title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo por la que se modifican las Directivas 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE, 66/403/CEE, 69/208/CEE, 70/457/CEE y 70/458/CEE relativas a la comercialización de las semillas de remolacha, las semillas de plantas forrajeras, las semillas de cereales, las patatas de siembra, las semillas de plantas oleaginosas y textiles y las semillas de plantas hortícolas, y al catálogo común de las variedades de las especies de plantas agrícolas»

eurovoc_concepts:
labelling
marketing standard
plant life
plant propagation
seed

text: 9. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 73/45 Dictamen del Comité Econo´mico y Social sobre la «Propuesta de Directiva del Consejo por la que se modifican las Directivas 66/400/CEE, 66/401/CEE, 66/402/CEE, 66/403/CEE, 69/208/CEE, 70/457/CEE y 70/458/CEE relativas a la comercializacio´n de las semillas de remolacha, las semillas de plantas forrajeras, las semillas de cereales, las patatas de siembra, las semillas de plantas oleaginosas y textiles y las semillas de plantas hortı´colas, y al cata´logo comu´n de las variedades de las especies de plantas agrı´colas» (98/C 73/10) El 11 de septiembre de 1997, de conformidad con los artı´culos 43 y 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Agricultura y Pesca, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 7 de noviembre de 1997 (Ponente: Sr. Nilsson). El Comité Econo´ mico y Social en su 350o Pleno de los dı´as 10 y 11 de diciembre de 1997 (sesio´ n del 10 de diciembre de 1997) aprobo´ por 106 votos a favor, 2 votos en contra y 5 abstenciones el presente dictamen. 1. Contenido de la propuesta de la Comisio´n 1. 1. La Comisio´n propone que se autoricen de manera permanente los experimentos que desde 1989 (Decisio´ n 89/540/CEE, modificada por u´ltima vez por la Decisio´n 96/336/CE) han sido autorizados con el objetivo de simplificar los procedimientos y encontrar soluciones ma´s adecuadas en cuanto a la certificacio´n oficial de las semillas. La Comisio´ n propone, por consiguiente, modificar las mencionadas Directivas. 1. 2. La Comisio´n propone asimismo facilitar la incor- poracio´ n de nuevas especies a la lista y simplificar el nu´mero de modificaciones de dicha lista debidas a la evolucio´n de los conocimientos en materia de aumento de las especies, que supone nuevos nombres y nuevos hı´bridos. 2. 2. La propuesta va en el mismo sentido que el régimen que se ha venido aplicando durante varios an˜ os de manera experimental y que ha permitido adquirir una considerable experiencia en este terreno. La inspeccio´n sobre el terreno es uno de los ma´s 2. 3. importantes procedimientos de control en el sistema de certificacio´n. Tanto las inspecciones sobre el terreno oficiales como las que no lo son deben hacerse, pues, en condiciones de objetividad e independencia que permitan la obtencio´n de resultados fiables. 2. 3. 1. Por lo que respecta a las inspecciones efectuadas por inspectores no oficiales, sus resultados relativos debera´n ser refrendados por las autoridades encargadas de certificar los requisitos de las semillas. 2. Observaciones relativas a la propuesta de la Comi- sio´n El Comité esta´ de acuerdo con la propuesta de 2. 1. la Comisio´n. La propuesta de la Comisio´ n parece responder a 2. 4. esta exigencia cuando prescribe normas detalladas para poder simplificar el procedimiento de manera perma- nente. Bruselas, el 10 de diciembre de 1997. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 92/481/EEG av den 22 september 1992 om antagande av en handlingsplan för utbytesverksamhet mellan medlemsstaternas förvaltningar i fråga om nationella tjänstemän som medverkar i genomförandet av den gemenskapslagstiftning som krävs för att förverkliga den inre marknaden (Karolusprogrammet)"

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
approximation of laws
civil servant
single market

formats: html pdf print

text: 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/49 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 92/481/EEG av den 22 september 1992 om antagande av en handlingsplan för utbytesverksamhet mellan medlemsstaternas förvaltningar i fråga om nationella tjänstemän som medverkar i genomförandet av den gemenskapslagstiftning som krävs för att förverkliga den inre marknaden (Karolusprogrammet)” (98/C 73/14) Den 27 november 1997 beslöt rådet att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog yttrandet enhälligt den 25 november 1997. Föredragande var Kenneth Walker. Vid sin 350:e plenarsessionen den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 2 emot och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Karolusprogrammet är en handlingsplan för utbytesverksamhet mellan medlemsstaternas förvalt- ningar i fråga om nationella tjänstemän som medverkar i genomförandet av den gemenskapslagstiftning som krävs för att förverkliga den inre marknaden. Det har sitt ursprung i kommissionens vitbok från 1985 om fullbordandet av den inre marknaden. Ett av de viktigaste mål som togs upp där var en tillnärmning av medlemssta- ternas lagstiftning och ett ömsesidigt erkännande av standarder inom ett antal nyckelområden. 1. 2. För att förbättra samarbetet och verka för ett ömsesidigt förtroende mellan de nationella förvaltning- arna och därigenom främja en enhetlig tillämpning av gemenskapens lagstiftning för den inre marknaden antogs beslut 92/481/EEG den 22 september 1992 för att löpa under fem år med början den 1 januari 1993. handlingsplanen genom rådets 1. 3. Karolusprogrammet är avsett för alla personer som medverkar i att genomföra gemenskapens lagstift- ning, vare sig de är tjänstemän vid centrala eller lokala myndigheter eller anställda inom den privata sektorn med motsvarande ansvar. I programmet ingår följande inslag: — Utbytesverksamhet mellan medlemsstaterna för an- ställda vid central eller lokal förvaltning och för anställda vid organisationer inom den privata sek- torn som arbetar på uppdrag av ansvariga förvalt- ningar. Utbytestjänstgöringen omfattar cirka två månader. — Ett utbildningsseminarium före utbytestjänstgö- ringen. — Ett utvärderingsseminarium vid slutet av utbytes- tjänstgöringen. — Att göra tjänstemän i medlemsstaterna medvetna om den europeiska dimensionen i sitt arbete och om omfattningen och vikten av gemenskapens lagstift- ning. — Att möjliggöra ett givande åsiktsutbyte mellan tjän- stemän från medlemsstaterna om hur gemenskapens lagstiftning bäst kan genomföras. — Att uppmuntra chefer på mellannivå att delta så att erfarenheterna av utbytesverksamheten får så bred spridning som möjligt. — Att säkerställa att erfarenheterna tillämpas på ett sådant sätt att den eftersträvade homogeniteten i genomförandet uppnås. 1. 4. Gemenskapens institutioner har under tiden vid flera tillfällen bekräftat hur viktigt administrativt samar- bete är för att den inre marknaden skall fungera väl. Av de tretton nationella förvaltningar från medlemsstaterna från vilka det finns utvärderingar av deltagande i programmet har nio bedömt Karolus som ”mycket bra”, två som ”utmärkt” och två som ”nyttigt”. Eftersom gemenskapens lagstiftning fortfarande tillämpas mycket olika i medlemsstaterna vill de förvaltningar som deltar att programmet skall förlängas efter 1997. Karolusprogrammet skall upphöra den 31 de- 1. 5. cember 1997, men resultaten av de första två årens utbytesverksamhet är sådana att kommissionen har lagt fram ett förslag till parlamentets och rådets beslut att förlänga programmet i modifierad och utvidgad form. 1. 3. 1. Programmet har följande mål: — Att främja en relativ homogenitet i genomförandet av gemenskapslagstiftningen. 1. 5. 1. Förlängningen skulle inte innebära en ökning av den ursprungliga medelstilldelningen som gjordes i rådets beslut 1992, eftersom den summan inte har förbrukats under de första fem åren. C 73/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 3. 98 2. Kommissionens förslag Programmet skall förlängas med ytterligare två 2. 1. år. Programmet skall öppnas för deltagande från 2. 2. staterna i Central- och O¨ steuropa enligt de villkor som fastställs i Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen till dessa om deltagande i gemenskapsprogram. 2. 2. 1. Programmet skall också öppnas för deltagande från de EFTA-länder som är EES-medlemmar samt, med stöd av tilläggsanslag enligt de regler som gäller för dessa länder, med Cypern enligt förfaranden som skall avtalas med landet. 2. 2. 2. Närmare bestämmelser för deltagandet skall fastställas av de berörda parterna vid lämplig tidpunkt. 2. 3. Under dessa två år, som skall ses som en övergångsperiod, kommer kommissionen att hålla sam- råd om utformningen av ett nytt Karolusprogram. 2. 3. 1. Dessa samråd kommer att behandla förslag om att utvidga programmet utöver de individuella utbildningsåtgärderna, som utbytestjänstgöring mellan medlemsstaternas förvaltningar, till att även omfatta kollektiva utbildningsinsatser som: — Allmänna seminarier, regelbundet genomförda i varje medlemsstat av kommissionen, om administra- tivt samarbete och om tillämpningen av den inre marknadens regler. — Gemensamma sektorseminarier organiserade på kommissionens eller medlemsstaternas initiativ och öppna för alla tjänstemän från medlemsstaterna som arbetar i den berörda sektorn. — Nationella seminarier, arrangerade av respektive medlemsstat för dess egna tjänstemän, med gästföre- läsare från andra medlemsstater och från kommis- sionen. — Gemensamma inspektionsbesök. 2. 3. 1. 1. De olika åtgärderna syftar till att göra det möjligt för fler personer att delta i programmet till lägre kostnad per deltagare. marknaden, har vid upprepade tillfällen betonat sitt stöd för alla åtgärder som förbättrar marknadens funktion eller avlägsnar kvarvarande hinder för dess genomförande. 3. 2. Kommittén har dessutom ofta konstaterat att skillnader i tolkning och tillämpning av lagstiftningen skapar mer problem för företagen än någon annan faktor. Som utvärderingsrapporten från 1996 om Karo- 3. 3. lusprogrammet säger: ”Den potentiella nyttan av ett förbättrat administrativt samarbete är enorm, i form av besparingar för de europeiska företagen, särskilt för de små och medelstora, som blir mer lidande än storföretagen av de hinder administration och reglering- ar skapar för handeln. Kostnaderna för bristande samar- bete uppgår till många miljarder ecu, så varje minskning av handelshindren är värd mycket. ” Rapporten betonar att kostnaderna för programmet är ganska låga i förhållande till resultaten. 3. 4. ESK håller med om att Karolusprogrammet hittills har gjort nytta och stöder förslaget att utan några väsentliga förändringar förlänga det med en tvåårig övergångsperiod under vilken samråd kan ske om formerna för programmets fortsättning. Kommittén stöder också att programmet under 3. 4. 1. övergångsperioden utvidgas till de länder som anges i kommissionens förslag. ESK beklagar att programmet hittills har utnytt- 3. 5. jats mindre än vad man ursprungligen hade förväntat och konstaterar att detta främst anses bero på språkproblem, budgetnedskärningar och personalminskningar i med- lemsstaternas förvaltningar. ESK delar de andra euro- peiska institutionernas besvikelse över den utvecklingen. 3. 5. 1. ESK anser att det är viktigt för genomförandet av den inre marknaden att man till fullo utnyttjar potentialen i sådana program som Karolus. Kommittén anser man måste göra mer för att öka deltagandet. Det är praktiskt möjligt endast om projektet ges tillräckliga resurser på nationell nivå och på kommissionsnivå. 3. 6. ESK stöder också förslaget att studera möjlighe- terna att utvidga programmets omfattning på det sätt som beskrivs i kommissionens förslag och med hänsyn till EU:s politik om lika möjligheter. Kommittén välkom- nar särskilt målet att göra det möjligt för fler personer att delta i programmet till lägre kostnad per deltagare. 3. Allmänna kommentarer 4. Slutsatser Ekonomiska och sociala kommittén, som har 3. 1. ansvaret att tjäna som ett observatorium för den inre 4. 1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder utan reservationer kommissionens förslag att förlänga Karo- lusprogrammet med en tvåårig övergångsperiod, att 9. 3. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 73/51 under den perioden utvidga det till vissa andra angivna stater och att utforma ett modifierat program med större omfattning, och eventuellt arbetstagardeltagande som skall ersätta det nuvarande programmet vid slutet av övergångsperioden. ESK önskar bli rådfrågad om programmets form och innehåll i vederbörlig ordning. Bryssel den 10 december 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om genomförandet av de särskilda stimulansordningar till skydd för arbetstagares rättigheter och miljöskydd som avses i artiklarna 7 och 8 i rådets förordningar (EG) nr 3281/94 och 1256/96 om tillämpningen av fleråriga ordningar med allmänna tullförmåner för vissa industri- och jordbruksprodukter med ursprung i utvecklingsländerna” (98/C 73/15) Den 14 november 1997 beslutade rådet att höra Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget om ovannämnda förslag. Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 25 november 1997. Föredragande utan studiegrupp var Thomas Etty. Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 10 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för, 1 emot och 11 nedlagda röster. 1. Allmänna synpunkter 2. Särskilda synpunkter Ekonomiska och sociala kommittén uttryckte redan i sitt yttrande om förslag till rådets förordning (EG) om tillämpningen av en treårig ordning med allmänna tullförmåner (1995-1997) för vissa industriprodukter med ursprung i utvecklingsländerna och förslag till rådets förordning (EG) om en förlängning till 1995 av tillämpningen av förordningarna (EEG) nr 3833/90, (EEG) nr 3835/90 och (EEG) nr 3900/91 om tillämpning- en av allmänna tullförmåner för vissa jordbruksproduk- ter med ursprung i utvecklingsländerna (CES 1159/94) (ej officiella titlar) sitt stöd för de särskilda stimulansord- ningar som kommissionen nu låtit bli konkreta förslag. ESK ser mycket positivt på kommissionens förslag som innehåller relevanta och effektiva åtgärder för positiva insatser för att öka respekten för normerna för miljö och social- och arbetsmarknadsfrågor i de förmånslän- der som omfattas av Allmänna preferenssystemet (GSP). 2. 1. När det gäller de åtgärder som föreslås för att främja överensstämmelserna med vissa internationella normer för social- och arbetsmarknadsfrågor, välkom- nar kommittén att kommissionen i artiklarna 3, 4 och 5 betonar att som förutsättning för att få tillgång till ytterligare tullförmåner måste eventuella förmånsländer kunna visa att man inom ramen för lagstiftningen och tillämpningen av denna på ett reellt sätt kan garantera föreningsfrihet samt att barnarbete är förbjudet. ESK välkomnar likaledes att kommissionen framhåller bety- delsen av stränga övervaknings- och samarbetsförfaran- den, kontroller på plats och ett effektivt tekniskt bistånd för att utveckla den administrativa struktur och de kontrolltekniker som behövs (artikel 6 och 7). I detta sammanhang skulle vi vilja framhålla betydelsen av att man hänvisar till rapporter från kompetenta FN-organ på dessa områden, nämligen Internationella arbetsorganisationens (ILO) råd för föreningsfrihet, expertrådet för tillämpning av ILO:s konventioner och rekommendationer samt FN:s kommitté för barnets rättigheter


title: Regolamento (CE) n. 2454/97 della Commissione del 10 dicembre 1997 recante norme d'applicazione del regolamento (CE) n. 2494/95 del Consiglio, riguardo ai requisiti minimi di qualità per la ponderazione degli IPCA (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
EU Member State
consumer price
harmonisation of prices
price index

formats: html pdfa1b print


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se aplica el artículo 6 de los Reglamentos (CE) nº 3281/94 y (CE) nº 1256/96 del Consejo relativos a la aplicación de los planes plurianuales de preferencias arancelarias generalizadas a determinados productos industriales originarios de países en vías de desarrollo, en el que se establece la exclusión de los países beneficiarios más avanzados del beneficio de las preferencias arancelarias generalizadas»

eurovoc_concepts:
agricultural product
developing countries
generalised preferences
industrial product
originating product

text: C 73/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 3. 98 instrumento que propone los Convenios fundamentales de la OIT sobre el trabajo forzoso y las discriminaciones, ası´ como el nuevo Convenio de la OIT sobre el trabajo infantil. Bruselas, el 10 de diciembre de 1997. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se aplica el artı´culo 6 de los Reglamentos (CE) no 3281/94 y (CE) no 1256/96 del Consejo relativos a la aplicacio´ n de los planes plurianuales de preferencias arancelarias generalizadas a determinados productos industriales originarios de paı´ses en vı´as de desarrollo, en el que se establece la exclusio´n de los paı´ses beneficiarios ma´s avanzados del beneficio de las preferencias arancelarias generalizadas» (98/C 73/16) El 14 de noviembre de 1997, de conformidad con el artı´culo 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´n de Relaciones Exteriores, Polı´tica Comercial y Desarrollo, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 25 de noviembre de 1997 (Ponente: Sr. Giesecke). En su 350o Pleno, celebrado los dı´as 10 y 11 de diciembre de 1997 (sesio´ n del 10 de diciembre), el Comité Econo´mico y Social ha aprobado por 119 votos a favor, con 6 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n El sistema de preferencias arancelarias generali- 1. 1. zadas para el periodo de 1994-1997 fue sometido a una revisio´n en profundidad (1). Un objetivo importante de la introduccio´ n del nuevo plan plurianual fue llevar a cabo una mejora sustancial de la transparencia y previsibilidad del sistema de preferencias generalizadas en comparacio´n con la anterior normativa de contingen- tes y lı´mites ma´ximos. Ambos aspectos redundan en beneficio tanto de los proveedores y las administraciones de los paı´ses necesitados, que quieren concentrar sus actividades de exportacio´n en mercados claramente identificables, como de los importadores europeos, que deben mantener suficientes estı´mulos para disponer de fuentes de comercio nuevas y estables. (1) «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo a la aplicacio´n de un plan plurianual de preferencias arancela- rias generalizadas para el perı´odo 1995-1997 a determina- dos productos industriales originarios de paı´ses en vı´as de desarrollo». «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se prorroga a 1995 la aplicacio´n de los Reglamentos (CEE) no 3833/90, (CEE) no 3835/90 y (CEE) no 3900/91 relativos a la aplicacio´n de preferencias arancelarias generalizadas a determinados productos agrı´- colas originarios de paı´ses en vı´as de desarrollo» [doc. COM(94) 337 final — 94/0209 — 94/0210 (ACC)]. 1. 2. La posibilidad de excluir gradualmente del SPG a los paı´ses en vı´as de desarrollo en el momento en que alcanzasen un nivel de desarrollo ma´s elevado —calculado en funcio´n de su producto nacional bruto y de su capacidad exportadora— constituı´a una novedad. Conforme al principio de «neutralidad global» o de «globalidad», era preciso mantener el volumen total de las importaciones objeto de trato preferente, de modo que los importes ahorrados fueran a parar a los paı´ses en vı´as de desarrollo menos avanzados. También se preveı´a —y posteriormente se ha 1. 3. comenzado a elaborar— un régimen de estı´mulos comerciales especı´ficos en caso de buen comportamiento de determinados paı´ses en vı´as de desarrollo en el a´mbito social y medioambiental. 2. Propuesta de la Comisio´n En la propuesta de Reglamento (2) que presenta 2. 1. ahora, la Comisio´ n propone excluir a Corea del Sur, Hong Kong y Singapur del beneficio del sistema de preferencias arancelarias generalizadas, con arreglo a criterios de bienestar objetivos y claramente definidos. (2) COM(97) 533 final. 9. 3. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 73/55 2. 2. En la ficha de financiacio´n se evalu´an en unos 40,3 millones de ecus las ventajas arancelarias en el an˜ o 1997, que se pondra´n a disposicio´n de los paı´ses en vı´as de desarrollo menos avanzados. La exclusio´n de estos tres paı´ses del plan de 2. 3. preferencias generalizadas no implica que se supriman las ventajas derivadas del mecanismo de acumulacio´ n regional. A partir del 1 de enero de 1998 entrara´ en vigor 2. 4. el nuevo régimen de estı´mulo en caso de comportamiento especialmente positivo en los a´mbitos social y medioam- biental. 3. Observaciones del Comité En su Dictamen del 20 de octubre de 1994 (1), el 3. 1. Comité aprobo´ los elementos constituyentes de la revisio´n fundamental del Sistema de Preferencias Gene- ralizadas. El Comité subrayo´ el deseo de que se llevara a cabo una considerable simplificacio´n de los procedi- mientos, ya que, a su juicio, ello redundarı´a en beneficio tanto de los paı´ses ma´s necesitados como de los importadores europeos. 3. 2. Habida cuenta de la prioridad que debe conce- derse a los paı´ses especialmente necesitados, punto de vista que también comparte el Comité, se aprueba la exclusio´n de los tres paı´ses citados. Desde 1996 se han excluido ya del beneficio de las preferencias diferentes grupos de mercancı´as especialmente productivas (véase el anexo). El Comité echa en falta una disposicio´n transito- 3. 3. ria para las mercancı´as puestas en libre circulacio´n conforme al artı´culo 20 del Reglamento (CE) 3281/94. 3. 4. El Comité aprueba también el cumplimiento del principio de neutralidad en el sentido en que se establece en la ficha de financiacio´ n. A juicio del Comité, serı´a deseable que el volumen de las ayudas ası´ liberado redundara lo antes posible en provecho de los paı´ses en vı´as de desarrollo ma´s pobres. El Comité aprueba también la propuesta de la 3. 5. Comisio´n de que la exclusio´n del plan de preferencias no implique privar del mecanismo de acumulacio´ n regional, en el que participa en particular Singapur, por formar parte de los Estados de la ASEAN. Se consigue ası´ que la cooperacio´n industrial en estos paı´ses no se vea perjudicada. Alguna de las excepciones recientemente fijadas de las normas de origen vigentes para ciertos paı´ses del Asia del Sur y del Sudeste ya han oscurecido ligeramente la transparencia del sistema general. 3. 6. El Comité aprobaba en su dictamen la introduc- cio´n de regı´menes especiales para los casos de comporta- miento especialmente bueno en los a´mbitos social y ambiental, pero al mismo tiempo sen˜alaba los problemas que podrı´an surgir a este respecto (2). El Comité ratifica su postura de que el objetivo, digno de elogio, de su funcionamiento no podra´ lograrse si ello va en detrimento de la transparencia y la previsibilidad del lo cual podrı´a ocurrir con mucha sistema general, facilidad. 3. 7. El Comité subraya con gran interés que el SPG revisado ha producido ma´s transparencia y ma´s previsibilidad, con resultados positivos tanto para los exportadores y administraciones de los paı´ses en vı´as de desarrollo como para los importadores europeos. No obstante, expresa su preocupacio´ n por el riesgo de que dicha transparencia y previsibilidad del sistema general puedan verse afectadas y pide a la Comisio´n que vigile con extremo cuidado estos aspectos, examine las repercusiones e informe de ello al Comité en sus comunicaciones anuales. (1) DO C 397 de 31. 12. 1994. (2) Punto 9 del Dictamen. Bruselas, el 10 de diciembre de 1997. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS C 73/56 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 3. 98 ANEXO al Dictamen del Comité Econo´mico y Social Excepciones por sectores a partir del 1 de enero de 1996 (1) Paı´s Sectores de mercancı´as • Corea del Sur • Hong Kong Capı´tulos 39 y 40 (Pla´sticos y caucho) Capı´tulos 42 y 43 (Labores de cuero y peleterı´a) Capı´tulos 50 a 60 (Textiles) Capı´tulos 61 a 63 (Prendas de vestir) Capı´tulos 64 a 67 (Calzado) Capı´tulos 72 y 73 (Productos CECA) Capı´tulos 84 y 85 (Electromeca´nica, que no sea electro´nica de consumo) Capı´tulo 87 (Automo´vil) Capı´tulos 94 a 96 (Varios) Capı´tulos 42 y 43 (Labores de cuero y peleterı´a) Capı´tulos 61 a 63 (Prendas de vestir) Capı´tulo 71 (Joyerı´a y metales preciosos) Capı´tulos 84 y 85 (Electromeca´nica, que no sea electro´nica de consumo) Capı´tulos 90 a 92 (O´ ptica y relojerı´a) Capı´tulos 94 a 96 (Varios) • Singapur Capı´tulos 84 y 85 (Electromeca´nica, que no sea electro´nica de consumo) (1) Apartado 2 del artı´culo 4, apartado 3 del artı´culo 5 en relacio´ n con el anexo II, parte 1 del Reglamento (CE) no 3281/94 de 19. 12. 1994, DO L 348 de 31. 12. 1994. Excepciones por sectores a partir del 1 de enero de 1997 (1) Paı´s Sectores de mercancı´as • Corea del Sur • Hong Kong • Singapur — — — (1) Comunicacio´ n de la Comisio´ n (96/C 353/05) por la que se modifica el Reglamento (CE) no 3281/94, DO C 353 de 23. 11. 1996


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Landbrugsaspekterne af Kommissionens meddelelse "Agenda 2000"«

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
World Trade Organisation
common agricultural policy
common organisation of markets
liberalisation of the market

text: 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/71 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Landbrugsaspekterne af Kommissionens meddelelse “Agenda 2000”« (98/C 73/21) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 2. oktober 1997 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Landbrugsaspekterne af Kommissionens meddelelse “Agenda 2000”«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’ Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Jean Paul Bastian til ordfører og Hans Joachim Wilms til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. november 1997. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 10. december 1997, med 93 stemmer for, 23 imod og 9 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning Forslagene til en reform af de fælles markedsord- 1. 1. ninger for markafgrøder, oksekød og mælk kommer på et tidspunkt, hvor landbruget er karakteriseret ved: — en forventet vækst i verdensbefolkningen på 1 mia. mennesker i de kommende 10 år og en stigning i den betalingsdygtige fødevareefterspørgsel (især i Asien), — genoptagelsen i år 2000 af forhandlingerne om liberaliseringen af de internationale landbrugsmar- keder inden for rammerne af Verdenshandelsorgani- sationen (WTO), i overensstemmelse med Uruguay- rundeaftalerne, — EU’s sandsynlige udvidelse med de central- og østeuropæiske lande og Cypern, — videreførelsen af Euro-Middelhavspartnerskabet med landene i den sydlige del af Middelhavet (især gennem oprettelsen af en frihandelszone med disse lande i 2010), der er vigtig for såvel udviklingen og stabiliteten i dette området som for EU-middelhavs- produkternes fremtid. 1. 2. Med Agenda 2000 slår Kommissionen et slag for at få EU-landbrugets konkurrenceevne forbedret, således »at EU-producenterne kan drage fuld fordel af den positive udvikling på verdensmarkedet« (1). Kommissio- nen foreslår følgelig, »at 1992-reformen videreudvikles og udvides ved yderligere omlægninger fra prisstøtte til direkte betalinger, og at der udvikles en sammenhængen- de politik for landdistrikterne som ledsageforanstaltning til denne proces« (1). 2. Generel vurdering 2. 1. ØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens fremlæggelse af »Agenda 2000«, der skal tjene som grundlag for en omfattende debat. EU, dets landmænd og landmændene i de central- og østeuropæiske ansøger- lande har brug for at få klarhed om den fremtidige fælles landbrugspolitik. 2. 1. 1. ØSU mener, at man med landbrugsdelen i »Agenda 2000« har et detaljeret grundlag for at kunne fortsætte drøftelserne om den fælles landbrugspolitiks videre udvikling og træffe passende beslutninger. Enhver beslutning, der træffes, skal bidrage til at fastlægge, hvorledes den fremtidige landbrugspolitik skal aftegne sig, og må nødvendigvis tage højde for de fremtidige udviklinger, som opridses i punkt 1. 1, samt den virkning, som disse kan få for det europæiske landbrug. 2. 2. ØSU godkender generelt de mål, der med »Agen- da 2000« er opstillet for den fremtidige fælles landbrugs- politik, men understreger dog, at der er mange åbne spørgsmål med hensyn til, hvordan de skal nås, og fremsætter følgelig nogle kritiske bemærkninger. 2. 2. 1. Kommissionen opstiller en række »politiske« mål (2) for den fremtidige fælles landbrugspolitik: øget konkurrenceevne internt og eksternt for EU’s landbrug (navnlig med henblik på de kommende WTO-forhand- linger), fødevarekvalitet og fødevaresikkerhed for for- brugerne, en rimelig levestandard for landbrugsbe- folkningen og stabile landbrugsindkomster, integrering af miljømål i den fælles landbrugspolitik, fremme af et bæredygtigt landbrug og vedvarende energikilder, alternative indkomstmuligheder for landmændene og deres familier, forenkling af EU-lovgivningen (navnlig med henblik på de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse). 2. 2. 2. ØSU understreger, at det også frem over skal være Rom-traktaten, der fastsætter de grundlæggende mål for den fælles landbrugspolitik. ØSU støtter generelt de mål, der er opstillet i Agenda 2000, og som efter dets mening ikke bør rangordnes, da hvert enkelt mål er af stor betydning. ØSU beklager imidlertid, at Kommissionen (1) »Agenda 2000«, pressemeddelelse IP/97/660, s. 7. (2) »Agenda 2000«, Bind I, s. 31. C 73/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 ikke har fremhævet to aspekter af landbrugspolitikken, som det selv finder uhyre vigtige: — fremme af arealudnyttelse under hensyntagen til de regionale særtræk samt til den fælles landbrugspoli- tiks konsekvenser for forsynings- og forædlingsindu- strien, hvis betydning for udvikling af landdistrikter- ne, ØSU skal minde om, især bør man fremme producenternes erhvervsmæssige organisering samt føre en egentlig politik for forarbejdning og markeds- føring i disse områder. Konkret drejer det sig om at fremme en mere jævn spredning af landbrugsvirk- somhed og den dertil knyttede industri gennem en mere retfærdig geografisk og social fordeling af udviklings- og beskæftigelsesmulighederne, med særlig vægt på landdistrikterne, og hensyntagen til landbrugspolitikkens indvirkning på de enkelte delsektorer og på indkomstfordelingen, — overvågning af beskæftigelsessituationen i landbru- get i forsynings- og forædlingsindustrien samt i landdistrikterne for at undgå en forværring, idet en indsats for beskæftigelsen jo er en prioritet i EU. 2. 2. 3. ØSU mener, at EU og medlemsstaterne — ikke mindst af hensyn til beskæftigelsen — må gøre alt for yderligere at forbedre landbrugets produktivitet og konkurrenceevne ved at tilskynde unge landmænd til at gå ind i erhvervet og ved at fremme etableringen af arbejdspladser for faglærte i forsynings- og forædlings- industrien samt i håndværkssektoren. 2. 2. 3. 1. For at nå ovennævnte mål (forbedring af landbrugets produktivitet og konkurrenceevne , tilskyn- delse til unge landmænd til at gå ind i erhvervet og beskæftigelsesfremme) må der efter ØSU’s mening iværksættes de nødvendige foranstaltninger til at fremme oprettelsen af kooperativer samt til at støtte de allerede eksisterende. Landbrugskooperativer spiller nemlig en vigtig rolle for den økonomiske aktivitet i landdistrikter- ne og i forbindelse med den værditilvækst, de bibringer landbrugsprodukterne via den direkte afsætning på markederne. Dette udgør den bedste garanti for land- brugsindkomsterne og følgelig for beskæftigelsen og den fysiske planlægning. 2. 2. 3. 3. ØSU er klar over, at situationen er en anden i de central- og østeuropæiske lande, idet disse står over for en voldsom underbeskæftigelse i landbruget. ØSU er yderst foruroliget over den måde, hvorpå de »sociale spørgsmål« behandles i disse lande i forbindelse med moderniseringen af landbruget. EU bør være mere opmærksom på »før- tiltrædelsesfasen« som efter tiltrædelsen. problem såvel dette i 2. 2. 4. ØSU er i tvivl om, hvorvidt man med den budgetramme, Kommissionen foreslår, vil kunne konso- lidere de eksisterende fælles politikker i et udvidet EU. 2. 2. 4. 1. Hvad angår strukturfondene og den sociale og økonomiske samhørighedspolitik kan den budgetfor- højelse, Kommissionen foreslår, forekomme utilstræk- kelig, især i betragtning af de enorme finansieringsbehov, ansøgerlandene har i forbindelse med omstruktureringen og moderniseringen af deres økonomi, navnlig land- brugs- og levnedsmiddelsektoren. 2. 2. 4. 2. Hvad landbrugspolitikken angår frygter ØSU, at EU ikke kan nå målsætningen om »stabile« landbrugsindkomster med de foranstaltninger, Kommis- sionen foreslår i Agenda 2000. ØSU beklager, at Kommis- sionen ikke — som i forbindelse med udviklingen af markederne — har forelagt nogen undersøgelse af de konsekvenser, som dens forslag kan få for udviklingen i landbrugernes indkomster og dermed for landbrugets fremtidige strukturelle udvikling samt for forbrugerne. Endelig er ØSU ikke sikker på, om Kommissio- 2. 2. 5. nen har foretaget en tilstrækkelig vurdering af, hvilke konsekvenser overgangen til Den Europæiske og Mone- tære Unions (ØMU’ens) tredje fase og til den fælles mønt vil få for den europæiske økonomi; som arbejdshypotese har den nemlig opereret med en gennemsnitlig økono- misk vækst på 2,5 % i EU i perioden 2000-2006. ØSU ville gerne vide, i hvilket omfang de finansielle overslag, især for EUGFL-Garantisektionen, vil blive bragt i fare, hvis væksten bliver på under 2,5 % (jf. 5. 1). ØSU tillægger ligeledes udviklingen i den agro-monetære ordning under ØMU’ens tredje fase stor betydning og vil nøje studere de forslag, Kommissionen skal fremlægge på dette område. Landbruget bør desuden fortsat fungere som 2. 2. 3. 2. drivkraften i økonomien i landdistrikterne (ved at styrke forholdet mellem forsynings- og forarbejdningsindustri- en og mellem job i landbrugs-, håndværks- og industri- sektoren). ØSU mener, at det er den måde, hvorpå landbruget kan bidrage til at få stabiliseret befolknings- tallet i EU’s landdistrikter i det kommende tiår. 2. 2. 6. ØSU kræver, at der i overvejelserne over den fremtidige fælles landbrugspolitik tages hensyn til alle disse spørgsmål. Det er vigtigt, at EU med debatten om Agenda 2000 som udgangspunkt sikrer bredest mulig opbakning bag de fremtidige retningslinjer for den fælles landbrugspolitik, dels for at reformere den fælles landbrugspolitik, dels for at forsvare den fælles land- brugspolitiks målsætninger og instrumenter under de næste internationale handelsforhandlinger. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/73 2. 3. Efter ØSU’s mening er det selve EU’s landbrugs- identitet, der står på spil — en identitet, der omfatter produktion af sunde kvalitetslevnedsmidler (egnstypisk produktion må vies en særlig opmærksomhed, da den er vigtig for den fysiske planlægning og beskæftigelsen), hensyn til miljøet samt livskraftige landdistrikter. 2. 3. 1. ØSU mener, at EU bør fastholde sin multifunk- tionelle strategi for landbruget ved den næste landbrugs- reform. I Europa har landbruget ikke blot til opgave at fremstille sunde kvalitetsprodukter til konsum og til andre formål. Det spiller ligeledes en vigtig rolle for arealudnyttelsen og den fysiske planlægning og er en afgørende forudsætning for den økonomiske og sociale udvikling i landdistrikterne samt bevarelsen af de naturli- ge ressourcer og landskaber. 2. 3. 2. I den sammenhæng er den fælles landbrugspoli- tik først og fremmest et instrument for forvaltning af landbrugs- og levnedsmiddelmarkeder. Men den har betydelige sociale, miljømæssige og arealudnyttelses- mæssige konsekvenser. Og det er netop det særlige ved EU’s landbrugspolitik, at den søger at dække alle disse områder. For at landbrugspolitikkens image kan blive styrket på den internationale scene, ønsker ØSU, at EU fastholder sin landbrugspolitiske strategi og fremhæver betydningen af det arbejde, der gøres i Europa for at opfylde forbrugernes og borgernes forventninger til landbruget. Eftersom de ligevægte, der danner grundlaget 2. 3. 3. for den fælles landbrugspolitik, er komplekse og skrøbe- lige, ser ØSU desuden gerne, at den kommende reform bliver en global reform. Den bør omfatte alle sektorer og ikke blot dem, som Kommissionen fremsætter forslag til i »Agenda 2000« (jf. 3. 5). 2. 3. 4. Alle de bemærkninger og forslag, ØSU frem- sætter i nærværende udtalelse, sker ud fra ønsket om at fremme et sådant alsidigt landbrug i EU. 3. Bemærkninger til de enkelte produktionssektorer Forslagene i »Agenda 2000« bør analyseres ud fra prognoserne for udviklingen på landbrugsmarkederne i perioden 2000-2006, som Kommissionen fremlagde i sin rapport til Rådet (landbrugsministrene) »Den Fælles Landbrugspolitik år 2000«, den 21. og 22. april 1997 (jf. bilag 2) (1). 3. 1. Korn 3. 1. 1. Kommissionen foreslår en 20 % nedsættelse af interventionsprisen for korn i en enkelt etape til 95,35 ecu/t (i år 2000) for at konsolidere det indre marked og være i stand til at deltage i den ventede ekspansion af verdensmarkedet. (1) SEK(97) 819 endelig udg. 3. 1. 1. 1. Prisnedsættelsen vil (delvis) blive opvejet af en ikke-afgrødespecifik arealstøtte på 66 ecu/t(2). Kommissionen foreslår at nedsætte denne støtte, hvis markedspriserne opretholdes på et højere niveau end »forudset på nuværende tidspunkt« (3). ØSU vil gerne have at vide, hvorledes Kommissionens prognoser ser ud på dette område. Det ønsker ligeledes at få kendskab til, hvordan Kommissionens analyse ville se ud, hvis situationen var omvendt, dvs. hvis markedspriserne falder til under niveauet for den foreslåede støtte (dvs. 95 ecu/t). 3. 1. 2. ØSU mener, at den fælles markedsordning for korn i 2006 skal sikre at: — EU sættes i stand til at eksportere til de internationale idet anvendelsen af restitutioner be- markeder, grænses, — braklægning så vidt muligt undgås, — de europæiske landmænd beskyttes mod usikre verdensmarkedspriser. 3. 1. 3. For at opfylde disse tre betingelser er det efter ØSU’s mening ikke nødvendigt at sætte interventionspri- sen for korn ned med hele 20 %. Den nye interventions- pris vil komme til at ligge for langt under den gennemsnit- lige kornpris på verdensmarkedet (ca. 125 ecu/t (4) for »red soft winter« i perioden 1991-1996). De nuværende mekanismer under den fælles markedsordning vil kun blive anvendt i de tilfælde hvor der optræder kraftige prisfald (hvor interventionsordningen vil fungere som et »sikkerhedsnet«). I så fald må landmændene og hele landbrugssektoren lære at gardere sig mod usikre ver- densmarkedspriser uden den daglige beskyttelse fra den fælles markedsordning. 3. 1. 4. Selv om Kommissionen mener, at verdensmar- kedspriserne på korn som hovedregel bør ligge over de nye interventionspriser, mener ØSU, at det vil være for farligt for EU at acceptere en total afskaffelse af korneksportsubsidier under de kommende WTO- forhandlinger. Mht. konkurrenceevnen på verdensmar- kedet kunne fordelen ved at nedsætte EU’s interventions- pris således blive begrænset af et fald i valutakursen hos den største konkurrent, USA. ØSU understreger derfor, at EU fortsat må have et spillerum mht. den mængde korn, der kan eksporteres med restitutioner, og opnå et samlet loft for den tilladte mængde for alle kornafgrøder under ét (5). (2) Det teoretiske »indtægtstab« på 12 ecu/t vil nemt kunne hentes hjem gennem produktivitetsstigning og den nuvæ- rende tendens til større bedrifter. (3) »Agenda 2000«, Bind I, s. 31. (4) Det internationale Kornråds tal. (5) EU har for øjeblikket behov for et højere restitutionsniveau ved eksport af sekundære kornarter såsom byg end ved eksport af hvede. C 73/74 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 3. 1. 5. Kommissionen foreslår endvidere at afskaffe støtten til korn til ensilering, hovedsagelig majs. Man bør nøje undersøge, hvilke virkninger støttens afskaffelse vil få for oksekødssektorens konkurrenceevne og for majssektoren som helhed. ØSU anmoder derfor Kom- missionen om at foretage en grundig analyse af følge- virkninger af forslaget om majs til ensilering. 3. 1. 6. Endelig udtrykker ØSU tilfredshed med Kom- missionens forslag vedrørende braklægning. Det håber, at de lovende udsigter på de internationale markeder vil overflødiggøre EU’s braklægningsbehov, men understre- ger dog, at braklægning bør fastholdes som produktions- styringsinstrument. I den forbindelse og i betragtning af den sammenhæng, der er mellem udviklingen af visse agro-industrielle produkter og braklægning, opfordrer ØSU Kommissionen til at udarbejde et særligt program for flerårig non-food produktion for at fremme anvendel- se af biomasse til energiudvinding og som råstof i industrien for at sikre arbejdspladser i landdistrikterne og reducere CO2-emissionerne. 3. 2. Oliefrø og proteinafgrøder 3. 2. 1. Kommissionens forslag om at indføre en ikke- afgrødespecifik arealstøtte på 66 ecu/t er i realiteten ensbetydende med at skære kraftigt ned på den nuværen- de støtteordning for oliefrø og for proteinafgrøder (hvortil der dog vil blive ydet en tillægsstøtte på 6,5 ecu/t). 3. 2. 1. 1. Kommissionen tilstræber således angiveligt at forenkle lovgivningen, at gøre støtten uafhængig af sædskifte samt at gøre den »grøn« i henseende til »boksene« i Uruguay-rundens landbrugsaftale. 3. 2. 1. 2. Efter ØSU’s mening fratager forslaget imid- lertid EU et instrument til styring af produktionen: med de samme omkostninger som til korn og et lavere udbytte bliver det mindre fordelagtigt (ens præmieniveau) (1) at avle oliefrø og proteinafgrøder end korn i EU. 3. 2. 2. Hvis Kommissionens forslag bliver gennemført i deres nuværende form, forventer ØSU en kraftig tilbagegang i oliefrø- og proteinafgrødearealet i EU, selv om EU’s selvforsyningsgrad kun ligger på 50 % for vegetabilske olier og på 20 % for oliekager. Kommissio- nens forslag vil således anfægte en af EU’s grundlæggende strategier, som blev vedtaget for 25 år siden i forbindelse med den amerikanske sojaembargo, nemlig at fremme produktionen af oliefrø og proteinafgrøder i Europa. ØSU minder om, at nogle store internationale producen- ter af oliefrø og proteinafgrøder (såsom Brasilien og Argentina) lægger eksportafgifter på disse produkter og således vanskeliggør forsyningen af EU-markedet. Eftersom oliefrø- og proteinafgrødepriserne 3. 2. 3. allerede svarer til verdensmarkedspriserne, er det hver- ken presserende eller nødvendigt at foretage den gennem- gribende reform, Kommissionen foreslår for denne sektor, samtidig med reformen af kornordningen (med- mindre de budgetbesparelser, der således kan opnås inden for sektoren for oliefrø og proteinafgrøder er et mål i sig selv). De forventede fordele derved (forenkling, en »de facto« afvikling af »Blair House«-aftalen) synes slet ikke at stå mål med de forudselige konsekvenser af denne reform. ØSU ser noget paradoksalt i at ville frigøre sig fra »Blair House«, som begrænser udvidelsen af oliefrøarealet i EU, for i sidste instans at nå frem til en mindskelse af dette areal. 3. 2. 4. ØSU mener, at oliefrø- og proteinafgrødepro- duktionen i perioden 2000-2006 fortsat bør være gen- stand for en »positiv diskriminering« i forhold til korn for ikke at bringe en hel sektors fremtid i fare. I den forbindelse foreslår ØSU at indføre en 3. 2. 4. 1. tillægsstøtte, som vil modvirke en storstilet omlægning fra oliefrø og proteinafgrøder til korn og sikre en ligevægt mellem produktionen af disse afgrøder (og følgelig en tilstrækkelig selvforsyningsgrad for oliefrø og proteinafgrøder). Denne tillægsstøtte, der kunne ydes enten som en sædskiftestøtte eller som støtte til underskudsproduktion, (bl. a oliefrø og proteinafgrøder) bør udformes, således at EU kan blive frigjort fra Blair House-begrænsningen og forberede optagelsen af de central- og østeuropæiske lande, som har et yderst gunstigt potentiale for oliefrøproduktion. Eftersom den østeuropæiske oliefrøproduktion supplerer EU’s, giver konkurrencen mellem de østeuropæiske produkter og EU’s ikke anledning til bekymring. 3. 3. Oksekød Kommissionen foreslår en gradvis nedsættelse 3. 3. 1. af »den effektive markedsstøtte« (2) på 30 %, fra 2 780 ecu/t til 1 950 ecu/t i løbet af perioden 2000-2002. Som kompensation herfor vil den årlige støtte pr. kreatur gradvis blive forhøjet (og nå op på 245 ecu for ammekøer, 368 ecu for tyre, 232 for stude og 70 ecu for malkekøer). (1) Indførelse af en specifik støtte på 66 ecu/t vil give oliefrøproducenterne et »indtægtstab« på 28 ecu/t i forhold til den nuværende situation (dvs. et tab, der er to til tre gange større end kornproducenternes pga. den delvise kompensation). (2) »Agenda 2000«, Bind I, s. 32. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/75 3. 3. 2. Som Kommissionen selv forklarer det i sin rapport »Den Fælles Landbrugspolitik år 2000« (1), vil EU’s oksekødpris (1 950 ecu/t) fortsat ligge under den forventede pris på amerikansk oksekød i år 2000 (2 125 ecu/t). Den vil imidlertid fortsat ligge over den forventede pris på australsk oksekød (1 738 ecu/t) og endnu højere end prisen i Argentina. 3. 3. 3. Selv i tilfælde af en kraftig nedsættelse af interventionsprisen vil EU derfor efter ØSU’s mening ikke først og fremmest kunne satse på eksport for at rette op på den kraftige uligevægt, der ventes at opstå på oksekødmarkedet i 2006. EU vil mere eller mindre kunne fastholde sine andele på eksportmarkedet og erobre yderligere andele med kød med stor værditil- vækst. 3. 3. 4. ØSU mener, at den foreslåede strategi med en nedsættelse af de EU-institutionelle priser til verdens- markedsprisniveau ikke tager tilstrækkeligt hensyn til den særlige rolle, som kvægavl spiller for kvaliteten, sporbarheden, beskæftigelsen, arealudnyttelsen og den økonomiske dynamik i visse landdistrikter i Europa. EU må hellere primært satse på at gøre det indre marked mere stabilt i henseende til udbud og pris (dvs. stabile indkomster for producenterne), samtidig med at det sikrer den produktion, der er nødvendig for at opretholde de traditionelle eksportmarkeder (f. eks. Nordafrika, Mellemøsten, de central- og østeuropæiske lande og Rusland). 3. 3. 5. EU står derfor over for den vanskelige opgave at finde et kompromis mellem foranstaltninger til mængdemæssig regulering af produktionen og en ned- sættelse af de institutionelle priser. 3. 3. 6. Efter ØSU’s mening er en vis nedsættelse af den institutionelle pris utvivlsomt påkrævet for at fremme oksekødforbruget og for at mindske priskonkur- renceforskellen mellem rødt kød og hvidt kød (svinekød, fjerkrækød), der vil vokse ved en nedsættelse af kornpri- sen. Nedsættelsen kunne gradueres efter kødtype. ØSU finder det nødvendigt, at Kommissionen fremlægger en analyse af konsekvenserne af en kornprisnedsættelse for oksekød (samt for fårekød). 3. 3. 7. ØSU er modstander af at afskaffe intervention for i stedet at indføre støtte til privat oplagring. Dette forslag er yderst følsomt, da der i 2000-2006 forventes at opstå en uligevægt på oksekødmarkedet (jf. bilag 1), hvis skrøbelighed den nylige BSE-krise har påvist. 3. 3. 8. K o m m i s s i o n e n s f o r s l a g b ø r t a g e h e n s y n t i l d e r e g i o n a l e s æ r t r æ k 3. 3. 8. 1. ØSU anmoder om, at der ved den kommende reform af den fælles markedsordning for oksekød tages hensyn til de regionale særtræk og de forskellige produktionssystemer i EU. 3. 3. 8. 2. I nogle EU-regioner foregår der således en mere ekstensiv form for kvægavl, især i regioner med fedekalveproduktion. I tilfælde af en prisnedsættelse under den ordning, Kommissionen foreslår, vil forhøjel- sen af kompensationen imidlertid hovedsagelig vedrøre den særlige præmie, der ydes til handyr, og som i overvejende grad går til producenter med en mere intensiv produktion. En prisnedsættelse vil derfor gå hårdt ud over de undervægtige fedekalve samt avls- og slagtekvier, idet der ikke vil blive ydet nogen særlig kompensation, og denne sektor vil dermed ende i en blindgyde. 3. 3. 8. 3. ØSU minder om, at nogle medlemsstater har krævet øget hensyntagen til arealer eller til andre kriterier som grundlag for udligningsbetalinger i forbindelse med yderligere prisnedsættelser. På den baggrund må man spørge, om Kommissionen nærmere har undersøgt konsekvenserne af at indføre arealpræmier, og hvordan det kan være, at disse konsekvenser ikke er behandlet i Agenda 2000. 3. 4. Mælk Kommissionen foreslår at 3. 4. 1. forlænge kvote- ordningen til 2006. For ikke at give mælkeproducenterne indtryk af, »at det nuværende system med sin iboende usmidighed, kan vare evigt«, foreslår den at gøre den fælles markedsordning mere »fleksibel« (2) ved at nedsætte den institutionelle pris for mælk med 10 % i løbet af perioden og ved at indføre en ny årlig støtte for malkekøer på 145 ecu som kompensation for prisnedsættelsen (ud over den nye støtte på 70 ecu pr. malkeko i oksekødsektoren). Kommissionen mener, at denne smidighed vil være tilstrækkelig, til at EU kan eksportere i perioden 2000-2006 og samtidig overholde GATT-forpligtelserne. 3. 4. 2. ØSU mener, at Kommissionens forslag ikke gør det muligt at opstille klare perspektiver for denne sektor. Med dette forslag kan der ikke: — skabes klarhed om den fremtidige mælkekvoteord- ning (hvor der tages hensyn til de vanskeligheder, deres fordeling mellem medlemsstaterne rejser), — ske en mindskelse af presset for superafgiften, (1) SEK(97) 819 endelig udg. (2) »Agenda 2000«, Bind I, s. 33. C 73/76 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 — foretages en reel og varig åbning over for verdensmar- kedet, — eller tages hensyn til situationen i de ugunstigt stillede regioner. 3. 4. 2. 1. Kommissionens forslag stiller følgelig de europæiske producenter i en usikker situation, løser ikke reelt de vanskeligheder, mælkesektoren står overfor, og giver ikke de central- og østeuropæiske lande et kraftigt signal om, hvorledes den fælles markedsordning, som de på længere sigt omfattes af, vil komme til at se ud. 3. 4. 3. ØSU anmoder Kommissionen om at fremsætte et mere ambitiøst forslag. Det nye forslag skal tage sigte på i højere grad og eftertrykkeligt at styrke sektorens konkurrenceevne i forhold til de internationale marke- der, stabilisere producenternes indkomst samt sikre, at der fortsat kan produceres mælk overalt i EU (især i ugunstigt stillede områder og i bjergegne, hvor mælke- produktionen er så vigtig). 3. 5. Middelhavsprodukter 3. 5. 1. ØSU beklager, at fremtiden for disse produkter (tobak, olivenolie, ris, havebrugsprodukter, frugt og grøntsager samt vin) ikke underkastes en egentlig analyse i »Agenda 2000«. Kommissionen henviser blot til tidlige- re rapporter eller til kommende reformforslag. Hermed udelukker den ca. 40 % af EU’s slutproduktion fra sine overvejelser om den fremtidige fælles landbrugspolitik. ØSU anmoder Kommissionen om at supplere »Agenda 2000« med forslag vedrørende disse sektorer. Dette er særlig vigtigt for at nå Agenda 2000’s mål om at forbedre miljøet og udvikingen i landdistrikterne, idet landbruget har stor betydning for opretholdelse af miljøet, for bevarelsen af landdistrikterne og for skabelse af arbejds- pladser. 3. 5. 2. ØSU minder om de pågældende produkters betydning for EU i henseende til beskæftigelsen, land- skabsbevarelse og livsstil og henviser til de forskellige udtalelser, det har afgivet herom, bl. a. udtalelserne om den fremtidig fællesskabspolitik for frugt og grøntsa- ger (1), om reformen af den fælles markedsordning for vin (2) og om de forskellige valgmuligheder i forbindelse med en reform af den fælles markedsordning for oliven og olivenolie (3). 3. 6. Produktionen i regioner med ekstreme klimafor- hold 3. 6. 1. ØSU tænker især på produktionen i de nordlige regioner, der er karakteriseret ved permanente klimati- ske ulemper såsom korte vækst- og græsningsperioder, hårde vintre og frost i jorden. Lange afstande og spredte (1) CES 94/95. (2) EFT C 100 af 2. 5. 1995. (3) EFT C 287 af 22. 9. 1997. jordlodder begrænser mulighederne for en tilpasning af strukturerne. Disse faktorer medfører høje omkostning- er i forhold til udbytteniveauet. Med de nedsættelser, Kommissionen foreslår, vil de priser, der så kan opnås på markedet, ikke kunne dække de variable omkostninger, hvilket vil hæmme produktionslysten. 3. 6. 2. ØSU understreger, at landbrugsproduktionen er rygraden i økonomien i landdistrikterne i EU’s nordlige lande. Den foreslåede prisnedsættelse vil bringe opretholdelsen af et bæredygtigt landbrug i disse regioner i fare. 3. 6. 3. ØSU opfordrer til, at der tages passende skridt til at fastholde en tilstrækkelig produktionslyst i de nordlige regioner (samt i de sydlige regioner med ekstreme klimatiske forhold. Især bør man gennemføre ØSU’s forslag under hensyntagen til de regionale sær- træk, der gør sig gældende inden for de forskellige produktionssektorer i landbruget. 4. Bemærkninger til strategien for forberedelsen af WTO-forhandlingerne og for udvidelsen med de central- og østeuropæiske lande 4. 1. Forberedelsen af WTO-forhandlingerne Et af formålene med Kommissionens forslag er 4. 1. 1. at mindske den GATT-binding, EU er underlagt (jf. bilag 3) og forberede de kommende WTO-forhandlin- ger. 4. 1. 2. ØSU bemærker, at det vil være i EU’s interesse at undgå at lægge sig i en ren forsvarsstilling under den næste WTO-forhandlingsrunde. Det er ligeledes af afgørende betydning for bedømmelsen af forslagene i Agenda 2000’s landbrugsdel, at de foreslåede direkte betalinger for perioden 2000-2006 ikke anfægtes under disse forhandlinger. 4. 1. 3. ØSU minder om, at EU allerede er det mest åbne marked i verdenen og opfordrer EU til ikke at give afkald på den nødvendige beskyttelse udadtil og til at sikre, at dets sundheds- og kvalitetsnormer bliver nøje respekteret under de kommende WTO-forhandlinger. ØSU minder om, hvor meget der står på spil, når der under de kommende internationale forhandlinger skal tales om eksempelvis mærkning af levnedsmidler, gen- manipulerede organismer eller hormoner. ØSU mener, at EU bør fremme anerkendelse af levnedsmiddel- og sundhedsnormer på internationalt plan. ØSU er enig med Kommissionen i behovet for at indføre verdensom- spændende miljømæssige og sociale normer samt at tage større hensyn til forbrugerne. 4. 2. Forberedelse af udvidelsen med de central- og østeuropæiske lande 4. 2. 1. Nærværende udtalelse omhandler kun land- brugsaspekterne af de central- og østeuropæiske landes 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/77 tiltrædelse. EU’s strategi over for disse lande behandles i en generel udtalelse fra ØSU om »Agenda 2000« (1). 4. 2. 2. Udvidelsen med de central- og østeuropæiske lande vil få en begrænset indvirkning på den fælles landbrugspolitik i perioden 2000-2006. 4. 2. 3. Den analyse, Kommissionen foretager i »Agen- da 2000«, underbygger ØSU’s udtalelse om »Følgerne for den fælles landbrugspolitik af de central- og østeuro- pæiske landes tiltrædelse« (2). Eftersom landbruget i disse lande er kommet langsommere i gang, end Kommis- sionen oprindelig forudså i 1995, vil deres eventuelle produktionsoverskud kun få en marginal indvirkning på overskuddet i EU-15 i den periode, »Agenda 2000« omhandler (jf. bilag 1). ØSU mener, at det vil blive nødvendigt med overgangsperioder, før den fælles land- brugspolitik kan overtages fuldt ud. Dette er mere for at beskytte dem mod konkurrencen fra bedrifter i EU-15 og sætte dem i stand til at omstrukturere deres landbrug end det modsatte. De budgetmæssige konsekvenser af de første nye medlemslande vil efter sektions mening følgelig blive minimale for EUGFL-Garantisektionen (mellem 1,1 og 1,4 mia. ecu om året ifølge Kommissio- nen; de central- og østeuropæiske lande vil nemlig ikke modtage udligningsbeløb, eftersom deres priser må ventes at stige efter udvidelsen). 4. 2. 4. reslår, er passende. Den før-tiltrædelsesstrategi, Kommissionen fo- 4. 2. 5. ØSU mener, at de central- og østeuropæiske lande har mere brug for strukturmidler til at omstille deres produktionsapparat og modernisere deres forar- bejdningsvirksomheder og afsætningskanaler end for prisstøtte eller direkte indkomststøtte. Forslagene om at forny PHARE-programmet (med fokus på uddannelse), indføre en »før-tiltrædelsesstøtte« til landbruget på 500 mio. ecu om året og en generel »før-tiltrædelses- støtte« fra strukturfondene på 1 mia. ecu om året (3) egner sig til at forberede optagelsen i EU. 4. 2. 6. Til gengæld sætter ØSU spørgsmålstegn ved den andel af strukturfondsmidlerne, Kommissionen ønsker at øremærke til de central- og østeuropæiske lande, der optages i EU mellem 2000 og 2006 (jf. 7. 6. 2). De midler, Kommissionen foreslår, kan forekomme utilstrækkelige i lyset af disse landes finansieringsbehov. 4. 2. 7. Overtagelsen af gældende fællesskabsret er et delikat spørgsmål. 4. 2. 8. ØSU udleder af »Agenda 2000«, at Kommissio- nen stadig satser på »big bang«-strategien (det indre marked udvides øjeblikkeligt til at omfatte østlandene). Dette forudsætter, at prisforskellene mellem de central- og østeuropæiske lande og EU-15 vil være forsvundet, hvilket Kommissionens forslag også lægger op til. I 2006 vil der dog sandsynligvis stadigvæk være prisforskelle på sukker og mælk og mejeriprodukter (eventuelt også på oksekød). Denne situation rejser en del spørgsmål. Vil de nye medlemslande i så fald nyde godt af interventionsmekanismerne? Vil EU være nødt til i en overgangsperiode at give undtagelser for reglerne for det indre marked? ØSU har allerede udtalt sig herom i ovennævnte udtalelse. Det anmoder Kommissionen om at præcisere de nærmere bestemmelser for overgangspe- rioderne mellem tiltrædelse og fuldstændig overtagelse af fællesskabsretten i ansøgerlandene. ØSU mener bl. a. , at mælkeproblemet må tages op til debat, så snart Kommissionen fremlægger konkrete forslag om mælke- sektorens fremtid. 4. 2. 9. ØSU understreger betydningen af den bistand, der ydes de central- og østeuropæiske lande, såvel over PHARE-programmet som i form af den foreslåede før-tiltrædelsesstøtte, der skal forberede disse lande til især mht. dyreplantesundhed og realiteterne i EU, tilpasning til harmoniseringsdirektiverne på levnedsmid- delområdet. ØSU opfordrer Kommissionen til især at sørge for at den EU-støtte, der ydes til de central- og østeuropæiske lande, ikke fordrejer konkurrencevilkåre- ne i den europæiske levnedsmiddelsektor. 4. 2. 10. inden for fiskerisektoren. Udvidelsen vil ikke rejse problemer for EU 4. 2. 11. ØSU bemærker, at østudvidelsen af EU ikke skulle give »alvorlige problemer« for den fælles fiskeripo- litik. Det bifalder Kommissionens ønske om, at EU skal være særlig opmærksom på modernisering af fiskeriflåden i ansøgerlande med kystregioner samt på tilvejebringelse af de administrative strukturer, der er nødvendige for en vellykket overtagelse af den fælles fiskeripolitik. De central- og østeuropæiske lande vil på disse områder modtage teknisk bistand i førtiltrædelses- perioden for derefter at blive omfattet af strukturinter- ventioner. 4. 2. 12. ØSU mener, at omkostningerne ved at inte- grere det østeuropæiske landbrug bør specificeres klart i EU-budgettet. 5. Bemærkninger til Kommissionens budgetoverslag for den fælles landbrugspolitik (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998. (2) EFT C 75 af 10. 3. 1997, s. 4. (3) Kommissionen foreslår, at de central- og østeuropæiske lande i den pågældende periode tildeles i alt 45 mia. ecu fra strukturfondene. Kommissionen foreslår at fastholde den nuvæ- 5. 1. rende beregningsmetode for landbrugsretningslinjen. C 73/78 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 Den forventer en årlig vækst i EU’s BNI på 2,5 % og en inflationsrate på 2 % om året. 5. 2. ØSU finder det vigtigt, at EUGFL-Garanti- sektionen har kapacitet til at finansiere den foreslåede reform i et udvidet EU. 5. 3. Den foreslåede reform af de fælles markedsord- ninger for EU-15 ventes ifølge Kommissionen at komme til at koste 4,3 mia. ecu i 2006. Udgifterne til integrering af de første nye medlemsstater vil højst ligge på 4,5 mia. ecu Kommissionen anslår, at »de nye foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne« og generelle foranstalt- ninger inden for fiskerisektoren vil komme til at koste EUGFL-Garantisektionen 2 mia. ecu om året. Der vil altså i alt blive tale om yderligere ca. 10,8 mia. , som skal finansieres inden for landbrugsretningslinjen i 2006. 5. 4. Ud fra sine fremskrivninger mener Kommissio- nen, at det med den nuværende udvikling i retningslinjen vil være muligt at finansiere disse merudgifter uden problemer. Den forudser sågar for hele perioden en margen i landbrugsudgifterne i forhold til retningslinjen (4 mia. ecu i 2006), som vil sætte EU i stand til at »imødegå usikkerhed på markedet og gøre det muligt at videreføre den fælles landbrugspolitik inden udløbet af den periode, det finansielle overslag vedrører«. Med det forbehold at Kommissionens tal (1) holder, er der grund til »budgetmæssig optimisme«. ØSU vil dog gerne vide, om pessimistiske hypoteser (f. eks. en årlig vækst på 1 % og 0 % inflation) vil kunne sætte spørgsmålstegn ved EU’s evne til at overholde landbrugsretningslinjen. ØSU anmoder Kommissionen om at fremlægge en komplet finansiel undersøgelse desangående. 6. Bemærkninger til forslagene om støttelofter, -gradu- ering og -betingelser 6. 1. ØSU kan ikke tage stilling til spørgsmålet om støttelofter, -graduering og -betingelser, før der forelig- ger konkrete forslag fra Kommissionen. 6. 2. ØSU afventer derfor sådanne forslag. 7. Bemærkninger til strukturpolitikken, udviklingen af landdistrikter og miljøydelser effektivisere og afbureaukratisere strukturpolitikken og udviklingen af landdistrikterne. Udviklingen af landdis- trikterne må også fremover være et vigtigt mål for alle strukturfondsforanstaltninger. 7. 1. 2. ØSU beklager, at Kommissionen i sine forslag nøjes med at udstikke de overordnede mål for struktur- politikken uden at konkretisere, hvilke foranstaltninger den agter at foreslå. Kommissionens grundlæggende mål er naturligvis at forbedre EU-landbrugets konkurrence- evne, og ØSU finder det derfor strengt nødvendigt at have instrumenter til forbedring af produktionsstrukturen, produktkvaliteten og afsætningen, og sikre, at en effektiv produktion forliges med miljøhensyn og dyrevelfærd. I mange produktionsregioner er det næsten kun land- brugskooperativer, der er tilbage, fordi de drives som både plante- og kvægbrug. Derfor vil det efter ØSU’s mening være ideelt at kanalisere strukturpolitikken gennem kooperativerne med det mål at fremtidssikre bedrifterne og udvikle deres økonomiske potentiale. Sigtet må være at udnytte de nye muligheder og på et sikrere grundlag tage de udfordringer op, som de kommende år bringer. 7. 1. 3. ØSU betragter forslagene som et nødvendigt, men utilstrækkeligt skridt til at mindske de regionale forskelle, støtte regioner, der gennemgår en økonomisk omstilling, og videreudvikle de menneskelige ressourcer i alle regioner, således som Kommissionens formand, Jacques Santer, nævnte det i sin tale for Europa- Parlamentet den 16. juli 1997 ved præsentationen af »Agenda 2000«. 7. 1. 4. Især vil reduktionen af målene fra syv til tre bidrage til den ønskede effektivisering af EU’s strukturstøtte. ØSU antager, at den hidtidige indsats til fremme af landdistrikter (inden for mål 1, 5a, 5b og LEADER) vil blive videreført under det nye mål 1, 2 og LEADER. 7. 1. 5. I den forbindelse påpeger ØSU, at der ikke er en tilstrækkelig førtidspensioneringsordning for land- brugsmedhjælpere. Ordningen bør indbygges som et led i Kommissionens plan om at afbøde virkningerne af de mange strukturændringer, der foregår hele tiden inden for landbruget. 7. 1. Strukturpolitik 7. 2. Strukturstøtte-budgettet forslag i 7. 1. 1. ØSU godkender Kommissionens »Agenda 2000«, for så vidt som de går ud på at (1) For perioden 2000-2006 fremlægger Kommissionen tal i 1997-priser for alle budgetposter undtagen retningslinjen, hvor tallene er i løbende priser. 7. 2. 1. Med det planlagte budget for strukturstøtte (230 mia. ecu i perioden 2000-2006 for de nuværende 15 medlemsstater) vil der gennem en geografisk tilpas- ning af støttemidlerne kunne ydes et bedre bidrag til strukturfremme i ugunstigt stillede regioner, herunder de perifære nordlige regioner. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/79 7. 3. Mål 1- og mål 2-områder 7. 5. Samhørighedsfonden 7. 3. 1. ØSU bifalder især Kommissionens forslag om ud over de hidtidige kriterier at opstille et kriterium, hvorefter regioner med særlig høj arbejdsløshed gøres støtteberettigede. ØSU anmoder Kommissionen om snarest muligt at give en nærmere præcisering af, hvilke regioner der fremover vil kunne nyde godt af mål 1- og mål 2-støtten, samt oplyse, hvad der vil ske med de »særlige ordninger«, der blev indført for de meget tyndt befolkede, nordligste regioner. 7. 3. 1. 1. ØSU bifalder Kommissionens forslag om at indføre en overgangsordning for de områder, som ikke længere vil kunne modtage støtte, hvor der tages højde for de særlige forhold, der gør sig gældende i disse områder. Endvidere skal det sikres, at resultaterne fra den hidtil ydede strukturhjælp ikke går tabt. 7. 3. 1. 2. Der foreligger imidlertid endnu ingen kon- krete forslag til, hvorledes en sådan overgangsordning kunne finansieres, og ØSU anmoder derfor Kommissio- nen om snarest at præcisere de pågældende områder samt at fremlægge passende forslag, således at man kan få drøftet de konkrete overgangsforanstaltninger. Dette gælder såvel for EU’s randregioner som for de nordligste, meget tyndt befolkede regioner, som de omtales i »Agenda 2000«. 7. 3. 2. ØSU noterer med tilfredshed, at Kommissionen foreslår en videreførelse af EU-initiativet LEADER, men understreger dog, at der må stilles tilstrækkelige midler til rådighed, ligesom det må sikres, at dette initiativ kan komme alle landdistrikter til gode. 7. 5. 1. ØSU bifalder, at Samhørighedsfonden — under overholdelse af traktatens artikel 104 C og 130 D — også fremover vil omfatte de medlemslande, hvis økonomiske udviklings- og infrastrukturniveau er sær- ligt lavt. 7. 6. Strukturstøtte til de nye medlemsstater 7. 6. 1. ØSU er enig med Kommissionen i, at der bør ydes strukturstøtte til lande, med hvilke der er indledt tiltrædelsesforhandlinger. ØSU kræver, at der afsættes tilstrækkelige midler til strukturfondene, således at denne vigtige solidaritetsforpligtelse kan blive opfyldt. 7. 6. 2. ØSU er bekendt med det grundlæggende budget for strukturinstrumenterne, og netop derfor er man i tvivl om, hvorvidt den planlagte anvendelse (38 mia. ecu fra strukturfondene og samhørighedsfonden i perioden 2000-2006 samt yderligere 7 mia. ecu i før-tiltrædelses- støtte) er tilstrækkeligt til effektivt at kunne mindske strukturproblemerne i de nye medlemsstater. 7. 6. 3. ØSU beder Kommissionen oplyse, hvilke be- regninger der ligger til grund for denne budgetramme, og hvilke konkrete problemer der først og fremmest skal tages fat på. 7. 6. 4. Især ønsker ØSU at få at vide, hvor mange midler der skal anvendes til at gennemføre de nødvendige tilpasninger til landbrugsstruktur- og landbrugssocial- politikken i perioden 2000-2006, og hvilke projekter de skal gå til. 7. 4. Mål 3-områder 7. 7. Forenkling og større effektivitet 7. 4. 1. ØSU bifalder Kommissionens forslag om også at udvikle de menneskelige ressourcer i regioner uden for mål 1- og 2-regioner. Formålet er at hjælpe medlems- staterne med at tilpasse og modernisere deres uddannel- ses- og beskæftigelsessystemer. 7. 4. 2. ØSU tilbyder Kommissionen aktivt at støtte og medvirke til udarbejdelsen af passende kriterier og foranstaltninger for dermed at bidrage til en modernise- ring af arbejdsmarkederne i tilknytning til de planlagte beskæftigelsesprogrammer og det nye afsnit om beskæf- tigelse i Amsterdam-traktaten. ØSU henviser især til sin ekspertise, sine forbindelser til landdistrikterne og sine erfaringer og mener, at den kan bidrage til at udarbejde effektive og langsigtede retningslinjer for EU’s beskæfti- gelsesstrategi på områderne »støtte i forbindelse med økonomiske og sociale forandringer«, »livslang uddan- nelse og erhvervsuddannelsessystemer«, »aktiv arbejds- markedspolitik til bekæmpelse af arbejdsløshed« og »bekæmpelse af social udstødelse«. Som ØSU har nævnt tidligere, forventer det, at Kommissionen snarest tager konkrete skridt til at få opfyldt disse mål. 7. 7. 1. ØSU støtter alle Kommissionens anstrengelser for at forenkle strukturstøtteforanstaltningerne og gøre dem mere effektive. 7. 7. 2. ØSU vil gerne vide, hvordan gennemførelsen af et enkelt program pr. region kan fremme forenklingen og forbedre effektiviteten. Spørgsmålet rejser sig især, fordi en række forskellige foranstaltninger, som til dels medfinansieres gennem programmer under EUGFL- Garantisektionen, fremover sikkert også vil blive iværk- sat samtidigt i nogle regioner 7. 7. 3. ØSU bifalder Kommissionens forslag om at give overvågningsudvalgene mere handlefrihed og be- tragter dette som et vigtigt skridt til at gøre strukturstøt- ten mere effektiv. 7. 7. 4. ØSU tvivler på, at der står de nødvendige midler til rådighed til at gennemføre Kommissionens forslag om at lade EUGFL-Garantisektionen medfinan- siere foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne C 73/80 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 inden for strukturpolitikkens rammer (mål 1- og mål 2-områder). EU-instanserne om gennemførelse af EU-programmer (LEADER, ADAPT). 7. 7. 5. Til gengæld støtter ØSU Kommissionens plan om at slå budgetposterne sammen (EFRU, ESF, FIUF, EUGFL) og anvende dem til at yde strukturstøtte og fremme nye målrettede foranstaltninger. 7. 8. Udvikling af landdistrikterne 7. 8. 1. ØSU er enig med Kommissionen i, at nye ændringer i markedsudvikling, markedspolitik og han- delsregler især kommer til at påvirke den lokale økonomi i landdistrikterne og stille den over for nye udfordringer. Dette vil skærpe de allerede eksisterende, akutte, økono- miske udviklingsproblermer og kræver derfor stor op- mærksomhed fra de europæiske institutioners og organi- sationers side. 7. 8. 2. ØSU mener imidlertid ikke, at det vil være tilstrækkelig at koncentrere Kommissionens politik for udvikling af landdistrikterne om målrettede miljøforan- staltninger, som foreslået i »Agenda 2000« for at skabe en varig løsning på de mangfoldige problemer i landistrikterne. Dette synspunkt vil ikke være i modstrid med Kommissionens udsagn, men vil opmuntre Kom- missionen til at vise interesse for at få udarbejdet en ny og effektiv politik til at sikre en bæredygtig udvikling af landdistrikterne, som bygger på erhvervsprojekter med en reel indvirkning på strukturen. 7. 8. 3. ØSU synes man skulle overveje at udbygge udviklingen af landdistrikterne i kapitlet »Strukturpoli- tik« til et selvstændigt indsatsområde, hvorved der kan trækkes på alle strukturfondene. 7. 8. 4. ØSU påpeger, at udvikling af landdistrikterne udtrykkeligt bør omfatte støtte til landbrugets forarbejd- nings- og levnedsmiddelindustri — ikke kun gennem foranstaltninger til teknologisk forbedring, men også gennem fremme af forskning og udvikling (F&U), kvalitet, specialuddannelse, markedsføring osv. 7. 8. 5. ØSU understreger, at landbrugsorganisationer- ne i EU har mange erfaringer med udvikling af land- distrikterne og i vidt omfang allerede samarbejder med Bruxelles, den 10. december 1997. Det forekommer derfor på sin plads at evaluere 7. 8. 6. de hidtidige programmer og undersøge, hvor målrettede og effektive de har været. 7. 9. De beskedne midler, der afsættes til »udvikling af landdistrikterne«, rejser nogle spørgsmål 7. 9. 1. Kommissionen anslår, at »de nye ledsageforan- staltninger til udvikling af landdistrikter« og de generelle foranstaltninger inden for fiskerisektoren (FIUF) vil komme til at koste EUGFL-Garantisektionen 2 mia. ecu i 2006. I det foreløbige budgetudkast for 1998 afsættes der imidlertid over 3 mia. ecu til særlig aktioner inden for rammerne af disse foranstaltninger (mål 5a og 5b, FIUF, udvikling af landdistrikter under mål 1). ØSU udleder heraf, at Kommissionen projekterer med en mindre EU-støtte i 2006 til den udvikling af landdistrik- ter, der er direkte forbundet med landbrugsaktiviteter (og fiskeri). Er dette ikke i modstrid med den generelle linje i den foreslåede reform? ØSU anmoder Kommissio- nen om at udtrykke sig mere præcist herom. 7. 10. Miljøydelser 7. 10. 1. ØSU er enig i Kommissionens konklusion, som går ud på, at »miljøvenlige landbrugsforanstaltninger vil komme til at spille en stor rolle, når det gælder fremme af en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og opfyldelse af samfundets stadigt større ønske om miljøfacili- teter« (1). 7. 10. 2. ØSU bifalder, at »målrettede, miljøvenlige landbrugsforanstaltninger styrkes og fremmes ved hjælp af flere budgetmidler og om nødvendigt højere medfinan- sieringssatser« (1). 7. 10. 3. ØSU udtrykker tilfredshed med, at Kommis- sionen i denne forbindelse lægger vægt på »faciliteter, der kræver en ekstra indsats fra landbrugernes side, såsom økologisk landbrug, bevarelse af halvnaturlige levesteder, alpint kvæghold« (2). 7. 10. 4. Miljøforanstaltningerne bedre i de fælles markedsordninger. indarbejdes bør (1) »Agenda 2000«, Bind I, s. 35. (2) Ibidem, s. 36. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/81 BILAG I til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne: Efter punkt 3. 4. 3 indsættes et nyt punkt 3. 4 a med følgende ordlyd: »3. 4 a Sukker Sukkerordningen er ikke blevet ændret siden 1968. Kommissionen anfører nu, at i 2005 vil overskuddet i EU-15 være nået op på 3,5 mio. t plus yderligere 750 000 t fra CEFTA-landene. Kommissionen foreslår imidlertid ingen indgreb, omend den pris, der betales for sukker, allerede er helt ude af trit med prisen på konkurrerende afgrøder. Forskellen vil øges som et resultat af de forslag, der fremsættes vedrørende disse andre afgrøder. Som nævnt i punkt 2. 3. 3 må der følgelig også foretages en reform af sukkersektoren. ØSU opfordrer Kommissionen til at fuldstændiggøre Agenda 2000 og fremlægge forslag vedrørende sukkersektoren, især fordi omkostningerne i stort omfang væltes over på forbrugerpriserne. « Begrundelse Sukkerordningen bliver mere og mere dyr, eftersom roepriserne i stigende grad kommer ud af trit med priserne på reformafgrøder. Kommissionen har gentagne gange udsat en reform, sandsynligvis fordi sukkerordningen kun er en mindre post på EU-budgettet (og hovedsagelig er en støtte til AVS-landene og de franske oversøiske departementer). Hovedparten af omkostningerne væltes over på forbrugerpriserne. ØSU understreger ofte, at det varetager forbrugernes interesser. Det risikerer at forsømme sine pligter ved ikke at presse på for at få en reform. Afstemningsresultat For: 35, imod: 71, hverken for eller imod: 6. Punkt 6. 1 og 6. 2 Udgår til fordel for følgende: »ØSU mener, at Kommissionen så hurtigt som muligt bør fremlægge forslag indeholdende et individuelt loft for direkte støtte og andre bestemmelser, der påvirker den enkelte landmands indkomster, samt kriterier for graduering med henblik på at skabe en retfærdig fordeling af landbrugsstøtten mellem forskellige producenter og regioner. « Begrundelse Med færre ressourcer må landbrugsstøtten i første række komme de mest trængende til gode, ligesom støtten ikke må bidrage til uretfærdige formueforøgelser hos et lille mindretal. Afstemningsresultat For: 30, imod: 65, hverken for eller imod: 17. C 73/82 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 BILAG II Perspektiverne for landbrugsmarkederne indtil 2005 for EU 15 og de 10 central- og østeuropæiske lande, ifølge Europa-Kommissionen (rapport om den fælles landbrugspolitik år 2000) — Korn (mio. ton) 1994/ 1995 1995/ 1996 1996/ 1997 1997/ 1998 1998/ 1999 1999/ 2000 2000/ 2001 2001/ 2002 2005/ 2006 Produktion 172,2 174,5 200,7 201,2 192,4 195,4 198,4 201,4 213,2 Forburg Import Eksport Begyndelseslagre Slutlagre heraf interven- tionslagre 158,9 164,9 169,6 171,1 171,8 172,4 173,0 174,0 177,9 5,5 27,4 34,3 26,0 7,0 19,6 26,0 23,0 3,9 31,2 23,0 26,8 4,5 31,7 26,8 29,7 5,0 29,9 29,7 25,3 5,0 28,1 25,3 25,1 5,0 26,4 25,1 29,7 5,0 26,4 29,2 35,2 5,0 26,4 65,4 79,3 9,7 2,7 5,2 10,7 6,9 4,4 8,4 14,3 58,0 Kilde: Europa-Kommissionen. — Voksent kvæg og kalve (mio. ton) År 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2005 Produktion Forbrug 8,0 7,5 8,0 6,9 7,9 7,1 7,6 7,2 7,2 7,2 7,3 7,3 7,6 7,3 7,7 7,2 Capita-forburg/år/kg 20,1 18,6 18,9 19,1 19,3 19,3 19,4 18,9 Import Eksport Lager 0,37 1,00 0,02 0,36 0,96 0,43 0,38 0,91 0,73 0,40 0,83 0,59 0,40 0,77 0,29 0,40 0,70 0,04 0,40 0,67 0,04 0,40 0,67 1,50 Produktionen svarer til slagtede dyr (bruttoindlandsproduktion + resten af de levende dyr). Følgelig vedrører import og eksport kun handel med kød. Kilde: Europa-Kommissionen — Mælkesektoren (1 000 ton) År 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2005 Sødmælk (1) 9 448 9 348 8 791 8 843 8 881 8 903 9 024 9 430 115 85 14 121 107 125 121 68 113 121 39 115 121 18 134 121 7 170 121 0 213 121 0 197 Ost (2) Smør (2) Skummetmælkspulver (2) Kilde: Europa-Kommissionen (1) Disponibelt overskud. (2) Slutlager. 9. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 73/83 — De central- og østeuropæiske lande (1 000 ton) Korn Oliefrø Mælk Oksekød Kilde: Europa-Kommissionen 1994 - 107 288 1 255 - 82 2002 - 3 184 1 225 1 058 70 2005 - 1 078 869 2 006 435 BILAG III Tidsplan efter produkt for EU-15 (1) (Mængdemæssige forpligtelser) Årligt loft over subsidieret eksport (2) (i 1 000 ton) Produkter Referen- ceniveau 1986-1990 (3) 1995 1996 1997 1998 1999 2000 Hvede og hvedemel 18 276,0 20 408,1 19 212,7 18 020,7 16 825,4 15 630,0 14 438,0 Foderkom Ris Rasp Olivenolie Sukker Smør og smørolie Skummetmælkspulver Ost Andre mejeriprodukter Oksekød Svinekød Fjerkrækød Æg 13 725,6 13 690,2 13 120,6 12 551,5 11 981,9 11 412,3 10 843,2 168,9 131,4 145,6 163,0 126,8 140,5 157,1 122,2 135,4 151,3 117,6 130,3 145,3 113,0 125,2 139,3 108,4 120,1 133,4 105,8 115,0 1 612,0 1 555,6 1 499,2 1 442,7 1 386,3 1 329,9 1 273,5 505,5 344,9 406,7 1 212,8 1 040,1 561,4 362,0 125,0 487,8 355,0 426,5 470,1 322,5 405,4 452,4 310,0 384,4 434,7 297,5 363,3 417,0 285,0 342,3 1 185,4 1 140,0 1 094,5 1 049,0 1 003,6 1 137,0 1 073,9 1 010,9 541,8 434,5 126,1 522,1 404,7 120,6 502,5 375,1 115,2 947,8 482,8 345,4 109,7 884,6 463,2 315,6 104,2 399,3 272,5 321,3 958,1 821,7 443,5 286,0 98,5 Vin (tusinde hl) 2 917,4 2 851,4 2 742,1 2 632,8 2 523,4 2 414,1 2 304,7 Friske frugter og grøntsager Forarbejdede frugter og grønt- sager Råtobak 653,7 181,4 140,5 92,3 886,9 853,6 820,7 786,8 753,4 175,1 168,7 162,4 156,0 149,7 143,3 190,0 174,1 158,3 142,5 126,6 110,8 Alkohol (i tusinde hl) 1 452,4 1 401,6 1 350,7 1 299,9 1 249,1 1 198,2 1 147,4 Andre produkter — — — — — — — Kilde: baseret på »lister«, som EU indsendte til WTO den 28. februar 1996. (1) Ekskl. fødevarebistand. (2) De mængdemæssige forpligtelser gælder for 12-måneders perioder fra 1. juli til 30. juni. Undtagelser: ris og vin (1. september til 30. august), olivenolie (1. november til 30. oktober) og sukker (1. oktober til 30. september). (3) Tallene for år 2000 svarer i alle tilfælde til (3) — 21 %. C 73/84 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 98 BILAG IV Det finansielle overslag for 2000-2006 — Udviklingen i landbrugsudgifterne (løbende priser) Mia. ecu 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Retningslinjer (løbende priser) (1) 45,0 46,7 44,0 48,5 45,9 50,6 49,7 52,5 52,1 54,7 53,2 56,9 53,9 59,2 54,5 Landbrugspriser (løbende priser) De Femten Den reformerede landbrugspolitik Nye ledsageforanstaltninger i landdi- strikter og horizontale foranstalt- ninger inden for fiskeriet Nye medlemsstater Fælles landbrugspolitik (markedsfor- anstaltninger) Særlige ledsageforanstaltninger i landdistrikterne Støtte forud for tilrædelse (2) Margen 41,7 41,6 43,4 45,4 47,3 47,9 47,9 47,9 1,9 2,0 2,0 2,0 2,0 2,1 2,1 0,0 0,0 0,5 2,7 0,0 0,0 0,5 2,6 1,1 0,6 0,6 0,9 1,2 1,0 0,6 0,5 1,2 1,5 0,6 1,5 1,3 2,0 0,6 3,0 1,4 2,5 0,6 4,7 Kilde: Europa-Kommissionen, Agenda 2000 (1) Ved deflator på årligt 2 % fra 1999 til 2006. (2) Dvs. 500 mio. i faste 1997-priser. — Udviklingen i udgifterne til strukturforanstaltninger (1997-priser) Mia. ecu 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 De Femten Strukturfondene Samhørighedsfond Nye medlemsstater (1) Støtte før tilrædelse Total Kilde: Europa-Kommissionen. (1) Inkl. deltagelse i samhørighedsfonden. 31,4 2,9 31,3 32,1 31,3 30,3 29,2 28,2 2,9 0,0 1,0 2,9 0,0 1,0 2,9 3,6 1,0 2,9 5,6 1,0 2,9 7,6 1,0 2,9 9,6 1,0 34,3 35,2 36,0 38,8 39,8 40,7 41,7 27,3 2,9 11,6 1,0 42,8


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2464/97 af 10. december 1997 om ændring af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: Index A-Z : Index alphabétique et numérique des affaires dont la Cour de justice et le Tribunal de première instance des Communautés européennes ont été saisis depuis 1953.

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
directory
legal action


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2451/97 af 10. december 1997 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
sugar product
white sugar