title: Padomes Regula (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing regulations
technical standard

formats: html pdf print

text: 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 197 31998R0088 L 9/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 15. 1. 1998. PADOMES REGULA (EK) Nr. 88/98 (1997. gada 18. decembris), ar kuru nosaka dažus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), (1) (2) tā kā Padomes 1986. gada 12. jūnija Regula (EEK) Nr. 1866/86, kas nosaka noteiktus tehniskus pasākumus zivsaimniecības resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (3), ir bieži un būtiski grozīta; tā kā skaid- rības un lietderības labad minētā regula būtu jākonsolidē; tā kā saskaņā ar Padomes 1992. gada 20. decembra Regu- las (EEK) Nr. 3760/92, kas izveido Kopienas sistēmu ziv- saimniecībai un akvakultūrai (4), 2. un 4. pantu Padome atbild par to, lai, ņemot vērā pastāvošos zinātniskos ietei- kumus, paredzētu saglabāšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīvo jūras ūdens resursu ilgstošu racio- nālu un atbildīgu izmantošanu; tā kā šajā nolūkā Padome var noteikt tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas rīkiem un veidu, kā tos lieto; (1) OV C 304, 6. 10. 1997. , 32. lpp. (2) OV C 296, 29. 9. 1997. , 31. lpp. (3) OV L 162, 18. 6. 1986. , 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izda- rīti ar Regulu (EK) Nr. 1821/96 (OV L 241, 21. 9. 1996. , 8. lpp. ). (4) OV L 389, 31. 12. 1992. , 1. lpp. Regula, ko groza 1994. gada Iestā- (3) (4) (5) (6) (7) (8) tā kā jānosaka principi un noteikta procedūra, lai minētos tehniskos pasākumus noteiktu Kopienas līmenī tā, lai katra dalībvalsts varētu vadīt zvejas darbības, ko veic tās jurisdik- cijā esošajos vai suverēnajos jūras ūdeņos; tā kā Padomes Lēmums 83/414/EEK (5) apstiprina Kopie- nas pievienošanos Konvencijai par zvejniecību un dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā un Beltos, turpmāk — “Gdaņskas Konvencija”, kas grozīta ar konvencijas dalīb- valstu pārstāvju konferences protokolu; tā kā Gdaņskas Konvencija Kopienā spēkā 1984. gada 18. martā un Kopiena pieņēma Dānijas un Vācijas Federatīvās republikas visas tiesības un pienāku- mus, ko nosaka Gdaņskas Konvencija; stājās tā kā Starptautiskā Baltijas jūras Zivsaimniecības komisija, ko izveidoja saskaņā ar Gdaņskas Konvenciju, kopš izvei- došanas paredzējusi pasākumu kopumu, lai saglabātu un apsaimniekotu zivsaimniecības resursus Baltijas jūrā, un 1985. gada 20. septembra, 1986. gada 8. decembra, 1987. gada 21. decembra, 1988. gada 29. oktobra, 1993. gada 20. septembra, 1994. gada 20. septembra un 1995. gada 11. septembra vēstulēs līgumslēdzējām pusēm ieteica mainīt minētos tehniskos pasākumus; tā kā Gdaņskas Konvencija nosaka, ka Kopienai saskaņā ar konvencijas XI pantā izklāstīto procedūru jāievieš minētie ieteikumi attiecībā uz Baltijas jūru, Beltiem un Zunda šau- rumu; tā kā nelielu zivju nozveju visefektīvāk var samazināt, aiz- liedzot zveju apgabalos, kuros šādu zivju koncentrācija ir liela, šanās akts. (5) OV L 237, 26. 8. 1983. , 4. lpp. 198 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. — visiem zvejniekiem šā apgabala ūdeņos, kas atrodas dalīb- valstu suverenitātē vai jurisdikcijā. 1. pants Ģeogrāfiskā apgabala noteikšana 3. Ģeogrāfisko apgabalu iedala 11 apakšzonās, numurējot tās no 22 līdz 32, un tās ir aprakstītas I pielikumā. 1. Šī regula attiecas uz tādu zivsaimniecības resursu zveju un izkraušanu, kuri sastopami Baltijas jūras ūdeņos, Beltos un Zunda šaurumā, šā apgabala rietumu robeža ir līnija no Hasenøre Hoved līdz Gnibens Odde, no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen. To nepiemēro ūdeņiem iekšpus bāzes līnijām. 2. To piemēro: 2. pants Aizliegums noteiktā laika posmā noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos zvejot noteiktas sugas — Kopienas zvejniekiem 1. punktā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā, 1. Aizliegts paturēt uz klāja šādu sugu zivis, kas noķertas turp- māk uzskaitītajos ūdeņos un laikposmos: Sugas Ūdeņi Aizlieguma laiks Plekste (Plactichthys flesus) 26. apakšzona 1 februāris līdz 30. aprīlis. Plekste Plekste 28. apakšzona un 29. apakšzona uz dienvidiem no 59° 30′ Z platuma 1. februāris līdz 30. aprīlis 32. apakšzona 1. februāris līdz 30. jūnijs Sieviešu dzimuma plekstes 22. apakšzona, izņemot II pielikumā aprakstīto ģeogrāfisko apgabalu 1. februāris līdz 30. aprīlis Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 26. apakšzona 1. februāris līdz 30. aprīlis Jūras zeltplekste 27, 28. un 29. apakšzona uz dienvidiem no 59° 30′ Z platuma 1. februāris līdz 30. aprīlis Sieviešu dzimuma jūras zeltplekstes 22. apakšzona, izņemot II pielikumā aprakstīto ģeogrāfisko apgabalu, un 24. un 25. apakšzona 1. februāris līdz 30. aprīlis Akmeņplekste (Psetta maxima) 22. , 24. , 25. , un 26. apakšzona 1. februāris līdz 31. jūlijs Gludais rombs (Scophtalmus rhombus) 22. , 24. , 25. , un 26. apakšzona 1. februāris līdz 31. jūlijs 2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, plekstu un jūras zelt- plekstu piezveju, kas gūta, zvejojot mencas šajā punktā minētajos aizlieguma laikos, var paturēt uz kuģa klāja, ja tā pēc svara nepār- sniedz 10 % no kopēja mencu loma uz kuģa. 2. Zivi mēra no mutes gala, kad mute ir aizvērta, līdz astes spu- ras galējam punktam. 3. pants Minimālie zivju izmēri 3. Zivis, kas ir mazākas par minimālo izmēru, pat ja tās ir piez- vejas daļa, neatstāj uz kuģa klāja, nepārkrauj, neizkrauj, netran- sportē, nepārstrādā, nekonservē, nepārdod un neuzglabā, neiz- stāda un nepiedāvā pārdošanai. Tās jāizmet jūrā, tiklīdz noķertas, ja iespējams, dzīvas. 1. Zivi uzskata par mazizmēra zivi, ja tā ir mazāka par III pieli- kumā precizēto minimālo izmēru attiecīgajām sugām un ūde- ņiem. 4. Atkāpjoties no 3. punkta, mazizmēra mencas drīkst glabāt uz kuģa klāja, ja tās pēc svara nepārsniedz 5 % no mencu loma uz klāja. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 199 5. Mencu piezveja, ko iegūst, zvejojot siļķes un brētliņas, nepār- sniedz 10 % no loma kopējā svara. No šīs mencu piezvejas uz klāja uzglabā ne vairāk kā 5 % mazizmēra mencu. ir vairākas skaldnes ar paralēlām šķautnēm, savienotas ar slīpām skaldnēm, kā garums ir no 1 cm līdz 8 cm, vai arī tikai ar slīpām skaldnēm, kam slīpums norādīts iepriekš. Gan uz mērītāja virsmas paralēlajām skaldnēm, ja tādas ir, gan uz slīpajām skaldnēm atzī- mēts daļas platums milimetros. Otrā gadījumā platumu atzīmē ik pēc 1 mm, un norāde par platumu ir pēc regulāriem intervāliem. 4. pants Piezvejas procentuālā daudzuma noteikšana 1. Tās piezvejas procentuālo daudzumu, kura minēta 2. panta 2. punktā, pēc svara izsaka proporcionāli no kopējā mencu dau- dzuma uz klāja pēc šķirošanas vai visām mencām tilpnēs vai izkraušanas laikā. 2. Lai izmērītu tīkla aci, mērītāju ar šaurāko galu ievieto acs atvē- rumā perpendikulāri tīkla plaknei tā, lai izmērītu garumu diago- nāli izstieptai acij. Mērītāju ar rokām ievieto acs atvērumā, līdz tas vairs neiet tālāk. Katras acs izmērs atbilst mērītāja platumam punktā, kurā mērītājs vairs neiet tālāk. 2. Tās piezvejas procentuālo daudzumu, kura minēta 3. panta 4. punktā, pēc svara izsaka proporcionāli no kopējā zivju dau- dzuma uz klāja pēc šķirošanas vai visām zivīm tilpnēs vai izkrau- šanas laikā. 3. Tīkla acu izmērs ir vidējais izmērs, ko iegūst, vismaz vienu reizi secīgi izmērot 20 brīvi izvēlētu acu garumu. Acis, kas atro- das tuvāk nekā 10 acis vai 50 cm no linuma sētas, trosēm vai gal- venās stropes nemēra. Šo attālumu mēra perpendikulāri linuma sētai, trosēm vai galvenajai stropei, kad tīkls ir izstiepts mērīšanas virzienā. 3. Sīki izstrādātas normas piezveju procentuālā daudzuma noteikšanai var pieņemt saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru. 4. Tīkla acis mēra tikai slapjam tīklam. 5. pants Minimālais acu izmērs 5. Atsevišķu aci neuzskata par nepietiekami lielu, ja mērītāja daļa, kas atbilst IV pielikumā norādītajam minimālajam izmēram attie- cīgajām sugām, ūdeņiem un tīkla tipam, viegli iziet cauri acij. 1. Zvejojot attiecīgajos ūdeņos attiecīgo sugu vai sugu grupu zivis, aizliegts lietot vai vilkt jebkādus traļus, dāņu vadus vai līdzī- gus tīklus, kuru acu izmērs ir mazāks par IV pielikumā noteikto. 2. Zvejojot lašus, aizliegts lietot noenkurotus peldošos tīklus vai driftertīklus, kuru acu izmērs ir mazāks nekā IV pielikumā noteik- tais acu izmērs. 7. pants Tīklu papildinājumi 3. Zvejojot aizliegts lietot žaunu tīklus, kuru acu izmērs ir mazāks par IV pielikumā noteikto acu izmēru, attiecīgo zivju sugām vai sugu grupām attiecīgajos ūdeņos. 1. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, jebkura traļa, dāņu vada vai līdzīga tīkla āmja apakšējās daļas ārpusē drīkst piestiprināt jebkā- dus audeklus, linumus vai citu materiālu ar nolūku novērst vai samazināt nolietojumu. Šādu materiālu piestiprina tikai gar āmja priekšējo malu un sānu malām. 6. pants Acu mērīšana 1. Pārbaudot tīklus, acis mēra ar plakanu mērītāju, kas ir 2 mm biezs un gatavots no izturīga materiāla, kurš saglabā formu. Tam 2. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, āmja un priekšāmja ārpusē atļauts pievienot stiprinājumu. Stiprinājums ir cilindrisks linuma gabals, kas pilnībā aptver āmi un priekšāmi. To var izgatavot no tāda paša materiāla, kāds izmantots āmim vai priekšāmim, vai no smagāka materiāla. Stiprinājuma acu izmērs ir vismaz divas rei- zes lielāks nekā āmja acu izmērs, turklāt tā minimālais acu izmērs nav mazāks par 80 mm. 200 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. Stiprinājumu var piestiprināt šādās vietās: a) aiz priekšējās malas un b) aiz aizmugurējās malas un vai nu 4. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejojot mencas, uz klāja var atļaut glabāt tikai mencu zvejai atļautos rīkus vai arī rīkus, kuru acu izmēri ir lielāki nekā IV pielikumā noteiktie izmēri. Ja uz klāja ir rīki, ko nav atļauts izmantot mencu zvejā, mencu izkraušanu aiz- liedz. c) piepin pie āmja un pie priekšāmja ap vienu acu rindu, vai d) gareniski piepin pie vienas acu rindas. 9. pants 3. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta, traļos, dāņu vados un līdzī- gos tīklos var izmantot nekustīgu tīklu vai vārstuli ar mazāku acu izmēru nekā āmim. Ierobežojumi, zvejojot lašus un taimiņus Vārstuli var piestiprināt vai nu āmja iekšpusē, vai priekšā. 1. Zvejojot lašus (Salmo salar) un taimiņus (Salmo trutta), aizliegts: Attālums no vārstuļa stiprinājuma priekšā līdz āmja aizmugurei ir vismaz trīs reizes lielāks nekā vārstuļa garums. 8. pants Zvejas rīku izmantošana 1. Zvejas rīkus, ko nedrīkst izmantot noteiktā ģeogrāfiskajā apga- balā vai noteiktā laikā, noglabā uz kuģa tā, lai aizlieguma apga- balā vai aizlieguma laikā tie nebūtu sagatavoti lietošanai. Rezer- ves zvejas rīkus noglabā atsevišķi un tā, lai tie nebūtu sagatavoti lietošanai. 2. Zvejas rīku uzskata par nesagatavotu lietošanai, ja: — no 15. jūnija līdz 30. septembrim 22. līdz 28. apakšzonas ūdeņos, 29. apakšzonas ūdeņos uz dienvidiem no 59° 30’ Z un 32. apakšzonas ūdeņos lietot peldtīklus vai noenkurotus tīklus, — no 1. jūnija līdz 15. septembrim 29. , 30. un 31. apakšzonas ūdeņos uz ziemeļiem no 59° 30’ Z lietot peldtīklus vai noen- kurotus tīklus, — no 1. aprīļa līdz 15. novembrim 22. līdz 31. apakšzonas ūde- ņos izmantot dreifējošās āķu jedas un noenkurotas jedas, — attiecībā uz traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem tīkliem: — no 1. jūlija līdz 15. septembrim 32. apakšzonas ūdeņos lietot dreifējošās āķu jedas un noenkurotas jedas. a) traļa durvis ir nostiprinātas falšborta iekšpusē vai ārpusē vai pie traļa loka un b) sviežamās līnes vai veijeri nav savienoti ar traļa durvīm vai atsvariem, — attiecībā uz rīkiem lašu zvejai: Aizlieguma apgabals aizlieguma laikā ir četras jūdzes aiz bāzes līnijām, izņemot 32. apakšzonu uz austrumiem no 22° 30′ A garuma (Bengtšēras bāka) somu zivsaimniecības zonā, kur zveja ar dreifējošajām āķu jedām un noenkurotajām jedām aizliegta no 1. jūlija līdz 15. septembrim. a) tīkli ir noglabāti zem aizslēdzama pārklāja; 2. Zvejojot lašus (Salmo salar) vai taimiņus (Salmo trutta): b) līnes un āķus uzglabā aizvērtās kastēs, — attiecībā uz riņķvadiem galvenā vai lejas virve nav savienota ar vadu. 3. Visu gadu aizliegts zvejot ar jebkādiem traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem tīkliem ģeogrāfiskā apgabalā, ko ierobežo līnija, kas savieno punktus ar šādām koordinātām: 54° 23’ Z 54° 14’ Z 54° 17’ Z 54° 24’ Z 54° 27’ Z 54° 23’ Z 14° 35’ A 14° 25’ A 14° 17’ A 14° 11’ A 14° 25’ A 14° 35’ A — ja zvejo ar noenkurotajiem peldošajiem tīkliem un driftertīk- liem, vienam kuģim aizliegts vienlaicīgi lietot vairāk nekā 600 tīklu, katra tīkla garumam augšējā malā nepārsniedzot 35 metrus. Papildus zvejai atļautajam tīklu skaitam uz klāja drīkst turēt ne vairāk kā 100 rezerves tīklu, — ja zvejai izmanto dreifējošās āķu jedas vai noenkurotas jedas, vienam kuģim aizliegts izmantot vairāk nekā 2000 āķu. Dreifējošajām āķu jedām un noenkurotajām jedām izmantoto āķu garums starp smaili un galu ir vismaz 19 mm. Papildus zvejai atļauto āķu skaitam uz klāja drīkst glabāt ne vai- rāk kā 200 rezerves āķu. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 201 Vispārīgi noteikumi 12. pants 10. pants Šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic, mākslīgi atjauno- jot vai pārvietojot zivis, vēžveidīgos vai gliemjus. 1. Aizliegts tieši zvejot mencas un plekstes (Pleuronectidae) ar mērķi tās izkraut cilvēkiem patēriņam. Zivis, vēžveidīgos un gliemjus, kas noķerti 1. punktā minētajiem mērķiem, nedrīkst pārdot cilvēkiem patēriņam, ja tas ir pretrunā citiem šīs regulas noteikumiem. 2. Zivju ķeršanai nedrīkst izmantot sprāgstvielas, indes vai apdul- linošas vielas. 13. pants 3. Aizliegts lietot noenkurotus vai dreifējošus rīkus, kas nav mar- ķēti ar bojām vai citām pazīšanas zīmēm. 4. Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā aizliegts izlaist eksoti- sku sugu zivis vai zvejot eksotisku sugu zivis un stores, ja vien tas nav atļauts noteikumos, kas pieņemti saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru, un saistībās, kas izriet no Gdaņskas Konvencijas. Ekso- tiskās sugas definē kā sugas, kas dabīgos apstākļos nav sastopa- mas Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā. 11. pants Šī regula neattiecas uz zvejas darbībām, ko veic tikai tādu zināt- nisku pētījumu mērķiem, kurus veic ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un atbildību un par kuriem iepriekš ir infor- mēta Komisija un dalībvalsts vai dalībvalstis, kā ūdeņos veic izpē- ti. Zivis, vēžveidīgos un gliemjus, kas noķerti 1. punktā precizētajos nolūkos var pārdot, uzglabāt, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai ar noteikumu, ka: — tie atbilst II un III pielikumā noteiktajiem tirdzniecības stan- (EEK) ar Regulas pieņemti saskaņā kas dartiem, Nr. 3759/92 (1) 2. pantu, vai — tos pārdod tieši kādiem citiem mērķiem, nevis cilvēkiem patē- riņam. Kuģim, kas veic kādu no 1. punktā minētajām darbībām, uz klāja jāglabā pilnvara, ko izdevusi dalībvalsts, ar kuras karogu attiecī- gais kuģis peld. 1. Dalībvalstis var veikt pasākumus resursu saglabāšanai vai apsaimniekošanai, ja minētie pasākumi attiecas uz: a) stingri vietējās nozīmes resursiem, kas ir vērtīgi tikai attiecīgās dalībvalsts zvejniekiem, vai b) nosacījumiem un procedūru, kas izstrādāta, lai ierobežotu nozveju ar tehniskiem pasākumiem, kas: i) papildina pasākumus, kuri noteikti Kopienas noteikumos par zivsaimniecību, vai ii) pārsniedz obligātās prasības, kas izklāstītas minētajos noteikumos, ar noteikumu, ka minētos pasākumus piemēro tikai attiecīgās dalībvalsts zvejniekiem, attiecīgie pasākumi ir saskaņā ar Kopie- nas normatīvajiem aktiem un ir savienojami ar kopējo zivsaim- niecības politiku un saistībām, kas izriet no Gdaņskas Konvenci- jas. 2. Komisiju informē par jebkuru projektu valsts tehnisko pasā- kumu ieviešanai vai grozīšanai pietiekami agri, lai tā spētu par to izteikt piezīmes. Dalībvalstij uz trim mēnešiem pēc informācijas sniegšanas dienas jāaptur plānoto pasākumu stāšanās spēkā, ja mēneša laikā pēc šādas informācijas sniegšanas Komisija to pieprasa, lai Komisija šajā termiņā varētu lemt par pasākumu atbilstību 1. punkta notei- kumiem. Ja lēmumā, par ko Komisijai jāinformē pārējās dalībvalstis, tā kon- statē, ka plānotais pasākums neatbilst 1. punkta noteikumiem, tad attiecīgā dalībvalsts nedrīkst ieviest minēto pasākumu, neveicot vajadzīgās izmaiņas. Kad veiktas vajadzīgās izmaiņas, attiecīgā dalībvalsts vajadzības gadījumā tūlīt informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par pare- dzētajiem pasākumiem. (1) 1992. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3759/92 par zivsaimnie- cības un akvakultūras produktu tirgus kopēju organizāciju (OV L 388, 31. 12. 1992. , 1. lpp. ) Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3318/94 (OV L 350, 31. 12. 1994. , 15. lpp. ). 3. Dalībvalsts Komisijai pēc pieprasījuma sniedz jebkādu infor- māciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu, vai valsts tehniskie pasākumi atbilst 1. punkta prasībām. 202 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 4. Pēc Komisijas ierosmes vai jebkuras dalībvalsts pieprasījuma jautājumu par to, vai valsts tehniskais pasākums, ko ieviesusi dalībvalsts, atbilst 1. punkta noteikumiem, var nodot izskatīšanai pārvaldības komitejā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 17. pantu, un lēmumu pieņem saskaņā ar šīs regulas 18. pantā izklāstīto procedūru. Ja pieņem šādu lēmumu, 2. punkta trešo un ceturto apakšpunktu piemēro mutatis mutandis. 5. Ja Komisija konstatē, ka attiecīgais pasākumus neatbilst pirmā punkta noteikumiem, tad ne vēlāk kā gada laikā no informācijas saņemšanas dienas Komisija pieņem lēmumu, ka dalībvalsts Komisijas norādītajā termiņā šo pasākumu pārtrauc vai groza. Mutatis mutandis piemēro 2. punkta ceturtā apakšpunkta noteiku- mus. 6. Dalībvalsts informē Komisiju par pasākumiem attiecībā uz akvakultūru un zveju no krasta tikai informatīvos nolūkos. 14. pants Sīki izstrādātas normas šīs regulas piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3760/92 18. pantā izklāstīto procedūru. 15. pants Ar šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 1866/86. Atsauces uz minēto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās būtu jālasa saskaņā ar VI pielikuma A daļā ietverto korelācijas tabulu. 16. pants “Akvakultūra” nozīmē zivju, vēžveidīgo vai gliemju audzēšanu sālsūdenī vai saldūdenī. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiro- pas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1997. gada 18. decembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs F. BODEN 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 203 I PIELIKUMS ĢEOGRĀFISKĀ APGABALA APAKŠZONAS, KAS MINĒTAS 1. PANTĀ Ģeogrāfiskā apgabala 22. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hasenøre Hoved (56° 09’ Z, 10o 44’ A) Jitlandes austrumu krastā līdz Gniben Odde (56° 01’ Z, 11° 18’ A) Zēlandes rietumu krastā; tad gar Zēlandes rietumu un dienvidu krastu līdz 12° 00’ A garuma; no turienes taisni uz dienvidiem līdz Falsteras salai; tad gar Falsteras salas krastu līdz Gedser Odde (54° 34 Z, 11° 58’ A); tad taisni uz austrumiem līdz 12° 00 A garuma; tad taisni uz dienvidiem līdz Vācijas krastam; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu līdz sākumpunktam. Ģeogrāfiskā apgabala 23. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Gilbjerg Hoved (56° 08’ Z, 12° 18’ A) Zēlandes ziemeļu krastā līdz Kullen (56° 18’ Z, 12° 28’ A) Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu līdz Falsterbo bākai (55° 23’ Z, 12° 50’ A); tad caur dienvidu ieeju Zundā līdz Stevns bākai (55° 19’ Z, 12° 28’ A) Zēlandes krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zēlandes austrumu krastu līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 24. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Stevns bākas (55° 19’ Z, 12° 28’ A) Zēlandes austrumu krastā caur dienvidu ieeju Zundā līdz Falsterbo bākai (55° 23’ Z, 12° 50’ A) Zviedrijas krastā; tad gar Zviedrijas dienvidu krastu līdz Sandhammaren bākai (55° 24’ Z, 14° 12’ A); no turienes līdz Hammerodde bākai (55° 18’ Z, 14° 47’ A) Bornholmas ziemeļu krastā; tad gar Bornholmas rietumu un dienvidu krastu līdz 15° 00’ A garuma; no turienes taisni uz dienvidiem līdz Polijas krastam; tad rietumu virzienā gar Polijas un Vācijas krastu līdz 12° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz 54° 34’ Z platuma un 12° 00’ A garuma; tad taisni uz rietumiem uz Gedser Odde (54° 34’ Z, 11° 58’ A); no turienes gar Falsteras salas ziemeļu un austrumu krastu līdz 12° 00’ A garuma; no turienes taisni uz ziemeļiem uz Zēlandes dienvidu krastu; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Zēlandes rietumu krastu līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 25. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no 56° 30’ Z platuma Zviedrijas austrumu krastā un turpinās taisni uz austrumiem līdz Ēlandes rietumu krastam; tad šķērso Ēlandes dienvidus līdz 56° 30’ Z platuma Ēlandes krastā un turpinās taisni uz austrumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem līdz Polijas krastam; tad rietumu virzienā gar Polijas krastu līdz 15° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz Bornholmas salai; tad gar Bornholmas dienvidu un rietumu krastu uz Hammerodde bāku (55° 18’ Z, 14° 47’ A); tad uz Sandhammaren bāku (55° 24’ Z, 14° 12’ A) Zviedrijas dienvidu krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu līdz izejas puktam. Ģeogrāfiskā apgabala 26. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no 56° 30’ Z platuma un 18° 00’ A garuma un turpinās taisni līdz bijušās PSRS rietumu krastam; tad dienvidu virzienā gar bijušās PSRS un Polijas krastu līdz 18° 00’ A garuma Polijas krastā; tad taisni uz ziemeļiem līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 27. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija no Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krasta (59° 41’ Z platuma un 19° 00’ A garuma), kura turpinās taisni uz dienvidiem līdz Gotlandes ziemeļu krastam; tad dienvidu virzienā gar Gotlandes rietumu krastu līdz 57° 00’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz dienvidiem līdz 56° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz Ēlandes salas austrumu krastam; tad šķērso Ēlandes salas dienvidus līdz 56° 30’ Z platuma rietumu krastā; tad taisni uz rietumiem līdz Zviedrijas krastam; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu līdz izejas punktam. 204 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. Ģeogrāfiskā apgabala 28. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija no 58° 30’ Z platuma un 19° 00’ A garuma, kura turpinās taisni uz austrumiem līdz Sāremā rietumu krastam; tad šķērso Sāremā ziemeļus, sasniedzot 58° 30’ Z platuma Sāremā austrumu krastā; tad turpinās taisni uz austrumiem līdz bijušās PSRS krastam; tad dienvidu virzienā gar bijušās PSRS rietumu krastu līdz 56° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz 18° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz 57° 00’ Z platuma; tad taisni uz austrumiem līdz Gotlandes rietumu krastam; tad ziemeļu virzienā līdz 19° 00’ A garuma Gotlandes ziemeļu krastā; tad taisni uz ziemeļiem līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 29. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no 60° 30’ Z platuma Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krastā un turpinās taisni uz austrumiem līdz Somijas kontinentālās daļas krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas rietumu uz dienvidu krastu līdz 23° 00’ A garuma kontinentālās daļas dienvidu krastā; tad taisni uz dienvidiem līdz 59° 00’ Z garuma; tad taisni uz austrumiem līdz bijušās PSRS kontinentālajam krastam; tad dienvidu virzienā gar bijušās PSRS rietumu krastu līdz 58° 30’ Z platuma; tad taisni uz rietumiem līdz Sāremā austrumu krastam; tad, šķērsojot Sāremā ziemeļus, līdz 58° 30’ Z platuma salas rietumu krastā; tad taisni uz rietumiem līdz 19° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz 59° 41’ Z platuma Zviedrijas kontinentālās daļas austrumu krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 30. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo līnija no 63° 30’ Z platuma Zviedrijas austrumu krastā, kas turpinās taisni uz austrumiem līdz Somijas kontinentālās daļas krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas krastu līdz 60° 30’ Z garuma; tad taisni uz rietumiem līdz Zviedrijas kontinentālās daļas krastam; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas krastu līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 31. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija no 63° 30’ Z platuma Zviedrijas austrumu krastā, kura pēc tam šķērso Botnijas līci līdz 63° 30’ Z platuma Somijas kontinentālās daļas krastā; tad taisni uz rietumiem līdz izejas punktam. Ģeogrāfiskā apgabala 32. apakšzona Ūdeņi, ko ierobežo tā līnija no 23° 00’ A garuma Somijas kontinentālās daļas dienvidu krastā, kura pēc tam šķērso Somu līci līdz 59° 00’ Z platuma bijušās PSRS rietumu krastā; tad taisni uz rietumiem līdz 23° 00’ A garuma; tad taisni uz ziemeļiem līdz izejas punktam. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 205 II PIELIKUMS TO ĢEOGRĀFISKO APGABALU ROBEŽAS, KURI MINĒTI 2. PANTĀ Ģeogrāfisko apgabalu robežas Zundā, Lielajā Beltā un Mazajā Beltā attiecībā uz sieviešu dzimuma plekstu un sieviešu dzimuma jūras zeltplekstu zveju — Falsterbo bāka — Stevns bāka — Jungshoved — Bøgenæssand — Hesthoved bāka — Maddes Klint — Skelby baznīca — Flinthorne Odde — Kappel baznīca — Gulstav — Ristingehale – Ærøhale — Skjoldnæs — Pøls Huk — Kristiāna X tilts, Sønderborg 206 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. III PIELIKUMS MINIMĀLIE IZMĒRI, KAS MINĒTI 3. PANTA 1. PUNKTĀ Sugas Ūdeņi Minimālais izmērs Menca (Gadus morhua) Visas apakšzonas uz dienvidiem no 59° 30’ Z garuma 35 cm Plekste (Platichthys flesus) 22. līdz 25. apakšzona 26. līdz 28. apakšzona 29. un 32. apakšzona uz dienvidiem no 59° 30’ Z garuma Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) 22. līdz 25. apakšzona 26. līdz 28. apakšzona 29. un 32. apakšzona uz dienvidiem no 59° 30’ Z garuma Akmeņplekste (Psetta maxima) 22. līdz 32. apakšzona Gludais rombs (Scophtalmus rombus) 22. līdz 32. apakšzona Zutis (Anguilla anguilla) 22. līdz 32. apakšzona Lasis (Salmo salar) 22. līdz 32. apakšzona 25 cm 21 cm 18 cm 25 cm 21 cm 18 cm 30 cm 30 cm 35 cm 60 cm 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 207 IV PIELIKUMS MINIMĀLAIS ACU IZMĒRS, KAS PAREDZĒTS 5. PANTĀ Sugas Ūdeņi Tīkla tips Menca (Gadus morhua) 22. līdz 32. apakšzona Zvejas tīkli 22 līdz 32. apakšzona Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli (1) Minimālais acu izmērs. Garās diagonāles garums 105 mm 105 mm 22 līdz 32. apakšzona Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 120 mm (2) Pleuronectidae 22. līdz 27. apakšzona Traļi, dāņu vadi, līdzīgi tīkli un žaunu tīkli 120 mm (2) (3) 28. apakšzona 29. līdz 32. apakšzona uz dienvidiem no 59° 30’ Z platuma Traļi, dāņu vadi, līdzīgi tīkli un žaunu tīkli Žaunu tīkli Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 110 mm 100 mm 110 mm 22. līdz 32. apakšzona Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli (1) 105 mm (4) Siļķe (Clupea harrengus) 22. līdz 27. apakšzona 28. un 29. apakšzona uz dienvidiem no 59°30’ Z pla- tuma 30. līdz 32. apakšzona, kā arī 29. apakšzona uz zie- meļiem no 59° 30’ Z pla- tuma Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli 32 mm 28 mm 16 mm Brētliņa (Sprattus sprattus) 22. līdz 32. apakšzona Lasis (Salmo salar) 22. līdz 32. apakšzona Traļi, dāņu vadi un līdzīgi tīkli Noenkuroti peldošie tīkli un dreifējošie tīkli 16 mm 157 mm (1) Tīkli, kas aprīkoti ar tādām ierīcēm kā izejas logi vai struktūrām, kas atbilst V pielikuma noteikumiem un nodrošina, ka 50 % noķerto zivju garums nav mazāks par 38 cm. (2) Acu izmērs, kas piemērojams visām acīm 8 m āmja galā, mērot no galvenās stropes, acis izstiepjot atbilstīgi tīkla gareniskajai vidu- slīnijai. (3) Izņemot 22. un 23. apakšzonu, kur zvejot drīkst ar tīkliem, kuru acis nav mazākas par 90 mm. (4) Izņemot 22. līdz 24. apakšzonu, kur atļauti parastie traļi un dāņu vadi, kuru acu atvērums nav mazākas par 90 mm. 208 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. V PIELIKUMS ĪPAŠAS ATLASES SELEKTĪVĀS ZVEJAS IEKĀRTAS Lai nodrošinātu selektīvo zveju, izmantojot traļus, dāņu vadus un līdzīgus tīklus ar īpašiem acu atvērumiem, kas minēti IV pielikumā, atļauti divi turpmāk parādītie izejas logu modeļi. Izejas logs (1. modelis) Izejas logu ar pilnīgi atvērtām rombveida acīm, kas pārklātas ar plastmasu, zvejojot mencas, pievieno traļu un dāņu vadu āmim. Acs atvērums nav mazāks kā 105 mm. Izejas logus pievieno ar atsevišķiem linuma gabaliem (starp parastajām rombveida acīm un izejas loga acīm). Atsevišķā linuma acs izmērs ir identisks izejas loga auklas garumam, kas reizināts ar kvadrātsakni no divi. Izejas logu pievieno āmja abām pusēm 40 līdz 50 cm attālumā no āmja aizmugurējā gala. Izejas loga garums ir 80 % no āmja kopgaruma, un izejas loga augstums ir 50 cm. Izejas logu nostiprina tā, lai attālums starp loga augšējo un apakšējo šuvi būtu 15 līdz 20 cm. Izejas logs (2. modelis) Precizējums Logi ir taisnstūra linuma gabali āmī. Āmī ir divi logi. Izmērs Katrs logs visā garumā ir vismaz 45 cm plats. Katrs logs ir vismaz 3,5 m garš, mērot gar malu (2. diagrammas 1. attēls). Linums Logu acis ir vismaz 105 mm garas. Tās ir kvadrātveida acis, t. i. , loga linumu veido savstarpēji paralēlas auklas (2. diagrammas 2. attēls). Linumu nostiprina tā, lai auklas atrastos paralēli un perpendikulāri āmja garumam (2. attēls). Loga platums ir astoņas atvērtas kvadrātveida acis. Loga garums ir starp 57 un 62 kvadrātveida acīm (2. diagrammas 2. attēls). Atrašanās vieta Āmi sadala augšējā un apakšējā daļā ar šuvēm gar kreiso un labo pusi (2. diagrammas 1. attēls). Abus logus piestiprina apakšējā daļā tieši pie šuvēm un uz leju no tām (2. diagrammas 1. attēls). Logi beidzas ne mazāk kā 2 m un ne vairāk kā 2,5 m no āmja gala. Loga priekšējo galu pievieno astoņu parastā āmja linuma acu platumā (2. diagrammas 3. attēls). Vienu malu pievieno pie šuves vai tieši blakus šuvei, un otru pusi pievieno parastā āmja linuma apakšējai daļai taisnā līnijā gar visu acu mezgliem. Acu izmērs visā āmī Minimālais visu āmja daļu acu izmērs ir 105 mm. 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 209 1. diagramma Izejas logs — 1. modelis 210 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 2. diagramma Izejas logs — 2. modelis 1. attēls. Kvadrātveida acu izejas logu izvietojums āmīIeteicamā specifikācija I e t e i c a m ā s p e c i f i k ā c i j a Kvadrātveida acu izejas logi ir 0,48 m augsti Ā m j a š ķ ē r s g r i e z u m s 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211 2. attēls. Linums kvadrātveida acu izejas logos I e t e i c a m ā s p e c i f i k ā c i j a 212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 04/3. sēj. 3. attēls. Loga ievietošana āmī I e t e i c a m ā s p e c i f i k ā c i j a 04/3. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 213 VI PIELIKUMS A DAĻA KORELĀCIJAS TABULA Regula (EEK) Nr. 1866/86 Šī regula 1. pants 2. panta 1. punkts 2. panta 1. a punkts 2. panta 2. punkts 1. pants 2. panta 1. punkts – 2. panta 2. punkts 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants – – I pielikums II pielikums III pielikums IV pielikuma a) daļa IV pielikuma b) daļa V pielikums – 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants I pielikums II pielikums III pielikums – IV pielikums V pielikums VI pielikums B DAĻA REGULAS, KAS GROZA REGULU (EEK) NR. 1866/86 Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2244/87 Padomes 1988. gada 18. jūlija Regula (EEK) Nr. 2178/88 Padomes 1989. gada 5. aprīļa Regula (EEK) Nr. 887/89 Padomes 1991. gada 15. jūlija Regula (EEK) Nr. 2156/91 Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2250/95 Padomes 1996. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1821/96 Oficiālais Vēstnesis Lappuse Datums 15 7 4 1 1 8 29. 7. 1987. 22. 7. 1988. 7. 4. 1989. 24. 7. 1991. 27. 9. 1995. 21. 9. 1996. Nr. L 207 L 191 L 94 L 201 L 230 L 241


title: Rådets forordning (EF) nr. 2635/97 af 18. december 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls

formats: html pdfa1b print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4079/97 af Georg JARZEMBOWSKI til Kommissionen. Ground handling-ydelser

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
airport
application of EU law
exchange of information
market access
national implementing measure
provision of services
transport infrastructure

text: C 196/72 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 (98/C 196/98) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4078/97 af Monica Baldi (UPE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Reklameindslag mod Italien i tv-programmet »Channel Four« De antiitalienske reklameindslag, som for nylig blev bragt i det britiske tv-program »Channel Four« i forbindelse med pr(cid:230)sentationen af fodboldkampen mellem Italien og Rusland, er en alvorlig kr(cid:230)nkelse af vort land og udgłr en opfordring til intolerance og vold. Vil Kommissionen oplyse, hvilke skridt den agter at tage, for at hindre, at medierne kr(cid:230)nker respekten for retten til fred og tolerance, som er grundlaget for EU, og pligten til at respektere dens medlemsstaters nationale identitet, s(cid:229)ledes som fastsat i artikel F i EU-traktatens f(cid:230)lles bestemmelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (24. februar 1998) Kommissionen var ikke bekendt med Channel 4(cid:146)s udsendelse i Det Forenede Kongerige af de pr(cid:230)senta- tionsindslag, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Den rejste straks sagen over for de britiske myndigheder. Disse har meddelt Kommissionen, at s(cid:229)danne spłrgsm(cid:229)l i Det Forenede Kongerige hłrer under the Independent Television Commission (ITC), der er ansvarlig for h(cid:229)ndh(cid:230)velsen af de nationale regler, som implementerer Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997. Dette direktiv er en (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 89/552/E(cid:216)F om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrłrende udłvelse af tv-radiospredningsvirksomhed (direktivet om fjernsyn uden gr(cid:230)nser), som p(cid:229) EU-niveau fasts(cid:230)tter de juridiske rammer for tv-spredningsvirksomhed (1). Endvidere behandler the Broadcasting Standards Commission (BSC) klager i henhold til sine egne regler for god praksis, som alle britiske tv-spredningsvirksomheder skal fłlge. Begge disse instanser har undersłgt sagen og er n(cid:229)et til den konklusion, at selvom pr(cid:230)sentationsindslagene var et mislykket forsłg p(cid:229) at bringe et humoristisk indslag, s(cid:229) udgłr de ikke et brud p(cid:229) reglerne for god og anst(cid:230)ndig praksis. Det skal noteres, at indslagene kun blev sendt ved den fłrste kamp, og ikke blev gentaget ved den anden kamp. Endvidere har der v(cid:230)ret en brevveksling mellem den britiske minister med ansvar for sportsomr(cid:229)det og formanden for den italienske olympiske komite, hvor den engelske minister fremfłrer, at han fuldt ud er enig i, at indslag, som kan opfattes som en opfordring til uheldige holdninger blandt tilskuerne ved internationale sportsbegivenheder, ikke błr sendes. Under disse omst(cid:230)ndigheder mener Kommissionen, at skłnt h(cid:230)ndelsen var uheldig, s(cid:229) forekommer den ikke at udgłre et brud p(cid:229) EU(cid:146)s lovgivning, og Kommissionen er overbevist om, at den ikke vil gentage sig. (1) EFT L 202 af 30. 7. 1997. (98/C 196/99) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-4079/97 af Georg Jarzembowski (PPE) til Kommissionen (18. december 1997) Om: Ground handling-ydelser Den 15. oktober 1996 udstedte R(cid:229)det direktiv 96/67/EF (1) om adgang til ground handling-markedet i F(cid:230)llesskabets lufthavne. Fristen for direktivets gennemfłrelse i medlemsstaterne er i henhold til direktivets artikel 23 et (cid:229)r efter offentliggłrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Denne frist udlłb den 26. 10. 1997. Form(cid:229)let med direktivet er efter (cid:229)rtier med lufthavnenes monopolagtige stilling at (cid:229)bne for konkurrencen p(cid:229) omr(cid:229)det for ground handling-ydelser og ogs(cid:229) at give nye udbydere adgang til markedet. P(cid:229) baggrund heraf stiller jeg Kommissionen fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvilke medlemsstater har rettidigt eller indtil nu gennemfłrt dette direktiv i national ret? 2. Har Kommissionen allerede undersłgt, om gennemfłrelsesbestemmelserne i de medlemsstater, der allerede har gennemfłrt direktivet, stemmer overens med direktivets bestemmelser? I bekr(cid:230)ftende fald, med hvilket resultat? Hvorn(cid:229)r vil den i ben(cid:230)gtende fald głre det?


title: Direktiva Vijeća 97/79/EZ od 18. prosinca 1997. o izmjeni direktiva 71/118/EEZ, 72/462/EEZ, 85/73/EEZ, 91/67/EEZ, 91/492/EEZ, 91/493/EEZ, 92/45/EEZ i 92/118/EEZ vezano uz organizaciju veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja

eurovoc_concepts:
animal product
aquaculture
fishery product
import policy
live animal
veterinary inspection

text: L_1998024HR. 01003101. xml 03/Sv. 059 HR Službeni list Europske unije 26 31997L0079 L 024/31 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 18. 12. 1997. DIREKTIVA VIJEĆA 97/79/EZ od 18. prosinca 1997. o izmjeni direktiva 71/118/EEZ, 72/462/EEZ, 85/73/EEZ, 91/67/EEZ, 91/492/EEZ, 91/493/EEZ, 92/45/EEZ i 92/118/EEZ vezano uz organizaciju veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 43. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3), budući da je radi preglednosti i jasnoće stavljena izvan snage Direktiva Vijeća 90/675/EEZ o utvrđivanju načela kojima se uređuje organizacija veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (4) i zamijenjena Direktivom 97/78/EZ (5); budući da zamjena Direktive 90/675/EEZ Direktivom 97/78/EZ ima učinke na sadašnje tekstove sljedećih direktiva Vijeća: — Direktive 71/118/EEZ od 15. veljače 1971. o zdravstvenim problemima koji utječu na proizvodnju i stavljanje na tržište svježeg mesa peradi (6), — Direktive 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima zdravstvenog i veterinarskog pregleda pri uvozu goveda, ovaca, koza i svinja, kao i svježeg mesa ili proizvoda od mesa iz trećih zemalja (7), — Direktive 85/73/EEZ od 29. siječnja 1985. o financiranju veterinarskih pregleda i kontrola obuhvaćenih direktivama 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 90/675/EEZ i 91/496/EEZ (izmijenjena, te konsolidirana) (8), — Direktive 91/67/EEZ od 28. siječnja 1991. o uvjetima zdravlja životinja kojima se regulira stavljanje na tržište životinja akvakulture i proizvoda (9), — Direktive 91/492/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju zdravstvenih uvjeta za proizvodnju i stavljanje na tržište živih školjkaša (10), — Direktive 91/493/EEZ od 22. srpnja 1991. o utvrđivanju zdravstvenih uvjeta za proizvodnju i stavljanje na tržište proizvoda ribarstva (11), — Direktive 92/45/EEZ od 16. lipnja 1992. o problemima javnog zdravlja i zdravlja životinja vezano uz usmrćivanje divljači i stavljanje na tržište mesa divljači (12), — Direktive 92/118/EEZ od 17. prosinca 1992. o utvrđivanju zahtjeva za zdravlje životinja i zahtjeva za javno zdravlje kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu proizvoda koji ne podliježu navedenim zahtjevima utvrđenim u posebnim pravilima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktive 89/662/EEZ te, s obzirom na patogene tvari, iz Direktive 90/425/EEZ (13); budući da je zbog toga te direktive potrebno izmijeniti kako bi ih se uskladilo s tekstom Direktive 97/78/EZ, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. 1. Direktiva 71/118/EEZ mijenja se kako slijedi: (a) u članku 14. b stavku 2. točka (a), briše se druga rečenica; (b) u članku 17. , briše se drugi podstavak. 2. Direktiva 72/462/EEZ mijenja se kako slijedi: (a) u članku 31. a, „članak 17. Direktive 90/675/EEZ” zamjenjuje se s „članak 18. Direktive 97/78/EZ”; (b) briše se članak 31. 3. U članku 3. stavku 1. Direktive 85/73/EZ, „članak 20. Direktive 90/675/EEZ” zamjenjuje se s „članak 23. Direktive 98/78/EZ”. 4. Direktiva 91/67/EEZ mijenja se kako slijedi: (a) članak 23. se mijenja i glasi: „Članak 23. Načela i pravila utvrđena u direktivama 91/496/EEZ i 97/78/EZ primjenjuju se posebno u odnosu na organizaciju i daljnje praćenje pregleda koje provode države članice i na zaštitne mjere koje se primjenjuju. ”; (b) briše se članak 24. 5. Drugi podstavak članka 10. stavka 2. Direktive 91/492/EEZ se briše. 6. Direktiva 91/493/EEZ se ovime izmjenjuje kako slijedi: (a) u drugom podstavku članka 10. , „članak 18. stavak 3. Direktive 90/675/EEZ” se zamjenjuje s „članak 19. stavak 2. Direktive 97/78/EZ”; (b) briše se članak 12. stavak 2. 7. Direktiva 92/45/EEZ se ovime izmjenjuje kako slijedi: (a) članak 17. stavak 2. se briše; (b) drugi stavak članka 19. se briše. 8. Direktiva 92/118/EEZ se ovime izmjenjuje kako slijedi: (a) u drugom podstavku članka 12. stavka 1. , „članak 8. stavak 2. Direktive 90/675/EEZ” se zamjenjuje s „članak 4. stavak 4. točka (b) Direktive 97/78/EZ”; (b) članak 12. stavak 2. se briše. Članak 2. 1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s odredbama ove Direktive do 1. srpnja 1999. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. One primjenjuju ove propise od 1. srpnja 1999. Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Članak 3. Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od objave u Službenom listu Europskih zajednica. Članak 4. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 1997. Za Vijeće Predsjednik F. BODEN (1)  SL C 258, 23. 8. 1997. , str. 7. (2)  SL C 85, 17. 3. 1997. , str. 76. (3)  SL C 66, 3. 3. 1997. , str. 43. (4)  SL L 373, 31. 12. 1990. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/43/EZ (SL L 162, 1. 7. 1996. , str. 1. ). (5)  SL L 24, 30. 1. 1998. , str. 9. (6)  SL L 55, 8. 3. 1971. , str. 23. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/23/EZ (SL L 125, 23. 5. 1996. , str. 10. ). (7)  SL L 302, 31. 12. 1972. , str. 28. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/91/EZ (SL L 13, 16. 1. 1997. , str. 27. ). (8)  SL L 32, 5. 2. 1985. , str. 14. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 96/43/EZ (SL L 162, 1. 7. 1996. , str. 1. ). (9)  SL L 46, 19. 2. 1991. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 95/22/EZ (SL L 243, 11. 10. 1995. , str. 1. ). (10)  SL L 268, 24. 9. 1991. , str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 97/61/EZ (SL L 295, 29. 10. 1997. , str. 35. ). (11)  SL L 268, 24. 9. 1991. , str. 15. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 96/23/EZ (SL L 125, 23. 5. 1996. , str. 10. ). (12)  SL L 268, 14. 9. 1992. , str. 35. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 96/23/EZ (SL L 125, 23. 5. 1996. , str. 10. ). (13)  SL L 62, 15. 3. 1993. , str. 49. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom 96/90/EZ (SL L 13, 16. 1. 1997. , str. 24. )


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2560/97 DELLA COMMISSIONE del 18 dicembre 1997 che fissa la restituzione massima all'esportazione di frumento tenero nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1883/97

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund


title: Resolution on the 1997 Convention on the prohibition and destruction of anti- personnel mines

eurovoc_concepts:
conventional weapon
international convention

formats: html print


title: Schlußfolgerungen des Rates vom 18. Dezember 1997 über die Bedeutung der Musik in Europa

eurovoc_concepts:
art education
artistic creation
cultural policy
music

text: C 1/6 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften 3. 1. 98 SCHLUSSFOLGERUNGEN DES RATES vom 18. Dezember 1997 (cid:190)ber die Bedeutung der Musik in Europa (98/C 1/04) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - gest(cid:190)tzt auf die Entschlie¤ung des Rates vom 16. Sep(cid:220) tember 1996 (cid:190)ber die Einbeziehung der kulturellen Aspekte in die T…tigkeit der Gemeinschaft; (5)(cid:217)in dem Bewu¤tsein, da¤ ein besserer Zugang zu mu(cid:220) sikalischen Werken es erm‰glicht, bei der Jugend das Interesse und die Freude an der Musik zu entwickeln und die Verbreitung der verschiedenen Musikkultu(cid:220) ren zu f‰rdern; gest(cid:190)tzt auf das Schlu¤dokument der Tagung vom 18. und 19. Oktober 1996 in Ennis (Irland) zum Thema ,,Die Musik f(cid:190)r Europa, Europa f(cid:190)r die Musik""; gest(cid:190)tzt auf den Beschlu¤ des Rates vom 30. Juni 1997 (cid:190)ber die k(cid:190)nftige europ…ische T…tigkeit im Kulturbe(cid:220) reich, in dem die Kommission aufgefordert wird, Vor(cid:220) schl…ge zur Schaffung eines einheitlichen Planungs(cid:220) und Finanzierungsinstruments vorzulegen, (1)(cid:217)In der Erw…gung, da¤ die Musik ein grundlegendes Element der Kulturen und der Geschichte unserer L…nder und eine der wichtigsten und am st…rksten in den Alltag der Menschen eingebundenen individuel(cid:220) len und kollektiven k(cid:190)nstlerischen Ausdrucksweisen ist; (2)(cid:217)eingedenk des unsch…tzbaren Reichtums des musika(cid:220) lischen Erbes Europas sowie der zeitgen‰ssischen sch‰pferischen T…tigkeit, deren Merkmale Vielfalt, Vitalit…t und ihre F…higkeit sind, sich im Kontakt mit anderen Kulturen anregen zu lassen und fortlaufend zu regenerieren; (3)(cid:217)in dem Bewu¤tsein, das der sch‰pferische Proze¤ in der Musik auf einem Zyklus beruht, der sich vom Komponieren bis zur Verbreitung des Werks in der ˆffentlichkeit erstreckt, und da¤ somit die Musik als k(cid:190)nstlerische und kulturelle Ausdrucksweise auch im Zusammenhang mit ihrer eminent sozialen Bedeu(cid:220) tung sowie der Bedeutung des Wirtschaftssektors ge(cid:220) sehen werden mu¤, den sie darstellt und der in Eu(cid:220) ropa eine unendliche Skala von Talenten, Know(cid:220) how und Berufen umfa¤t, so da¤ der Musikbereich ein Reservoir an Arbeitspl…tzen darstellt, das insbe(cid:220) sondere im Hinblick auf die Jugendlichen zu ber(cid:190)ck(cid:220) sichtigen ist; (4)(cid:217)in dem Bewu¤tsein, da¤ darauf geachtet werden mu¤, da¤ die ˆffentlichkeit im gesamten Gebiet der Mitgliedstaaten Zugang zu den musikalischen Wer(cid:220) ken und Musikveranstaltungen in ihrer ganzen Viel(cid:220) falt und ihrem ganzen Reichtum hat und da¤ vor al(cid:220) lem die europ…ische Musik in der Welt zur Geltung gebracht wird; (6)(cid:217)in Anerkennung der Ma¤nahmen, die bereits vom Europarat im Bereich der Musik getroffen wurden, und unter Hinweis darauf, da¤ die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten die Zusammenarbeit mit dem Europarat sowie mit anderen f(cid:190)r den Kulturbe(cid:220) reich zust…ndigen internationalen Organisationen ge(cid:220) m…¤ Artikel 128 Absatz 3 des Vertrags zur Gr(cid:190)n(cid:220) dung der Europ…ischen Gemeinschaft f‰rdert, wobei sie sich vergewissert, da¤ die eingesetzen Instru(cid:220) mente einander unter Ber(cid:190)cksichtigung der besonde(cid:220) ren Identit…t und der Handlungsfreiheit jeder Insti(cid:220) tution und Organisation erg…nzen; (7)(cid:217)unter Hinweis darauf, da¤ das Programm zur Unter(cid:220) st(cid:190)tzung von Kooperationsvorhaben im kulturellen Bereich in der Union (KALEIDOSKOP) 1998 aus(cid:220) l…uft und es daher wichtig ist, den Rahmen f(cid:190)r die k(cid:190)nftige Zusammenarbeit abzustecken und unbe(cid:220) schadet der Standpunkte, die eingenommen werden k‰nnten, den vorrangigen Bedarf und die priorit…ren Interessensbereiche der verschiedenen Sektoren, die in den Geltungsbereich des Programms fallen, einge(cid:220) hend zu pr(cid:190)fen; BEGR˜SST die Studie des Europ…ischen B(cid:190)ros f(cid:190)r Musik mit dem Titel ,,Die Musik in Europa"", in der zum ersten Mal auf alle Sektoren, die zum Zyklus des musikalischen Schaffens geh‰ren, in einem globalen Ansatz auf euro(cid:220) p…ischer Ebene eingegangen wird; BRINGT seinen Willen ZUM AUSDRUCK, den europ…i(cid:220) schen Musikbereich zu f‰rdern, indem insbesondere die Schaffung g(cid:190)nstiger Voraussetzungen f(cid:190)r die Verbrei(cid:220) tung bzw. den Austausch von Werken, Vorf(cid:190)hrungen und K(cid:190)nstlern in Europa und der Welt unterst(cid:190)tzt wird; IN SICH EINIG (cid:190)ber die Notwendigkeit, die auf der Ebene der Union mit den zust…ndigen Beh‰rden der Mitgliedstaaten und den Fachkreisen unternommene Ar(cid:220) beit zur Vertiefung der Kenntnis der Bed(cid:190)rfnisse des eu(cid:220) rop…ischen musikalischen Bereichs in allen seinen Kom(cid:220) ponenten im Rahmen von Artikel 128 des Vertrags zur Gr(cid:190)ndung der Europ…ischen Gemeinschaft und unter Einhaltung des Subsidiarit…tsprinzips fortzusetzen; 3. 1. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 1/7 ERSUCHT die Kommission, ihm Vorschl…ge zur F‰rderung der Musik im Rahmen des Beschlusses des Rates vom 22. September 1997 (cid:190)ber die k(cid:190)nftige europ…ische T…tigkeit im Kulturbereich zu unterbreiten, die die T…tigkeit der Mitgliedstaaten insbe(cid:220) sondere durch Ma¤nahmen in folgenden Bereichen er(cid:220) g…nzen: -(cid:217)Verbesserung des Zugangs eines breiteren Publikums zur Musik mit besonderem Augenmerk f(cid:190)r die Mu(cid:220) sikerziehung vom Kindesalter an durch Unterst(cid:190)t(cid:220) innovativer, beispielhafter Ma¤nahmen zur zung Hervorhebung der grundlegenden Bedeutung und der integrierenden Rolle der Musik in der Gesell(cid:220) schaft; -(cid:217)Verbreitung und Schaffung musikalischer Werke, F‰rderung des Austauschs insbesondere junger schaf(cid:220) fender K(cid:190)nstler und aus(cid:190)bender K(cid:190)nstler und Unter(cid:220) st(cid:190)tzung der Verbreitung und des Austauschs von Werken, K(cid:190)nstlern und Musikproduktionen (Live(cid:220) Auff(cid:190)hrungen); -(cid:217)Verbesserung der Qualifikation von K(cid:190)nstlern und Angeh‰rigen sonstiger Berufe des musikalischen Be(cid:220) reichs insbesondere im Rahmen der neuen M‰glich(cid:220) keiten, welche die neuen Informationstechnologien f(cid:190)r die Schaffung musikalischer Werke bieten, sowie Berufsberatung im Musiksektor; -(cid:217)im Rahmen der bestehenden Strukturen und verf(cid:190)g(cid:220) baren Haushaltsmittel eventuelle Verbesserung der gegenseitigen Unterrichtung der Mitgliedstaaten (cid:190)ber die Kenntnisse im musikalischen Bereich, z. (cid:216)B. durch einen Ausbau der bestehenden Netze oder durch die Einrichtung einer Beobachtungsstelle bzw. eines Eu(cid:220) rop…ischen Informations(cid:220) und Dokumentationszen(cid:220) trums


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4079/97 van Georg JARZEMBOWSKI aan de Commissie. Grondafhandelingsdiensten

text: C 196/72 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 6. 98 (98/C 196/98) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4078/97 van Monica Baldi (UPE) aan de Commissie (14 januari 1998) Betreft: Anti-Italiaanse spots op Channel Four De anti-Italiaanse spots die onlangs door de Engelse televisiezender Channel Four zijn uitgezonden vo·o·r het begin van de voetbalwedstrijd Italie¤-Rusland, vormen een ernstige belediging voor ons land en lokken intolerantie en geweld uit. Welke maatregelen is de Commissie voornemens te treffen om te voorkomen dat de communicatiemedia het recht op vrede en tolerantie schenden dat aan de Europese Unie ten grondslag ligt en ervoor te zorgen dat de nationale identiteit van haar lidstaten wordt gee¤erbiedigd, zoals in artikel F van het VEU is vastgelegd? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (24 februari 1998) De Commissie was niet op de hoogte van de uitzending van de door de geachte afgevaardigde genoemde spots door Channel Four in het Verenigd Koninkrijk. Zij heeft deze kwestie onmiddellijk opgenomen met de Britse autoriteiten. Deze hebben de Commissie medegedeeld dat dergelijke zaken in het Verenigd Koninkrijk geregeld worden door de Onafhankelijke televisiecommissie (ITC) die verantwoordelijk is voor de toepassing van de nationale voorschriften ter omzetting van Richtlijn 97/36/EG van het Parlement en de Raad van 30 juni 1997 tot wijziging van Richtlijn 89/552/EEG betreffende de coo¤rdinatie van bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie-omroepactiviteiten (de televisie-zonder-grenzen richtlijn), die op communautair niveau het wettelijk kader voor omroepactiviteiten vormt (1). Ook de Commissie voor omroepnormen (BSC) onderzoekt klachten op grond van haar gedragscode die door alle Britse omroepen wordt gehanteerd. Beide instanties hebben de zaak onderzocht en zijn tot de conclusie gekomen dat, hoewel de spots een slechte poging tot geestigheid waren, zij volgens de in het Verenigd Koninkrijk geldende normen geen inbreuk vormden op de regels inzake goede smaak en fatsoen. Opgemerkt zij dat de spots alleen voor de eerste wedstrijd werden uitgezonden en voor de tweede wedstrijd niet werden herhaald. Verder is er een correspondentie gevoerd tussen de Britse minister van sportzaken en de voorzitter van het Italiaanse nationale olympisch comite·, dat in Italie¤ met sport is belast, waarin de Britse minister verklaart dat hij er volkomen mee instemt dat geen materiaal dient te worden uitgezonden dat beschouwd kan worden als onpassend gedrag onder toeschouwers bij internationale wedstrijden te bevorderen. Gezien deze feiten is de Commissie van mening dat, hoewel dit een ongelukkig incident was, het geen inbreuk lijkt te maken op het Gemeenschapsrecht en zij is ervan overtuigd dat geen herhaling zal volgen. (1) PB L 202 van 30. 7. 1997. (98/C 196/99) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-4079/97 van Georg Jarzembowski (PPE) aan de Commissie (18 december 1997) Betreft: Grondafhandelingsdiensten De Raad heeft bij besluit van 15 oktober 1996 de richtlijn 96/67/EG (1) betreffende de toegang tot de grondafhandelingsmarkt op de luchthavens van de Gemeenschap uitgevaardigd. De termijn voor de omzetting in nationaal recht van de richtlijn was overeenkomstig artikel 23 van de richtlijn een jaar na de datum van publicatie in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze termijn is op 26 oktober 1997 verlopen. De richtlijn heeft als doel na tientallen jaren waarin de luchthavens een monopolistische positie hadden, de grondafhandelingsdiensten voor de concurrentie te openen en ook nieuwe dienstverleners toegang tot deze markt te verschaffen. Kan de Commissie tegen deze achtergrond de volgende vragen beantwoorden: 1. Welke lidstaten hebben de richtlijn tijdig of tot op heden in nationaal recht omgezet? 2. Heeft de Commissie reeds onderzocht of de besluiten van de lidstaten die de richtlijn reeds hebben omgezet in concreet opzicht met de bepalingen van de richtlijn stroken? Zo ja, met welk resultaat? Zo neen, voor welk tijdstip zal zij dit doen?


title: Resolución del Consejo de 18 de diciembre de 1997 relativa a una estrategia comunitaria para el fomento de la producción combinada de electricidad y calor

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy production
energy technology
heating
intermediate technology
thermal energy

text: 8. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 4/1 I (Comunicaciones) CONSEJO RESOLUCIŁN DEL CONSEJO de 18 de diciembre de 1997 relativa a una estrategia comunitaria para el fomento de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor (98/C 4/01) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Vista la Resoluci(cid:246)n del Consejo, de 8 de julio de 1996, sobre el Libro blanco (cid:133)Una pol(cid:242)tica energ~tica para la Uni(cid:246)n Europea(cid:176)(cid:216)(˛), que considera que la eficiencia ener(cid:220) g~tica puede contribuir significativamente a reducir la dependencia energ~tica de la Comunidad de fuentes ex(cid:220) teriores y a lograr un medio ambiente m‘s sano y se(cid:220) guro, as(cid:242) como al crecimiento econ(cid:246)mico y al empleo, Vistas las conclusiones del Consejo, de 3 de diciembre de 1996, sobre (cid:133)Cambio clim‘tico - dimensi(cid:246)n energ~(cid:220) tica(cid:176), que indican que la pol(cid:242)tica energ~tica debe aportar una contribuci(cid:246)n activa al trabajo sobre el cambio clim‘(cid:220) tico, y que el sector energ~tico deber(cid:242)a emprender una participaci(cid:246)n activa y temprana en el desarrollo de cual(cid:220) quier pol(cid:242)tica pertinente, lo que abarca las iniciativas re(cid:220) lativas a la eficiencia energ~tica, Vistas las conclusiones del Consejo, de 27 de mayo de 1997, en las que se invitaba a la Comisi(cid:246)n a preparar una estrategia comunitaria para fomentar la producci(cid:246)n com(cid:220) binada de electricidad y calor, Visto el Libro blanco sobre crecimiento, competitividad y empleo, que demuestra que las tecnolog(cid:242)as no contami(cid:220) nantes son una de las claves de la futura prosperidad econ(cid:246)mica y que es importante recurrir a medidas e in(cid:220) centivos econ(cid:246)micos o a instrumentos fiscales, o a am(cid:220) bos, si procede, que tengan en cuenta los costes externos y los beneficios ambientales, y mejorar as(cid:242) la situaci(cid:246)n de la energ(cid:242)a procedente de fuentes renovables frente a las dem‘s, por lo que respecta a la competencia, Vistas las negociaciones de la tercera Conferencia de las Partes en la Convenci(cid:246)n Marco de las Naciones Unidas sobre el Cambio Clim‘tico y la posici(cid:246)n negociadora adoptada por las Comunidades Europeas en este con(cid:220) texto, (˛)(cid:217)DO C 224 de 1. 8. 1996, p. 1. Vista la propuesta de un programa marco para la ener(cid:220) g(cid:242)a, relativa a acciones adoptadas por las Comunidades Europeas en el sector energ~tico, y teniendo en cuenta que la propuesta de la Comisi(cid:246)n de doblar la cantidad global de producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor afecta a la Comunidad en su conjunto, 1. ACOGE FAVORABLEMENTE la presentaci(cid:246)n por parte de la Comisi(cid:246)n de la comunicaci(cid:246)n relativa a una estrategia comunitaria para el fomento de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor (CHP) y para eliminar los obst‘culos a su desarro(cid:220) llo; 2. HACE HINCAPI^ en que la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor constituye una utilizaci(cid:246)n efi(cid:220) ciente de las fuentes energ~ticas y por ello puede contribuir significativamente a la reducci(cid:246)n de las emisiones de CO2; 3. CONSTATA que la producci(cid:246)n de energ(cid:242)a y su utili(cid:220) zaci(cid:246)n, a la luz de la tercera Conferencia de las Par(cid:220) tes en la Convenci(cid:246)n Marco de las Naciones Unidas sobre el Cambio Clim‘tico, celebrada en Kioto en diciembre de 1997, desempe(cid:253)ar‘ un papel impor(cid:220) tante en la reducci(cid:246)n de los principales gases con efecto invernadero como el CO2; 4. CONSIDERA que una utilizaci(cid:246)n eficiente de la ener(cid:220) g(cid:242)a resultante de la producci(cid:246)n combinada de electri(cid:220) cidad y calor puede contribuir de manera positiva no s(cid:246)lo a las pol(cid:242)ticas de la Uni(cid:246)n Europea en materia de medio ambiente, sino asimismo a la competitivi(cid:220) dad de la Uni(cid:246)n y de sus Estados miembros y a la seguridad del suministro; 5. CONSTATA que, actualmente, la penetraci(cid:246)n de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor var(cid:242)a significativamente de un Estado miembro a otro y que es preciso tener en cuenta esta variedad de situa(cid:220) ciones, incluso en lo referente a la utilizaci(cid:246)n de CHP para la calefacci(cid:246)n local y para fines industria(cid:220) les; que la evaluaci(cid:246)n de las situaciones nacionales C 4/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 1. 98 debe basarse en los datos pertinentes sobre eficacia en materia de combustible, y toma nota de las dife(cid:220) rencias entre diversas tecnolog(cid:242)as de producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor; 6. CONFIRMA que el objetivo deber(cid:242)a ser establecer una estrategia que conduzca a una mejor utilizaci(cid:246)n de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor, teniendo en cuenta las distintas situaciones de los Es(cid:220) tados miembros. El objetivo indicativo de doblar la cantidad global de producci(cid:246)n combinada de electri(cid:220) cidad y calor para el a(cid:253)o 2010, tal como se men(cid:220) ciona en la comunicaci(cid:246)n de la Comisi(cid:246)n, podr(cid:242)a constituir una gu(cid:242)a œtil para incrementar los esfuer(cid:220) zos a todos los niveles; 7. SUBRAYA que, si bien existe un ‘mbito de actuaci(cid:246)n a nivel comunitario, la responsabilidad principal del fomento de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor incumbe a los Estados miembros; 8. DESTACA que los Estados miembros y la Comuni(cid:220) dad, dentro de sus competencias respectivas, han de fomentar activamente la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor, estimulando, cuando proceda, el mercado de esa producci(cid:246)n y eliminando las barreras a dicho mercado; 9. CONSIDERA que dichas medidas para fomentar la utilizaci(cid:246)n de la producci(cid:246)n combinada de electrici(cid:220) dad y calor podr(cid:242)an incluir, entre otros aspectos: -(cid:217)un incremento de la utilizaci(cid:246)n de los programas comunitarios actuales dentro de los l(cid:242)mites presu(cid:220) puestarios, -(cid:217)el fomento de acuerdos negociadores con la in(cid:220) dustria y en el sector de servicios, -(cid:217)la internalizaci(cid:246)n de los costes externos y los be(cid:220) neficios medioambientales, -(cid:217)instrumentos financieros y fiscales, si procede, -(cid:217)el seguimiento del impacto de la liberalizaci(cid:246)n de los mercados energ~ticos comunitarios, -(cid:217)medidas destinadas a fomentar que los partici(cid:220) pantes en el mercado compren energ(cid:242)a producida mediante instalaciones combinadas de electrici(cid:220) dad y calor, -(cid:217)disposiciones destinadas a fomentar planes loca(cid:220) les de calefacci(cid:246)n y refrigeraci(cid:246)n, -(cid:217)medidas de apoyo a la investigaci(cid:246)n y al desarro(cid:220) llo tecnol(cid:246)gicos; 10. CREE que la liberalizaci(cid:246)n de los mercados energ~ti(cid:220) cos y la internalizaci(cid:246)n de los costes externos y los en beneficios medioambientales deber(cid:242)an cuenta el desarrollo de la producci(cid:246)n combinada de electricidad y calor en condiciones de mercado jus(cid:220) tas, pero que podr(cid:242)a aœn ser necesario adoptar medi(cid:220) das para apoyar dicha producci(cid:246)n, incluida la cale(cid:220) facci(cid:246)n y refrigeraci(cid:246)n en el plano local e industrial, y garantizar que no exista discriminaci(cid:246)n contra la misma; tener 11. INVITA a la Comisi(cid:246)n a que prosiga sus trabajos so(cid:220) bre el fomento de la producci(cid:246)n combinada de elec(cid:220) tricidad y calor bas‘ndose en los principios anterior(cid:220) mente mencionados


title: Directiva 97/79/CE del Consejo de 18 de diciembre de 1997 por la que se modifican las Directivas 71/118/CEE, 72/462/CEE, 85/73/CEE, 91/67/CEE, 91/492/CEE, 91/493/CEE, 92/45/CEE y 92/118/CEE por lo que se refiere a la organización de controles veterinarios de los productos que se introduzcan en la Comunidad procedentes de países terceros

text: 30. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 24/31 DIRECTIVA 97/79/CE DEL CONSEJO de 18 de diciembre de 1997 por la que se modifican las Directivas 71/118/CEE, 72/462/CEE, 85/73/CEE, 91/67/CEE, 91/492/CEE, 91/493/CEE, 92/45/CEE y 92/118/CEE por lo que se refiere a la organización de controles veterinarios de los productos que se introduzcan en la Comunidad procedentes de países terceros EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Visto el dictamen del Comité Económico y Social (3), Considerando que, por motivos de claridad y racionali- dad, la Directiva 90/675/CEE del Consejo, de 10 de diciembre de 1990, por la que se establecen los principios relativos a la organización de controles veterinarios de los productos que se introduzcan en la Comunidad proce- dentes de países terceros (4), ha sido derogada y sustituida por la Directiva 97/78/CE (5); Considerando que la sustitución de la Directiva 90/ 675/CEE por la Directiva 97/78/CE tiene consecuencias para los textos de las siguientes Directivas del Consejo vigentes: — 71/118/CEE, de 15 de febrero de 1971, relativa a problemas sanitarios en materia de producción y comercialización de carnes frescas de aves de corral (6), — 72/462/CEE, de 12 de diciembre de 1972, relativa a problemas sanitarios y de policía sanitaria en las importaciones de animales de las especies bovina, porcina, ovina y caprina y de carne fresca o de productos a base de carne procedentes de países terceros (7), — 85/73/CEE, de 29 de enero de 1985, relativa a la financiación de las inspecciones y controles veterina- (1) DO C 258 de 23. 8. 1997, p. 7. (2) DO C 85 de 17. 3. 1997, p. 76. (3) DO C 66 de 3. 3. 1997, p. 43. (4) DO L 373 de 31. 12. 1990,p. 1; Directiva cuya última modifi- cación la constituye la Directiva 96/43/CE (DO L 162 de 1. 7. 1996, p. 1). (5) Véase la página 9 del presente Diario Oficial. (6) DO L 55 de 8. 3. 1971, p. 23; Directiva cuya última modifica- ción la constituye la Directiva 96/23/CE (DO L 125 de 23. 5. 1996, p. 10). (7) DO L 302 de 31. 12. 1972, p. 28; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 96/91/CE (DO L 13 de 16. 1. 1997, p. 27). rios contemplados en las Directivas 89/662/CEE, 90/ 425/CEE, 90/675/CEE y 91/496/CEE (modificada y codificada) (8), — 91/67/CEE, de 28 de enero de 1991, relativa a las condiciones de policía sanitaria aplicables a la puesta en el mercado de animales y de productos de la acuicultura (9), — 91/492/CEE, de 15 de julio de 1991, por la que se fijan las normas sanitarias aplicables a la producción y puesta en el mercado de moluscos bivalvos vivos (10), — 91/493/CEE, de 22 de julio de 1991, por la que se fijan las normas sanitarias aplicables a la producción y a la puesta en el mercado de los productos pesque- ros (11), — 92/45/CEE, de 16 de junio de 1992, sobre problemas sanitarios y de policía sanitaria relativos a la caza de animales silvestres y a la comercialización de carne de caza silvestre (12), — 92/118/CEE, de 17 de diciembre de 1992, por la que se establecen las condiciones de policía sanitaria y sanitarias aplicables a los intercambios y a las impor- taciones en la Comunidad de productos no sometidos, con respecto a estas condiciones, a las normativas comunitarias específicas a que se refiere el capítulo I del Anexo A de la Directiva 89/662/CEE y, por lo que se refiere a los patógenos, de la Directiva 90/425/ CEE (13); Considerando que, por este motivo, las mencionadas Directivas deben ponerse en concordancia con la Direc- tiva 97/78/CE, (8) DO L 32 de 5. 2. 1985, p. 14; Directiva cuya última modifi- cación la constituye la Directiva 96/43/CE (DO L 162 de 1. 7. 1996, p. 1). (9) DO L 46 de 19. 2. 1991, p. 1; Directiva cuya última modifi- cación la constituye la Directiva 95/22/CE (DO L 243 de 11. 10. 1995, p. 1). (10) DO L 268 de 24. 9. 1991, p. 1; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 97/61/CE (DO L 295 de 29. 10. 1997, p. 35). (11) DO L 268 de 24. 9. 1991, p. 15; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 96/23/CE (DO L 125 de 23. 5. 1996, p. 10). (12) DO L 268 de 14. 9. 1992, p. 35; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 96/23/CE (DO L 125 de 23. 5. 1996, p. 10). (13) DO L 62 de 15. 3. 1993, p. 49; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 96/90/CE (DO L 13 de 16. 1. 1997, p. 24). L 24/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 1. 98 HA ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: a) se suprime el apartado 2 del artículo 17; Artículo 1 La Directiva 71/118/CEE quedará modificada como 1. sigue: a) en la letra a) del apartado 2 del artículo 14 bis se suprime la segunda oración; b) se suprime el párrafo segundo del artículo 19. La Directiva 92/118/CEE quedará modificada como 8. sigue: a) en el párrafo segundo del apartado 1 del artículo 12, los términos «apartado 2 del artículo 8 de la Direc- tiva 90/675/CEE» serán sustituidos por «letra b) del apartado 4 del artículo 4 de la Directiva 97/78/CE»; b) se suprime el párrafo segundo del artículo 17. b) se suprime el apartado 2 del artículo 12. La Directiva 72/462/CEE quedará modificada como 2. sigue: a) en el artículo 31 bis, los términos «artículo 17 de la Directiva 90/675/CEE» serán sustituidos por «artícu- lo 18 de la Directiva 97/78/CE»; b) se suprime el artículo 31. 3. En el apartado 1 del artículo 3 de la Directiva 85/73/CEE, los términos «artículo 20 de la Directiva 90/675/CEE» serán sustituidos por «artículo 23 de la Directiva 97/78/CE». La Directiva 91/67/CEE quedará modificada como 4. sigue: a) el artículo 23 será sustituido por el texto siguiente: «Artículo 23 Los principios y normas establecidos en las Directivas 91/496/CEE y 97/78/CE se aplicarán de manera espe- cial de la organización y seguimiento de los controles que deban realizar los Estados miembros y a las medidas de salvaguardia que deban aplicarse. »; b) se suprime el artículo 24. Se suprime el párrafo segundo del artículo 10 de la 5. Directiva 91/492/CEE. La Directiva 91/493/CEE quedará modificada como 6. sigue: a) en el párrafo segundo del artículo 10, los términos «apartado 3 del artículo 18 de la Directiva 90/ 675/CEE» serán sustituidos por «apartado 2 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE»; b) se suprime el apartado 2 del artículo 12. La Directiva 92/45/CEE quedará modificada como 7. sigue: Artículo 2 1. Los Estados miembros adoptarán y publicarán, antes del 1 de julio de 1999, las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cum- plimiento a lo dispuesto en la presente Directiva. Infor- marán inmediatamente de ello a la Comisión. Los Estados miembros aplicarán dichas disposiciones a partir del 1 de julio de 1999. Cuando los Estados miembros adopten dichas disposicio- nes, éstas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación ofi- cial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de la mencionada referencia. 2. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión el texto de las disposiciones básicas de Derecho interno que adopten en el ámbito regulado por la presente Directiva. Artículo 3 La presente Directiva entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artículo 4 Los destinatarios de la presente Directiva serán los Esta- dos miembros. Hecho en Bruselas, el 18 de diciembre de 1997. Por el Consejo El Presidente F. BODEN


title: Besluit betreffende het gemeenschappelijk standpunt, door de Raad vastgesteld met het oog op de aanneming van een verordening van de Raad betreffende medefinanciering van acties op gebieden die voor de ontwikkelingslanden van belang zijn, met Europese niet-gouvernementele organisaties (NGO's) voor ontwikkeling (C4-0442/97 95/0168 (SYN))

eurovoc_concepts:
aid to disadvantaged groups
co-financing
developing countries
least-developed country
non-governmental organisation
socially disadvantaged class


title: Verordnung (EG) Nr. 2596/97 des Rates vom 18. Dezember 1997 zur Verlängerung des Zeitraums nach Artikel 149 Absatz 1 der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
human nutrition
marketing standard
milk
transitional period (EU)


title: Resolutie van het Raadgevend Comité van de EGKS over de statistische instrumenten in de kolen- en de ijzer- en staalsector (met eenparigheid van stemmen goedgekeurd tijdens de 338e zitting van 18 december 1997)

eurovoc_concepts:
ECSC
EU statistics
data collection
information
market research
statistics

text: 13. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 48/3 RESOLUTIE VAN HET RAADGEVEND COMIT^ VAN DE EGKS OVER DE STATISTISCHE INSTRUMENTEN IN DE KOLEN(cid:220) EN DE IJZER(cid:220) EN STAALSECTOR (met eenparigheid van stemmen goedgekeurd tijdens de 338e zitting van 18 december 1997) (98/C 48/03) (Voor de EER relevante tekst) 1. 1. 1. HET RAADGEVEND COMIT^ VAN DE EGKS herinnert aan haar eerder ingenomen standpunten over de aspecten die verband houden met het aflo(cid:220) pen van het EGKS(cid:220)Verdrag in 2002 en de toe(cid:220) komst van de statistische instrumenten(cid:216)(˛). Het Raadgevend Comit~ heeft vastgesteld dat de statis(cid:220) tische instrumenten van de EGKS, zoals zij door het Bureau voor de Statistiek en de diensten van de Europese Commissie in samenwerking met de kolen(cid:220) en de ijzer(cid:220) en de ijzer(cid:220) en staalindustrie op industrieel, economisch, handels(cid:220) en sociaal gebied zijn ontwikkeld, door alle belanghebbenden deug(cid:220) delijk zijn bevonden. De wens is uitgesproken dit instrumentarium na 2002 te handhaven, waarbij met name werd gewezen op het nut van transpa(cid:220) rante informatie over investeringsprogramma’s en de ontwikkeling van de productiecapaciteit voor investeringsbeslissingen, een en ander met inacht(cid:220) neming van de mededingingsregels, 1. 2. met het oog op het verdwijnen van het EGKS(cid:220) Verdrag als de juridische grondslag voor de defi(cid:220) nitie van de verantwoordelijkheid van de Commis(cid:220) sie voor het verstrekken van statistische gegevens en voor de vezameling ervan door de in dit Ver(cid:220) drag bedoelde ondernemingen, 1. 3. 1. 4. is zich ervan bewust dat de statistische instrumen(cid:220) ten voor de kolen(cid:220) en de ijzer(cid:220) en staalsector vanaf 2002 op de bepalingen van het Verdrag betref(cid:220) fende de Europese Unie moeten worden geba(cid:220) seerd, staat volledig achter de wens van de ondernemin(cid:220) gen, hun organisaties en de regeringen van de lid(cid:220) staten om het huidige systeem voor de verzameling van statistische gegevens te stroomlijnen en te ver(cid:220) lichten, zonder dat de gegevens hierdoor aan deugdelijkheid inboeten. 2. OVERWEGINGEN BETREEFENDE STEENKOOL 2. 1. Ook na 2002 zijn er nog statistische gegevens over steenkool nodig. Zij zijn onmisbaar voor de ana(cid:220) lyse van de steenkoolmarkt in de Europese Unie, met name voor de ondernemingen in die sector. Het energiebeleid, zowel dat van de Unie als dat van de lidstaten, is er eveneens op aangewezen. (˛)(cid:217)PB C 206 van 11. 8. 1995, blz. 7. 2. 2. De steenkoolstatistieken zijn meermaals gewijzigd. Het huidige systeem voor de verzameling van ge(cid:220) gevens beantwoordt op doelmatige wijze aan de behoefte aan duidelijke en vergelijkbare gegevens voor de energie(cid:220) en steenkoolmarkt van de Euro(cid:220) pese Unie. Voor deze sector hebben de steenkool(cid:220) statistieken een eigen waarde; traditiegetrouw zijn zij echter ook in de energiestatistiek opgenomen en hebben zij daar een vaste plaats gekregen. 2. 3. 2. 4. In dit kader zijn ook de overige vaste brandstoffen opgenomen, met name bruinkool, turf en bio(cid:220) massa. Substantiæle wijzigingen lijken voor de steenkool(cid:220) sector, een van de twee belangrijkste productsec(cid:220) toren die onder het EGKS(cid:220)Verdrag vallen, dan ook niet noodzakelijk. 3. OVERWEGINGEN BETREFFENDE STAAL IJZER EN 3. 1. De gedetailleerde ijzer(cid:220) en staalstatistieken zijn periodiek aan de ontwikkeling van de situatie aan(cid:220) gepast. Op deze wijze is een hoog niveau van transparantie bereikt, waardoor ze voor de econo(cid:220) mische actoren, de politiek en de sociale partners tot een zeer nuttig beleidsinstrument zijn gewor(cid:220) den. 3. 1. 1. Het is van het grootste belang snel over gedetail(cid:220) leerde gegevens te beschikken om met kennis van zaken toekomstgerichte analyses te kunnen uitvoe(cid:220) ren en beslissingen te kunnen nemen. 3. 1. 2. De ondernemingen en hun werknemers moeten zich ook in de toekomst nog kunnen oriænteren in een omgeving die door snelle veranderingen en een steeds hevigere concurrentie wordt geken(cid:220) merkt. Flexibiliteit en aanpassingsvermogen zijn in de toekomst nog sterker afhankelijk van de kwali(cid:220) teit van de informatie en de snelheid waarmee deze beschikbar komt. 3. 1. 3. Tijdens conjunctuurcycli is de ijzer(cid:220) en staalindus(cid:220) trie aan zeer grote schommelingen onderhevig. Om tijdig een gebrek aan evenwicht tussen vraag en aanbod te ontdekken, moet men zich op gedif(cid:220) ferentieerde gegevens kunnen baseren die op alle essentiæle gebieden betrekking hebben. C 48/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 2. 98 3. 1. 4. Om op middellange en lange termijn een even(cid:220) wicht te handhaven moet men over gegevens be(cid:220) schikken die tijdig aangeven wanneer gevaar van overproductie of overcapaciteit dreigt. In dit op(cid:220) zicht zal het huidige herstructureringproces in de landen van Midden(cid:220) en Oost(cid:220)Europa en de andere Oost(cid:220)Europese landen, waar nauwelijks gegevens(cid:220) banken op dit gebied voorhanden zijn, nog jaren(cid:220) lang in het oog moeten worden gehouden. 3. 1. 5. De ingrijpende veranderingen in de structuur van de ijzer(cid:220) en staalindustrie in Europa en in de we(cid:220) reld en de tendens naar mondialisering van de markten zullen voortgaan. In dit kader is informa(cid:220) tie van hoge kwaliteit noodzakelijk om een goed beleid te kunnen voeren. 3. 2. De verzameling van statistische gegevens vormt echter ook een aanzienlijke werkbelasting voor de ondernemingen. In ruil daarvoor moeten de gege(cid:220) vens betrouwbaar, snel en volledig aan de overheid en de ondernemingen ter beschikking worden ge(cid:220) steld. 3. 3. De ijzer(cid:220) en staalindustrie moet niet meer in het kader van het EGKS(cid:220)gebied worden gezien, maar moet voortaan ook de primaire verwerking (smeedwerk, buizen, herwalste producten, draad, getrokken producten, beklede producten en pro(cid:220) fielen omvatten(cid:216)(˛). Ook de handel in ijzer en staal moet op passende wijze worden bestreken. 4. WAT DE TOEKOMST VAN DE STATISTIEK VAN DE KOLEN(cid:220) EN DE IJZER(cid:220) EN STAALSECTOR BE(cid:220) TREFT, BEVEELT HET RAADGEVEND COMIT^ DERHALVE AAN REKENING TE HOUDEN MET DE VOLGENDE PUNTEN: 4. 1. Aangezien het EGKS(cid:220)Verdrag binnen vijf jaar af(cid:220) loopt, moet er nu al naar een nieuwe juridische grondslag worden gezocht die op het Verdrag be(cid:220) treffende de Europese Unie is gebaseerd; hierbij moet voor een zo breed mogelijke internationale overeenstemming worden gezorgd, met name in het kader van internationale organisaties, zoals het IEA, de ECE en de OESO. 4. 2. Net als voor steenkool is gebeurd, dat in de ener(cid:220) giestatistiek werd opgenomen, moet het EGKS(cid:220)ge(cid:220) bied worden uitgebreid tot de primaire verwerking en, indien mogelijk, tot andere basisindustrieæn (zoals ferrolegeringen, gieterijen) die regelmatig worden geconfronteerd met problemen die verge(cid:220) lijkbaar zijn met die in de staalsector. (˛)(cid:217)De groepen 27. 1, 27. 2 en 27. 3 van de NACE, die min of meer overeenkomen met de hoofdstukken 72 en 73 van het geharmoniseerd systeem inzake de omschrijving en de code(cid:220) ring van goederen. 4. 3. Het Bureau voor de Statistiek en de diensten van de Commissie, de nationale instanties voor de sta(cid:220) tistiek, de beroepsorganisaties en de ondernemin(cid:220) gen moeten overeenstemming bereiken over de be(cid:220) ste manier om de verzameling en verwerking van de gegevens te organiseren, teneinde de werkbe(cid:220) lasting voor zowel de ondernemingen als de verza(cid:220) melde gegevens te garanderen. 4. 4. Het gekozen instrumentarium moet de noodzake(cid:220) lijke transparantie waarborgen, zodat de onderne(cid:220) mingen weldoordacht handelsbeslissingen voor de korte termijn en strategische investeringsbeslissin(cid:220) gen voor de lange termijn kunnen nemen. Dit in(cid:220) strumentarium moet tevens de regeringen en de sociale partners in de onderhavige sectoren de ge(cid:220) gevens verstrekken de zij nodig hebben voor de tenuitvoerlegging van hun sociaal beleid. De lan(cid:220) den van Midden(cid:220) en Oost(cid:220)Europa zouden nu al moeten beginnen het statistisch intrumentarium voor kolen en ijzer en staal van de Europese Unie geleidelijk over te nemen Daarom 4. 4. 1. moeten gedetailleerde gegevens over de activitei(cid:220) ten van de betrokken bedrijfstakken zo snel moge(cid:220) lijk na afloop van de tellingsperiode beschikbaar zijn. Deze gegevens moeten op de volgende gebie(cid:220) den betrekking hebben: grondstoffen, energie, productie, arbeidsplaatsen, orders, leveringen, bui(cid:220) tenlandse handel en veranderingen in de voorra(cid:220) den. Indien nodig, moet een prognosesysteem aan de publicatie van de definitieve cijfers voorafgaan, zodat de marktdeelnemers hun positie in de con(cid:220) junctuurcycli kunnen bepalen en zich er met ken(cid:220) nis van zaken aan kunnen aanpassen; 4. 4. 2. moet alle belangrijke informatie over structurele en technologische veranderingen en de ontwikke(cid:220) ling van de markten en de productiecapaciteiten op middellange en lange termijn aan de onderne(cid:220) mingen ter beschikking worden gesteld, zodat zij hun investerings(cid:220) en ontwikkelingsbeleid op de lange termijn een bepaalde richting kunnen geven; 4. 4. 3. moet het technische instrumentarium, wat de soci(cid:220) ale aspecten betreft, worden aangevuld met gege(cid:220) vens over arbeidsplaatsen en de structuur van het personeelsbestand, alsmede, op een geschikte wijze, over arbeidsongevallen. 4. 5. Het Raadgevend Comit~ van de EGKS doet een beroep op de Commissie om in overleg met de be(cid:220) trokken economische en sociale actoren de herzie(cid:220) ning van de statistische instrumenten voor kolen en ijzer en staal overeenkomstig bovenvermelde beginselen ter hand te nemen


title: Verordening (EG) Nr. 2632/97 van de Raad van 18 december 1997 houdende tijdelijke, gehele of gedeeltelijke schorsing van de autonome rechten van het gemeenschappelijk douanetarief voor bepaalde visserijproducten (1998)

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
import policy
suspension of customs duties


title: 98/78/EG: Entscheidung der Kommission vom 18. Dezember 1997 zur Genehmigung der in einem Dokument zusammengefaßten Programmplanung für die Strukturinterventionen der Gemeinschaft in der in Italien unter das Ziel 2 fallenden Region Friuli-Venezia Giulia (Nur der italienische Text ist verbindlich)

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Investment Bank
Friuli-Venezia Giulia
Structural Funds
economic priority
regional aid

text: 20. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 14/19 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 18. Dezember 1997 zur Genehmigung der in einem Dokument zusammengefaßten Programmpla- nung für die Strukturinterventionen der Gemeinschaft in der in Italien unter das Ziel 2 fallenden Region Friuli-Venezia Giulia (Nur der italienische Text ist verbindlich) (98/78/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — Entwicklung, die unter das Ziel 2 fallen, für den Program- mierungszeitraum von 1997 bis 1999 aufgestellt. gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 des Rates vom 19. Dezember 1988 zur Durchführung der Verord- nung (EWG) Nr. 2052/88 hinsichtlich der Koordinierung der Interventionen der verschiedenen Strukturfonds einer- seits und zwischen diesen und den Interventionen der Europäischen Investitionsbank und der sonstigen vorhan- denen Finanzinstrumente andererseits (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3193/94 (2), insbesondere auf Artikel 10 Absatz 1 letzter Unterabsatz, nach Anhörung des Beratenden Ausschusses für die Entwicklung und Umstellung der Regionen und des Ausschusses gemäß Artikel 124 des Vertrages, in Erwägung nachstehender Gründe: Das Verfahren für die Planung der Strukturinterventionen im Rahmen von Ziel 2 ist in Artikel 9 Absätze 6 bis 10 der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 des Rates vom 24. Juni 1988 über Aufgaben und Effizienz der Strukturfonds und über die Koordinierung ihrer Interventionen unter- einander sowie mit denen der Europäischen Investitions- bank und der anderen vorhandenen Finanzinstrumente (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3193/94, beschrieben. Gemäß Artikel 5 Absatz 2 letzter Unterab- satz der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 können die Mitgliedstaaten jedoch die für den Regionalentwicklungs- plan gemäß Artikel 9 Absatz 8 der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 erforderlichen Angaben und die gemäß Artikel 14 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 erforderlichen Angaben in einem einzigen Dokument für die Programmplanung vorlegen. Gemäß Artikel 10 Absatz 1 letzter Unterabsatz legt die Kommission in diesem Fall die Einzelheiten gemäß Artikel 8 Absatz 3 und die Betei- ligung der Fonds gemäß Artikel 14 Absatz 3 letzter Unterabsatz der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 in einer einzigen Entscheidung fest. Die Kommission hat mit der Entscheidung 96/472/EG (4) rückläufiger das Verzeichnis der Industriegebiete mit (1) ABl. L 374 vom 31. 12. 1988, S. 1. (2) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 11. (3) ABl. L 185 vom 15. 7. 1988, S. 9. (4) ABl. L 193 vom 3. 8. 1996, S. 54. Der vorgesehene Höchstbetrag der Beteiligung der Struk- turfonds an dem vorliegenden Dokument der Programm- planung setzt sich zusammen aus den Richtanteilen für die Aufteilung der Verpflichtungsermächtigungen der Strukturfonds im Rahmen von Ziel 2 für den Program- mierungszeitraum 1997 bis 1999 entsprechend der Entscheidung 96/468/EG der Kommission (5) und nicht verwendeten 10,242 Millionen ECU aus dem entsprechenden Dokument der Programmplanung für den Programmierungszeitraum 1994 bis 1996 entsprechend der Entscheidung K(96) 4171/2 der Kommission vom 18. Dezember 1996. Finanzmitteln in Höhe von Die italienische Regierung hat der Kommission am 8. August 1996 gemäß Artikel 5 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 die in einem Dokument zusammen- gefaßte Programmplanung für die Region Friuli-Venezia Giulia vorgelegt. Dieses Dokument enthält die in Artikel 9 Absatz 8 der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 und in Artikel 14 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 genannten Angaben. Die im Rahmen dieses Dokuments der Programmplanung getätigten Ausgaben sind von diesem Zeitpunkt an förderungsfähig. Das von diesem Mitgliedstaat vorgelegte Dokument der Programmplanung enthält unter anderem die Beschrei- bung der gewählten Schwerpunkte, die Anträge auf Betei- ligung des Europäischen Fonds für regionale Entwicklung (EFRE) und des Europäischen Sozialfonds (ESF) sowie Angaben zur Verwendung der vorgesehenen Mittel der Europäischen Investitionsbank (EIB) und der sonstigen Finanzinstrumente für die Durchführung der in einem Dokument zusammengefaßten Programmplanung. Gemäß Artikel 3 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 hat die Kommission im Rahmen der Partnerschaft die Koor- dinierung und die Kohärenz zwischen der Beteiligung der Fonds und den Interventionen der EIB und der sonstigen Finanzinstrumente zu gewährleisten. Gemäß Artikel 8 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88, der entsprechend für die Erstellung des Doku- ments der Programmplanung gilt, wurde die EIB zur Erstellung des Dokuments der Programmplanung hinzu- (5) ABl. L 192 vom 2. 8. 1996, S. 29. L 14/20 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 1. 98 gezogen. Sie erklärte sich bereit, zur Verwirklichung dieser Programmplanung im Einklang mit ihrer Satzung beizutragen. Jedoch ist es gegenwärtig noch nicht möglich, die dem Finanzierungsbedarf entsprechenden Gemeinschaftsdarlehen genau zu ermitteln. Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1866/90 der Kommission vom 2. Juli 1990 über die Einzelheiten der Verwendung des Ecu beim Haushaltsvollzug für die Strukturfonds (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2745/94 (2), bestimmt, daß die in den Entschei- dungen der Kommission zur Genehmigung der in einem Dokument zusammengefaßten Programmplanung, der für den gesamten Zeitraum beschlossene Gemeinschaftsbei- trag und die jährliche Aufteilung dieser Mittel in Ecu zu Preisen des Jahres, in dem die betreffende Entscheidung ergeht, ausgedrückt werden und der Indexierung unter- liegen. Diese jährliche Aufteilung der Mittel muß der Progression der Verpflichtungsermächtigungen gemäß Anhang 2052/88 entsprechen. Für die Indexierung gilt ein einziger Satz pro Jahr, der demjenigen entspricht, anhand dessen die Haushaltsmittel im Rahmen der jährlichen technischen Anpassung indexiert der Finanziellen Vorausschau werden. der Verordnung (EWG) Nr. II In Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 4254/88 des Rates vom 19. Dezember 1988 zur Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 in bezug auf den Euro- päischen Fonds für regionale Entwicklung (3), geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2083/93 (4), sind die Aktionen beschrieben, an deren Finanzierung sich der EFRE beteiligen kann. In Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 4255/88 des Rates vom 19. Dezember 1988 zur Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 hinsichtlich des Europä- ischen Sozialfonds (5), geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2084/93 (6), sind die Aktionen beschrieben, an deren Finanzierung sich der ESF beteiligen kann. Das Dokument der Programmplanung wurde im Einver- nehmen mit dem betreffenden Mitgliedstaat im Rahmen der Partnerschaft gemäß Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 ausgearbeitet. Das Dokument der Programmplanung erfüllt die vorge- schriebenen Bedingungen und enthält die erforderlichen Angaben gemäß Artikel 14 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88. Diese Intervention erfüllt die Bedingungen von Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 und wird folglich auf der Grundlage eines integrierten Konzepts durchgeführt, an dessen Finanzierung sich mehrere Fonds beteiligen. (1) ABl. L 170 vom 3. 7. 1990, S. 36. (2) ABl. L 290 vom 11. 11. 1994, S. 4. (3) ABl. L 374 vom 31. 12. 1988, S. 15. (4) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993, S. 34. (5) ABl. L 374 vom 31. 12. 1988, S. 21. (6) ABl. L 193 vom 31. 7. 1993, S. 39. Gemäß Artikel 1 der Haushaltsordnung vom 21. Dezember 1977 für den Gesamthaushaltsplan der Europä- ischen Gemeinschaften (7), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG, Euratom, EGKS) Nr. 2335/95 (8), ist bei rechtlichen Verpflichtungen, die für Maßnahmen einge- gangen worden sind, deren Durchführung sich über mehr als ein Haushaltsjahr erstreckt, ein Durchführungstermin festzulegen, der gegenüber dem Begünstigten zum Zeit- punkt der Beihilfegewährung in geeigneter Form zu bestimmen ist. vorbehaltlich der Verfügbarkeit Artikel 20 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 sieht entsprechender Haushaltsmittel eine einzige Mittelbindung vor, wenn der Gesamtbetrag der Gemeinschaftsbeteiligung für den Programmierungszeitraum 40 Millionen ECU nicht über- schreitet. Es empfiehlt sich, darauf hinzuweisen, daß die vorlie- gende Entscheidung den Vorschriften der Entscheidung K(97) 1035/6 der Kommission vom 23. April 1997 zur Änderung der Entscheidungen betreffend die Genehmi- gung von Gemeinschaftlichen Förderkonzepten, Einheit- lichen Programmplanungsdokumenten und Programmen im Rahmen der Gemeinschaftsinitiativen, im Hinblick auf Italien getroffen worden sind, bezüglich der Förderfähigkeit der Ausgaben unterworfen ist. die Alle sonstigen Bedingungen für die Gewährung einer Beteiligung des EFRE und des ESF sind erfüllt — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in einem Dokument zusammengefaßte Programm- planung für die Strukturinterventionen der Gemeinschaft in der in Italien unter das Ziel 2 fallenden Region Friuli- Venezia Giulia für den Zeitraum vom 1. Januar 1997 bis 31. Dezember 1999 wird genehmigt. Artikel 2 Das Dokument der Programmplanung enthält folgende wesentliche Einzelheiten: a) die prioritären Schwerpunkte für die gemeinsame Aktion, ihre quantifizierten spezifischen Ziele, die Beurteilung der erwarteten Auswirkungen und ihrer Kohärenz mit der Wirtschafts-, Sozial- und Regional- politik in Italien; die prioritären Schwerpunkte sind die folgenden: 1. Gründung und Entwicklung von Unternehmen, 2. Innovationstransfer, (7) ABl. L 356 vom 31. 12. 1977, S. 1. (8) ABl. L 240 vom 7. 10. 1995, S. 12. 20. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 14/21 3. Wiederbelebung des Raums, 4. Valorisierung der Humanressourcen, 5. technische Hilfe; den einzelnen Schwerpunkten und Maßnahmen, sind im Finanzierungsplan und in den detaillierten Durchfüh- rungsvorschriften, die Bestandteile des Dokuments der Programmplanung sind, aufgeführt. b) die Beteiligung der Strukturfonds gemäß Artikel 4; c) die Einzelheiten der Durchführung der Dokument darunter: zusammengefaßten in einem Programmplanung, — die Einzelheiten der Begleitung und Bewertung, — die Bestimmungen über die finanzielle Abwick- lung, — die Vorschriften zu Beachtung der Gemeinschafts- politiken; Der vorgesehene nationale Finazierungsbedarf in Höhe von etwa 67,792 Millionen ECU für den öffentlichen und 1,377 Millionen ECU für den privaten Bereich kann teil- weise durch Gemeinschaftsdarlehen, insbesondere der EIB, gedeckt werden. Artikel 5 d) die Einzelheiten der Überprüfung der Zusätzlichkeit und ihre erste Bewertung; (1) Der Gesamtbetrag der gewährten Gemeinschaftsbe- teiligung wird zwischen den Strukturfonds wie folgt aufgeteilt: e) die Vorkehrungen für die Beteiligung der Umweltbe- hörden an der Durchführung der in einem Dokument zusammengefaßten Programmplanung; — EFRE — ESF 28,032 Millionen ECU 11,210 Millionen ECU. f) die Bereitstellung von Mitteln für die technische Hilfe zur Vorbereitung, Durchführung oder Anpassung der betreffenden Aktionen. Artikel 3 (1) Zu Zwecken der Indexierung beträgt die jährliche Aufteilung der höchstmöglichen globalen Mittelzuwei- sung für den Beitrag der Strukturfonds: in Millionen ECU (Preise 1997) 1997 1998 1999 Insgesamt 9,280 9,659 10,061 29,000 (2) Zu dieser höchstmöglichen globalen Mittelzuwei- sung kommt ein nicht der Indexierung unterliegender Betrag von 10,242 Millionen ECU aus nicht verwendeten der Finanzmitteln des Programmplanung für den Programmierungszeitraum 1994 bis 1996 hinzu. entsprechenden Dokuments (2) Die Mittelbindungen anläßlich der Genehmigung des Dokuments der Programmplanung betreffen den Gesamtbetrag der Gemeinschaftsbeteiligung. (3) Die Zahlungen für die finanziellen Beteiligungen werden nach dem ersten Vorschuß gemäß Artikel 21 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 ausgesetzt, bis die Kommission auf der Grundlage geeigneter Angaben des Mitgliedstaats die Einhaltung des Zusätz- lichkeitsprinzips überprüft hat. Artikel 6 Die Aufteilung auf die Strukturfonds und die Einzelheiten für die Gewährung der Beteiligung können sich später entsprechend den Anpassungen ändern, die unter Beach- tung der Verfügbarkeit der Haushaltsmittel und der Haus- haltsbestimmungen nach dem Verfahren des Artikels 25 Absatz 5 der Verordnung (EWG) Nr. 4253/88 beschlossen werden. Artikel 4 Artikel 7 Die im Rahmen des Dokuments der Programmplanung gewährte Beteiligung der Strukturfonds beträgt höchstens 39,242 Millionen ECU. Die Einzelheiten für die Gewährung der finanziellen Beteiligung, einschließlich der Beteiligung der Fonds an Die Gemeinschaftsbeteiligung bezieht sich auf Ausgaben für die Maßnahmen im Rahmen des Dokuments der Programmplanung, für die in dem Mitgliedstaat verbind- liche Vereinbarungen getroffen und die erforderlichen Mittel spätestens am 31. Dezember 1999 gebunden worden sind. Die Ausgaben für diese Maßnahmen werden bis zum 31. Dezember 2001 berücksichtigt. L 14/22 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 1. 98 Artikel 8 Artikel 10 Das Dokument der Programmplanung ist in Überein- stimmung mit dem Gemeinschaftsrecht, insbesondere mit den Artikeln 6, 30, 48, 52 und 59 des Vertags, sowie mit den Gemeinschaftsrichtlinien über die Koordinierung der Verfahren für die Vergabe öffentlicher Aufträge auszu- führen. Artikel 9 Diese Entscheidung ist den im Anhang der Entscheidung K(97) 1035/6 aufgeführten Vorschriften unterworfen. Diese Entscheidung ist an die Italienische Republik gerichtet. Brüssel, den 18. Dezember 1997 Für die Kommission Monika WULF-MATHIES Mitglied der Kommission


title: 98/135/EY: Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Egyptin arabitasavallan välisen tekstiilituotteiden kauppaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta

eurovoc_concepts:
Egypt
cooperation agreement (EU)
import policy
revision of an agreement
textile product

text: 13. 2. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 41/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 18 päivänä joulukuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Egyptin arabitasavallan välisen tekstiilituotteiden kauppaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta (98/135/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan toisen lauseen kanssa, kirjaa sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 1998, kunnes se tehdään virallisesti, edellyttäen että Egyptin arabitasavalta vastavuoroisesti soveltaa sitä väliaikaisesti. ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön puolesta teks- tiilituotteiden kauppaa koskevan yhteisymmärryspöytä- kirjan Egyptin arabitasavallan kanssa, ja tätä yhteisymmärryspöytäkirjaa pitäisi soveltaa väliaikai- sesti 1 päivästä tammikuuta 1998, kunnes sen tekemi- seksi tarpeelliset menettelyt on saatettu päätökseen, edel- lyttäen että Egyptin arabitasavalta vastavuoroisesti sovel- taa sitä väliaikaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Euroopan yhteisön ja Egyptin arabitasavallan välistä teks- tiilituotteiden kauppaa koskevaa yhteisymmärryspöytä- Yhteisymmärryspöytäkirjan teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1997. Neuvoston puolesta F. BODEN Puheenjohtaja