. 7 musí být každé plavidlo o délce nejméně 24 metrů vybaveno radarovým zařízením podle požadavku správy. Toto radarové zařízení musí být schopno pracovat v pásmu 9 GHz. 10. Pravidlo X/5 (signální zařízení) Navíc k pravidlu X/5 musí být každé plavidlo provozující rybolov ve vodách, kde se může vyskytnout ledová tříšť, vybaveno nejméně jedním pátracím světlem o světelné kapacitě nejméně 1 lux, měřeno ve vzdálenosti 750 metrů. B. „Jižní“ regionální ustanovení 1. Oblasti použití Středozemní moře a pobřežní oblasti do 20 mil od pobřeží Španělska a Portugalska a patřící do letního pásma Atlantického oceánu, jak je vymezeno na „Mapě pásem a sezonních oblastí“ v příloze II k Mezinárodní úmluvě z roku 1996 o nákladové značce (1), ve znění pozdějších předpisů. 2. Pravidlo VII/9 odst. 1 (záchranné obleky) S ohledem na ustanovení odst. 4 pravidla VII/9 se na konec odstavce 1 vloží tato věta: „Pro plavidla o délce méně než 45 metrů nemusí být počet záchranných obleků větší než dva. “ 3. Pravidlo IX/1 (Radiokomunikace) Doplňuje se nový odstavec, který zní: „Tato kapitola se rovněž vztahuje na nová plavidla o délce nejméně 24 metrů za předpokladu, že oblast, ve které provozuje rybolov, je vhodně zajišťována pobřežní stanicí působící v souladu s rámcovým plánem Mezi- národní námořní organizace“. (1) Mezinárodní úmluva z roku 1966 o nákladové značce, přijatá 5. dubna 1966 Mezinárodní konferencí o nákladové značce, konané v Londýně na pozvání Mezivládní námořní konzultační organizace. 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 15 SEVERNÍ REGION 16 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 PŘÍLOHA IV Zvláštní bezpečnostní opatření (čl. 3 odst. 4) KAPITOLA II: KONSTRUKCE, VODOTĚSNOST A VYBAVENÍ Doplňují se nová pravidla, která znějí: „Pravidlo 16: Pracovní paluby s připojenou nástavbou 1. Tyto paluby musí být vybaveny účinným odvodňovacím systémem o odvodňovací kapacitě přiměřené k odstranění proplachovací vody a rybích vnitřností. 2. Všechny otvory nezbytné pro rybolovnou činnost musí být vybaveny prostředky pro rychlé a účinné uzavření jednou osobou. 3. Jakmile je úlovek pro manipulaci a zpracování dopraven na tyto paluby, musí být umístěn do nádrže. Tyto nádrže musí vyhovovat pravidlu 11 kapitoly III. Musí být vybaveny účinným odvodňovacím systémem. Musí být k dispozici dostatečná ochrana před nežádoucím přítokem vody na pracovní palubu. 4. Tyto paluby musí být vybaveny nejméně dvěma odtoky. 5. Světlá výška pracovního prostoru činí na všech místech nejméně dva metry. 6. Musí být k dispozici pevný ventilační systém zajišťující nejméně šestinásobnou výměnu vzduchu za hodinu. Pravidlo 17: Značky ponoru 1. Všechny lodě musí být vybaveny značkami ponoru v decimetrech na obou stranách přídě a zádě. 2. Tyto značky jsou umísťovány co nejblíže ke kolmicím, pokud to je proveditelné. Pravidlo 18: Nádrže na ryby v mrznoucích nebo chladných mořských vodách 1. 2. Jestliže jsou používány nádrže v mrznoucích nebo chladných vodách nebo jsou používány podobné systémy nádrží, musí být vybaveny samostatným, trvale instalovaným přístrojem pro naplňování a vypouštění mořské vody. Jestliže jsou tyto nádrže používány také pro přepravu suchého nákladu, musí být vybaveny odtokovým systé- mem a dostatečnými prostředky k zamezení průsaku vody z odtokových systémů do nádrží“. KAPITOLA III: STABILITA A SOUVISEJÍCÍ ZPŮSOBILOST K PLAVBĚ Pravidlo 9: Zkouška stability Doplňuje se nový odstavec, který zní: „4. Zkouška stability a určení podmínek požadovaných pravidlem III/9 odst. 1 se provádějí nejméně každých 10 let. “ KAPITOLA IV: STROJNÍ A ELEKTRICKÁ ZAŘÍZENÍ A PRAVIDELNĚ NEOBSLUHOVANÉ PROSTORY STROJOVNY Pravidlo 13: Kormidelní zařízení V odst. 10 se doplňuje nová věta, která zní: „Jestliže je zdrojem energie elektřina, musí být nouzový zdroj elektrického proudu schopný zajišťovat činnost pomocných prostředků pro uvedení kormidla do činnosti po dobu nejméně 10 minut. “ 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 17 Pravidlo 16: Hlavní zdroj elektrického proudu Doplňuje se nový odstavec, který zní: „3. Navigační světla, jestliže jsou výlučně elektrická, musí být napájena prostřednictvím vlastního samostatného rozvaděče a musí být k dispozici dostatečné prostředky pro kontrolování těchto světel. “ Pravidlo 17: Nouzový zdroj elektrického proudu Bez ohledu na odstavec 2 musí být u plavidel o délce nejméně 45 metrů nouzový zdroj elektrického proudu schopný napájet zařízení uvedené ve zmíněném pravidle po dobu alespoň osmi hodin. KAPITOLA V: PROTIPOŽÁRNÍ OCHRANA, ZJIŠŤOVÁNÍ POŽÁRU, HAŠENÍ POŽÁRU A ZDOLÁVÁNÍ POŽÁRU Pravidlo 22: Hasicí prostředky v prostorách strojovny Bez ohledu na toto pravidlo musí být všechny prostory strojovny kategorie A vybaveny pevným hasicím zařízením. Pravidlo 40: Hasicí prostředky v prostorách strojovny Bez ohledu na toto pravidlo musí být všechny prostory strojovny kategorie A vybaveny pevným hasicím zařízením. 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 19 FORMULÁŘE OSVĚDČENÍ O SHODĚ, OSVĚDČENÍ O UDĚLENÍ VÝJIMKY A ZÁZNAM O ZAŘÍZENÍ PŘÍLOHA V 20 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 21 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 23 24 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 25 26 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 27 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 29 30 CS Úřední věstník Evropské unie 07/sv. 4 07/sv. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 31


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2482/97 DE LA COMMISSION du 11 décembre 1997 fixant les restitutions à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund