title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön yhdensuuntaistamisesta

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition law
industrial property
invention
technological change

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •it •h * it Bryssel, 12. 12. 1997 KOM(97) 691 lopull. 97/0356 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön yhdensuuntaistamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT JOHDANTO ENSIMMÄINEN OSA: SISÄMARKKINOIDEN TOTEUTTAMINEN KEKSINTÖJEN HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAN OSALTA A. B. C. D. E. HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAA KOSKEVIEN KANSALLISTEN LAINSÄÄDÄNTÖJEN YHDENMUKAISTAMINEN HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN KÄYTTÖÖNOTTO VALTIOISSA, JOISSA NIITÄ El VIELÄ OLE TAVAROIDEN VAPAAN LIIKKUVUUDEN EDISTÄMINEN KILPAILUN VÄÄRISTYMISEN VÄLTTÄMINEN SISÄMARKKINOILLA YHTEISÖN TASON TOIMINNAN TARVE TOINEN OSA: TALOUDELLISET TARPEET SUHTEESSA YHTEISÖN TAVOITTEISIIN A. B. HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAN TALOUDELLINEN MERKITYS 1. Hyödyllisyysmallin käyttö yhteisössä ja sen käytön syyt 2. Hyödyllisyysmallien merkitys patentteihin verrattuna 3. Hyödyllisyysmallin merkitys yritysten koosta ja elinkeinoelämän alasta riippuen YRITYSTEN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN JA TUTKIMUKSEN JA KEHITTÄMISEN EDISTÄMINEN 1. Hyödyllisyysmalli ja yritysten kilpailukyky 2. Innovaatiot KOLMAS OSA: SAATAVAT EDUT JA ENNAKOITU KEHITYS A. B. C. TEOLLISUUSYRITYSTEN JA ITSENÄISTEN KEKSIJÖIDEN TILANNE TUOTANTOJAKSOIHIN, HYÖDYNTÄMISAIKAAN JA KEKSINTÖJEN ELINIKÄÄN VAIKUTTAVAT MUUTOKSET TUTKIMUS- JA KEHITYSTYÖSTÄ AIHEUTUVIEN KUSTANNUSTEN MUUTOKSET NELJÄS OSA: EHDOTETUN TOIMENPITEEN LUONNEHDINTA JA SIIHEN LIITTYVÄT MENETTELYT A. B. HYÖDYLLISYYSMALLIN TOIMINTA OIKEUSPERUSTA VIIDES OSA: SAANNOSTEN TARKASTELU PERUSTELUT JOHDANTO 1. Hyödyllisyysmallit ovat rekisteröityjä oikeuksia, joiden omistajilla on yksinoikeus teknisiin keksintöihin. Samoin kuin patenttisuojan yhteydessä, hyödyllisyysmallilla suojattavien keksintöjen on oltava uusia ja edustettava tietynasteista keksinnöllistä toimintaa. Vaadittu keksinnöllisyys on kuitenkin yleensä hyödyllisyysmallin ja patentin yhteydessä erilainen. Hyödyllisyysmallia myönnettäessä ei myöskään tai keksinnöllisyyttä. Siten tuotteen uutuutta yleensä tutkita ennakolta hyödyllisyysmalli voidaan ja rekisteröityä patenttia nopeammin saada edullisemmin, mutta sen antama oikeudellinen suoja on vastaavasti heikompi. 2. Komissio esitti heinäkuussa 1995 vihreän sisämarkkinoilla1. Tämän vihreän kirjan hyödyllisyysmallien suojelemisesta tarkoituksena oli käynnistää laaja kuulemismenettely yhteisön toiminnan tarpeesta tällä alalla, mikä johtui vaikutuksista sisämarkkinoiden toimintaan. Vihreässä kirjassa ehdotettiin lisäksi eri vaihtoehtoja, joista komissio voisi tarvittaessa esittää mielipiteensä kannanottojen perusteella. lainsäädäntöjen kansallisten haitallisista erojen kirjan tavaroiden vapaan 3. Tämän alan toiminnan ansiosta voitaisiin ensinnäkin parantaa yhteisön alueella tehtyihin pieniin keksintöihin perustuvien liikkuvuuden avoimuutta yhteisön alueella ja välttää kilpailun vääristyminen toisistaan eroavien tai puutteellisten kansallisten lainsäädäntöjen vuoksi. Toiseksi tämän aloitteen avulla voitaisiin parantaa sellaisten yhteisön yritysten oikeudellista asemaa, jotka harjoittavat jatkuvasti innovatiivista toimintaa ja mukauttavat tuotantoaan, ja keksintöjen niiden lujittaa hyödyllisyysmallisuojan avulla, ja keskisuurten yritysten tarpeisiin. joka soveltuu erityisen hyvin pienten maailmanmarkkinoilla kilpailukykyä 4. Tämä aloite liittyy muilta osin komission marraskuussa 1996 innovaatioita koskevassa joilla pyrittiin laatimassa toimintasuunnitelmassa2 esitettyihin ensimmäisessä toimenpiteisiin, innovaatioille. luomaan Toimintasuunnitelman mukaan komissio päättää hyödyllisyysmalleja koskevaan vihreään kirjaan laatia yhteisön lainsäädäntöehdotus tällä alalla. liittyvien kannanottojen perusteella mahdollisuuksista suotuisa kehys 5. Kaikki asiasta kiinnostuneet tähän kuulemismenettelyyn. Vihreään kirjaan liittyen komissiolle on toimitettu miltei 90 vastausta, mikä osoittaa myös kaikkien asianomaisten toimijoiden olevan kiinnostuneita asiasta. Euroopan parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea ovat tahot ovat osallistuneet aktiivisesti Asiakirja KOM(95)370 lopullinen, 19. 7. 1995. "Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa" KOM(96)589 lopullinen, 20. 11. 1996, 2. 6 kohta. antaneet tätä asiaa koskevan lausuntonsa. Lisäksi komissio on järjestänyt kuulemistilaisuuksia erityisesti Euroopan ammattijärjestöjen kanssa 23. syyskuuta 1996 sekä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa 4. marraskuuta 1996, jotta voitaisiin arvioida yhteisön hyödyllisyysmalleja koskevan aloitteen tarve ja määrittää tällaisen aloitteen mahdollinen sisältö. 6. Tämän toiminnan perusteella on voitu tietyillä todeta, että erityisesti pienillä ja ja teollisuusaloilla keskisuurilla yrityksillä kelloteollisuudessa, optiikassa, hienomekaniikassa ja hienotekniikassa) on todellinen tarve suojata keksintöjä hyödyllisyysmallien avulla, koska patenttisuojaa ei ole mukautettu koskemaan tietynlaisia keksintöjä, kuten pieniä teknisiä keksintöjä. (kuten lelu- sekä 7. Suurin osa niistä talouselämän toimijista, joita asia koskee, kannatti sellaista lainsäädäntöjen koostuisi yhteisön yhdenmukaistamisesta, mukaan lukien hyödyllisyysmallisuojan käyttöönotto niissä jäsenvaltioissa, joissa sitä ei vielä ole. kansallisten aloitetta, joka ENSIMMÄINEN OSA: SISÄMARKKINOIDEN TOTEUTTAMINEN KEKSINTÖJEN HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAN OSALTA A. HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAA KOSKEVIEN KANSALLISTEN LAINSÄÄDÄNTÖJEN YHDENMUKAISTAMINEN 8. 9. lainsäädäntöjen Tämän ehdotuksen ensimmäinen tavoite on yhdenmukaistaa yhteisön tasolla kansallisten teknisten keksintöjen tosiasiallinen suoja ja siten varmistaa sisämarkkinoiden tehokas toiminta. Nykyisin teknisten keksintöjen suojaa koskevat säännökset eroavat toisistaan niissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joihin tarkastelu kohdistui, ja tietyissä valtioissa tällaisia säännöksiä ei edes ole. suoma Suojajärjestelmien erot, mukaan lukien suojan puuttuminen tietyissä jäsenvaltioissa, saattavat estää keksijää tai pientä yritystä hakemasta jäsenvaltioissa. Jäljempänä olevassa keksinnölleen suojaa muissa taulukossa on esitetty valituissa jäsenvaltioissa tehtyjen kansallisten hyödyllisyysmallihakemusten lukumäärä vuodessa verrattuna muista yhteisön jäsenvaltioista peräisin oleviin hakemuksiin vuosina 1987-19901 keskimääräinen Kansalliset hakemukset Muista jäsenvaltioista peräisin olevat hakemukset _ _ _ _ __ _ __ • y^0^0-- y :. ; 3 519 394 • ' ^ t i ^ S i S Ä ^ ^ '1! 'BÄ|iip;:Äl-';' • ,' : ^69 56 _ _. " 13 608 57 45 i~494 Liilule: Industrial Property Statistics 1991, Publication A ja M, WlPOsekii Belgian patenttitoimisto Hyödyllisyysmallisuojan yleistä taloudellista merkitystä HU:ssa koskevan yhteydessä Ifo-instituutin itsenäisiä toteutettiin tutkimus4, jonka mukaan muista keksijöitä yleistutkimuksen ja yrityksiä koskeva On syytä huomata, että Kreikkaa koskevia tietoja ei ole käytettävissä vuodelta 1987, koska hyödyllisyysmalli otettiin Kreikassa käyttöön kyseisenä vuonna lailla n:o 1733/1987. Ifo-instituutin unionissa, MUnchen, toukokuu 1994. taloudellisesta merkityksestä Euroopan tutkimus hyödyllisyysmallisuojan hakemusten jäsenvaltioista peräisin olevien hakemusten pieni määrä johtuu rajojen yli ongelmista. Kansallisten tapahtuvien aiheuttamista lainsäädäntöjen erot aiheuttavat hakijoille, erityisesti itsenäisille keksijöille ja pk-yrityksille, merkittäviä hallinnollisia esteitä ja hidastavat sisämarkkinoiden innovaatiotoimintaa siten myös toteutumista. teollista ja 10. 11. taataan vastaava Lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisen avulla voidaan soveltaa rinnakkain toisiaan vastaavia kansallisia suojajärjestelmiä. Hyödyllisyysmallin jäsenvaltioissa eivätkä hakijalle lainsäädäntöjen erot aiheuta ongelmia. Hakiessaan suojaa toisessa jäsenvaltioissa hakija on tietoinen suojan vaikutuksista ja sen saamisen keskeisistä edellytyksistä. Yhdenmukaistamisen avulla voidaan lisäksi vähentää suojan hakemisen kustannuksia muissa jäsenvaltioissa ja yksinkertaistaa tätä menettelyä. suoja muissa Kansallisten lakien yhdensuuntaistamiseen on vääjäämättä liityttävä aineellisia säännöksiä, joissa määritetään tämän ehdotuksen soveltamisala ja joilla säädellään suojattavaa keksintöä, suojan myöntämisedellytyksiä, laajuutta ja kestoa, oikeuksien päättymistä sekä suojan raukeamista ja mitättömyyttä säännösten yhdensuuntaistamisella voidaan myös vähentää sisämarkkinoiden kannalta kielteisten ristiriitojen määrää. perusteita. koskevia Näiden B. HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN KÄYTTÖÖNOTTO VALTIOISSA, JOISSA NIITÄ EI VIELÄ OLE 12. 13. Jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdensuuntaistaminen velvoittaa sellaisia joissa hyödyllisyysmallia ei aikaisemmin ole käytetty valtioita, keksintöjen suojaamiseen, ottamaan käyttöön tämän suojamuodon. Tämä on tilanne Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa. Edellä mainitun Ifo-instituutin yleistutkimuksen yhteydessä toteutetussa Ison-Britannian koskevassa tutkimuksessa todettiin, että hyödyllisyysmallisuoja tarjoaa erityisesti pk- yrityksille selviä taloudellisia etuja täydentäessään patenttisuojaa. keksijöitä itsenäisiä yrityksiä ja C. TAVAROIDEN VAPAAN LIIKKUVUUDEN EDISTÄMINEN 14. tavaroiden vapaan toimintaan sisältyvät sisämarkkinat, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan c kohdan mukaan yhteisön joille ominaista on liikkuvuuden esteiden poistaminen erityisesti jäsenvaltioiden väliltä. Lisäksi mainitun perustamissopimuksen 7 a artiklan mukaan sisämarkkinoilla tarkoitetaan aluetta, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla erityisesti tavaroiden vapaa liikkuvuus on varmistettu. vaikutukset on Keksintöjen kansallisten hyödyllisyysmallisuojien kuitenkin rajattu yksinomaan suojan myöntäneen jäsenvaltion alueelle. 15. Hyödyllisyysmallioikeus on osa kannalta. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 artiklassa tarkoitettua teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelua. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta on pyydetty tulkitsemaan perustamissopimuksen 30 ja 36 artiklaa tavaroiden vapaan vaikka Tuomioistuin liikkuvuuden perustamissopimus ei vaikuta jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen mukaisiin teollista ja kaupallista omaisuutta koskevien oikeuksien olemassaoloon, näiden oikeuksien käyttämistä voivat kuitenkin tietyissä tapauksissa rajoittaa perustamissopimukseen sisältyvät kiellot, ottaen huomioon, että tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevia poikkeuksia ei sallita, ellei niitä voida perustella tällaisen omaisuuden nimenomaisena kohteena olevien oikeuksien suojelemisella5. vahvisti, että 16. Useimmilla jäsenvaltioilla on omat hyödyllisyysmallisuojaa koskevat järjestelmänsä. Muut, kuten Iso-Britannia, Luxemburg ja Ruotsi, ovat luopuneet kokonaan hyödyllisyysmallisuojasta. Oikeuden haltija ei voi vaikuttaa näihin erilaisiin suojelua koskeviin sääntöihin, ja hänen on tarvittaessa pakko välttää markkinoita, joilla hän ei saa keksinnölleen vastaavaa suojaa. 17. Kansallisten suojajärjestelmien erojen vuoksi on myös vaikeampi saada sisämarkkinoilla rajat ylittävää keksintöjen suojaa. Edellä mainitun Ifo- instituutin yleistutkimuksen yhteydessä toteutetussa yrityksiä ja itsenäisiä keksijöitä koskevassa tutkimuksessa noin 50 prosenttia tutkimukseen osallistuneista yrityksistä määritteli osan rajojen ylitse tapahtuvien hyödyllisyysmallihakemusten esteistä merkittäviksi sisämarkkinoilla, kun taas 32 prosenttia ei pystynyt vastaamaan kysymykseen siitä, miten paljon eri järjestelmät eroavat toisistaan. jäsenvaltioissa Suojan vaikutukset vaihtelevat suuresti kansallisten järjestelmien välillä, mikä merkitsee sitä, että yhden jäsenvaltion säädösten mukaan suojattavalle keksinnölle ei välttämättä suoda minkäänlaista suojaa toisessa jäsenvaltiossa tai sitä eivät välttämättä koske samat edellytykset. Tämä koskee erityisesti hyödyllisyysmallilta vaadittua keksinnöllisyyttä. Tietyissä Ranska) (kuten hyödyllisyysmallisuojan saaminen edellyttää samaa keksinnöllisyyttä kuin patentoitavuus, kun taas toisissa valtioissa (esimerkiksi Espanjassa, alhaisempi. Kreikassa Vähäisempää keksinnöllisyyttä soveltavissa jäsenvaltioissa riittävän keksinnöllisyyden määritelmä voi kuitenkin vaihdella huomattavasti. Myöskään uutuutta koskevat edellytykset eivät ole samanlaiset kaikissa jäsenvaltioissa. Espanjassa keksinnön uutuus määritetään esimerkiksi kansallisen teknisen tason perusteella, kun taas muissa jäsenvaltioissa perusteena käytetään usein kansainvälistä tekniikan tasoa, vaikka tietyissä tapauksissa on olemassa rajoituksia (Saksa ja Portugali). Italiassa) keksinnöllisyysvaatimus on Belgia ja ja Ks. esimerkiksi asia 192/73, Van Zuylen Frères v. Hag AG, tuomio 3. 7. 1974 (Kok. 1974, s. 731 ) ja asia 15/74, Centrafarm v. Sterling Drug, tuomio 31. 10. 1974 (Kok. 1974, s. 1147). 7 Samanlaisia ongelmia esiintyy suojan keston yhteydessä. Kestoaika voi olla kuusi vuotta (esimerkiksi Belgiassa ja Ranskassa), seitsemän vuotta (Kreikassa), kahdeksan vuotta (Suomessa), 10 vuotta (esimerkiksi Saksassa, Itävallassa ja Tanskassa) tai enemmän (kuten Portugalissa, jossa suojan kestoa voidaan pidentää loputtomiin). Tämä merkitsee sitä, että vaikka hyödyllisyysmallisuoja ei olisi enää voimassa yhdessä jäsenvaltiossa, keksintö toisessa jäsenvaltiossa. saattaa olla edelleen suojattu Hyödyllisyysmalliin ja erityisesti hyödyllisyysmallihakemuksiin liittyvät menettelysäännöt eroavat myös toisistaan eri jäsenvaltioissa. Toisinaan suoritetaan uutuutta ja keksinnöllisyyttä koskevia ennakkotutkimuksia (esimerkiksi Belgiassa ja Ranskassa), kun taas useimmiten riittää, että muodollisesti vahvistetaan hyödyllisyysmallisuoja edellytysten olevan olemassa. Tällainen oikeudellinen epävarmuus haittaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Kansallisten suojajärjestelmien eroilla on siten välillisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja yritysten mahdollisuuksiin suhtautua toiminnan sisämarkkinoihin yhtenäisenä ympäristönä. Tämä ja hankaloittaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta. tilanne kuvastuu avoimuuden puutteena taloudellisen teollisen ja D. KILPAILUN VÄÄRISTYMISEN VÄLTTÄMINEN SISÄMARKKINOILLA 19. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan g kohdan mukaan yhteisön toimintaan sisältyy sellaisen järjestelmän toteuttaminen, jolla taataan, että kilpailu ei vääristy sisämarkkinoilla. Tämä tavoite perustuu EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaiseen velvoitteeseen edistää koko yhteisön alueella ja tasapainoista kehitystä. Kaikille talouselämän toimijoille on luotava suojelun yhdenmukaiset kilpailuolosuhteet yhteydessä, jotta ne voisivat hyödyntää tehokkaasti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisia perusvapauksia. toiminnan sopusointuista teollisen omaisuuden taloudellisen Nämä pk-yrityksille. tai patentti asiamiehi in, mikä 20. Kansallisten suojajärjestelmien erojen vuoksi on usein turvauduttava juristeihin aiheuttaa huomattavia hallinnollisia ongelmia ja kustannuksia erityisesti itsenäisille keksijöille yritysten ja innovaatiovalmiuksia, myötävaikuttavat niiden eristäytymiseen ja vääristävät kilpailua. On nimittäin mahdollista, että yritykset joutuvat määrittämään kunkin jäsenvaltion kansallisilla markkinoilla soveltamansa toimintalinjan sen perusteella, millainen suoja niiden kaupallisen tuotteille myönnetään. Kuluttajien kannalta tämä aiheuttaa sen, että teknisiin innovaatioihin perustuvia tuotteita ei välttämättä ole saatavilla kaikilla yhteisön alueilla. heikentävät ongelmat 21. 22. 23. Lisäksi 16 kohdassa mainituilla ongelmilla on myös välittömiä vaikutuksia kilpailuolosuhteisiin sisämarkkinoilla. jäsenvaltioissa, joissa patentilta Sellaisissa ja hyödyllisyysmallilta samaa keksinnöllisyyttä, vähäisen keksinnöllisyyden edellytetään omaavat keksinnöt jäävät ilman riittävää suojaa. Tällöin kyseisistä tuotteista voidaan valmistaa kopioita tai jäljitelmiä ilman, että asiaan voitaisiin puuttua. Tilanne on vielä huolestuttavampi jäsenvaltioissa, joissa ei ole minkäänlaista hyödyllisyysmallisuojaa. ja ovat jäljitelmien valmistuskustannukset Kopioiden yleensä alhaisemmat kuin alkuperäisten tuotteiden valmistuskustannukset. Tällöin niissä jäsenvaltioissa, joissa suojan taso on alhainen tai joissa suojaa ei myönnetä, kopioiden ja jäljitelmien markkinaosuus voi olla suurempi kuin alkuperäisten tuotteiden osuus markkinoista. Korkean suojan tason myöntävissä valtioissa uhkana on lisäksi se, että sisämarkkinoiden kehittyessä edelleen maahan voidaan tuoda helpommin väärennettyjä tuotteita. tutkijoiden turvaamaan Euroopan Tämä tilanne on ristiriidassa sen yhteisön tavoitteen kanssa, jossa pyritään luovaan panokseen perustuvat oikeudet sekä Euroopan yritysten tämän alan investoinnit, joilla ne pyrkivät vastaamaan kolmansien merkittävät johtavat myös kilpailun maiden saavutuksiin. Nämä ongelmat sisämarkkinoilla vääristymiseen. Tilanteen korjaamiseksi kaikkien yhdenmukaisista on yritysten toimivien kilpailuedellytyksistä. ja keksijöiden voitava hyötyä E. YHTEISÖN TASON TOIMINNAN TARVE 24. 25. tiettyjen taloudelliset toimijat sekä pk- Erityisesti teollisuusalojen teknisille yritykset tarvitsevat yhteisön tason hyödyllisyysmallisuojaa yksinomaan keksinnöilleen. Tätä jäsenvaltioiden ollen jäsenvaltioiden lainsäädännöt on yhdenmukaistettava yhteisön tasolla. Tällä tavoin samalle keksinnölle varmistetaan yhtäläinen suoja koko yhteisön alueella. tyydyttää toimenpiteillä. Näin toteutetuilla ei voida tarvetta tasolla toimenpiteet on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 b artiklaan sisältyvän suhteellisuusperiaatteen mukaisesti suhteutettava ensisijaiseen tavoitteeseen eli sisämarkkinoiden toiminnan avoimuuden parantamiseen. Kansallisten yhdenmukaistaminen, mukaan lukien suojajärjestelmän käyttöönotto niissä jäsenvaltioissa, joissa sitä ei vielä ole, ei siten saa koskea kaikkia kansallisten hyödyllisyysmallisuojalakien osatekijöitä, vaan se on rajoitettava sellaisten keskeisten säännösten yhdensuuntaistamiseen, jotka vaikuttavat välittömimmin sisämarkkinoiden toimintaan. lainsäädäntöjen jättämällä yhden 26. Kyse ei siten ole yhteisön suojaoikeuden käyttöönottamisesta, jonka myötä hakija saisi suojan yhdellä ja samalla alueella eli kaikissa jäsenvaltioissa rekisteröintihakemuksen yhteiseen virastoon yhtenäisen menettelyn ja lainsäädännön mukaisesti. Kyse ei ole tunnustamisen myöskään kansallisten periaatteesta, myönnetyn jolloin hyödyllisyysmallin vaikutukset ulottuisivat hakijan sitä pyytäessä muihin toimijat ovat nimittäin osoittaneet jäsenvaltioihin. Taloudelliset ainoastaan rajallista mielenkiintoa näitä kahta vaihtoehtoa kohtaan komission vihreään kirjaan liittyvän kuulemismenettelyn yhteydessä. järjestelmien vastavuoroisen jäsenvaltiossa yhdessä TOINEN OSA: TALOUDELLISET TARPEET SUHTEESSA YHTEISÖN TAVOITTEISIIN A. HYÖDYLLISYYSMALLISUOJAN TALOUDELLINEN MERKITYS 1. Hyödyllisyysmallin käyttö yhteisössä ja sen käytön syyt sen soveltamista käytännössä yhteisön 27. Hyödyllisyysmallin taloudellista merkitystä yrityksille voidaan mitata alueella. tarkastelemalla Vaikuttaisi siltä, että niissä valtioissa, joiden suojajärjestelmä edellyttää rajallista keksinnöllisyyttä, kansallisia hakemuksia tehdään enemmän kuin samaa keksinnöllisyyttä kuin patentilta (esimerkiksi Saksassa jätetään vuosittain noin 12 000 hakemusta, kun taas Ranskassa vastaava määrä on ainoastaan muutama sata). Rajojen ylitse tapahtuvia hakemuksia tehdään vähemmän, mikä johtuu yhteisön hyödyllisyysmallisuojaa koskevien järjestelmien erojen aiheuttamista ongelmista. hyödyllisyysmallilta valtioissa, vaaditaan joissa 28. Hyödyllisyysmallien hakijoiden toiminnan kehityksen osalta voidaan todeta, että edellä mainitun Ifo-instituutin yleistutkimuksen yhteydessä toteutetun perusteella todennäköisesti kasvaisi, jos voimassa olevaa hakemusten määrä Erityisesti perusteellisesti. lainsäädäntöä suojelukelpoisuuden myötä kaikenkokoiset yritykset käyttäisivät hyödyllisyysmallia useammin. yksinkertaistamisen patenttiasiamiehiä uudistettaisiin tutkimuksen edellytysten koskevan taloudellisten Komission vihreän kirjan yhteydessä toimijoiden kuulemisen perusteella on lisäksi voitu todeta, että teknisten todellinen keksintöjen tietyillä taloudellinen tarve, erityisesti pk-yritysten keskuudessa ja teollisuusaloilla (kuten lelu- tai kelloteollisuudessa). hyödyllisyysmallisuojalle toteuttaman olemassa on 29. Keksintöjen hyödyllisyysmallisuojan käyttö johtuu seuraavista tämän suojamuodon keskeisistä ominaispiirteistä: - Nopea ja yksinkertainen rekisteröinti: hyödyllisyysmallin saaminen kestää noin kuusi kuukautta, verrattuna kahdesta neljään vuoteen patentin yhteydessä, koska uutuus- tai keksinnöllisyystutkimusta ei suoriteta. Tämän ansiosta hakija saa ensinnäkin nopeasti suojan kopiointia ja jäljittelemistä vastaan, ja tämä suoja vahvistaa erityisesti pk-yritysten kilpailuasemaa ja parantaa niiden tuotteiden, erityisesti ja kulutushyödykkeiden arvoa edistäessään niiden kaupallista hyödyntämistä. Nopean rekisteröinnin on ansiosta tai mahdollista, hyödyntämällä sitä itse. hyväksikäyttö tuotteeseen käyttöoikeus investointitavaroiden joko myöntämällä taloudellinen keksinnön nopea Joustavat suojan saannin edellytykset: vaikka patentin saaminen edellyttää keksinnöllisyyttä ja ehdotonta uutuutta, useimmiten hyödyllisyysmallisuojan vaatima keksinnöllisyys on vähäisempi kuin patentin yhteydessä, ja uutuusvaatimusta on rajoitettu (esimerkiksi Espanjassa tarkastellaan ainoastaan kansallista teknistä tasoa). Näin ollen hyödyllisyysmallin saamisen edellytykset ovat joustavampia ja ne on helpompi täyttää. Hyödyllisyysmallisuojan hakemisen tärkeä syy on se, että sen edellyttämä keksinnöllisyys on erilainen kuin patenttien yhteydessä. Tämän ansiosta voidaan suojata pieniä teknologisia parannuksia koskevat keksinnöt, jotka ovat tärkeitä pk- yritysten lisäksi myös suurille yrityksille. ja ilman uutuus- kustannukset joiden on haettava toteutettavaa niiden Alhaiset kustannukset: toisin kuin patentit, hyödyllisyysmallit myönnetään ennakolta tai ovat keksinnöllisyystutkimusta, jolloin alhaisemmat. Tämä näkökohta on erityisen tärkeä yrityksille, jotka tarvitsevat mahdollisimman täydellisen suojan kopioita ja jäljitelmiä lukuisia hyödyllisyysmalleja. vastaan Kustannukset ovat samaten ratkaisevan tärkeitä sellaisten keksintöjen yhteydessä, joiden kaupallinen menestys on epävarma. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, joista useimmilla ei ole käytössään riittävästi tarkasti uusien tietoa markkinoista, jotta ne voisivat arvioida tuotteiden myyntimahdollisuudet. Suuryrityksillä on puolestaan suunnittelu- ja ennustusmenetelmiä, joiden avulla ne voivat vähentää tappioiden vaaraa. Väliaikainen suoja patentin myöntämiseen saakka: Jotkut keksinnöt on mahdollista suojata sekä hyödyllisyysmallilla että patentilla. Tällöin hyödyllisyysmallia voidaan käyttää sen nopean rekisteröinnin ansiosta keksinnön suojaamiseen siihen saakka, että keksintö patentoidaan. Patentin saaminen voi nimittäin kestää suhteellisen kauan ennakkotutkimusten vuoksi. Tämä väliaikainen suoja on erityisen käyttökelpoinen sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa patentin saaminen edellyttää perusteellista uutuuden ja keksinnöllisyyden tutkimista ja joissa patentin saaminen kestää siten kauan. 12 2. Hyödyllisyysmallien merkitys patentteihin verrattuna koskevia eurooppapatenttia 30. Kansallisten hyödyllisyysmallijärjestelmien merkitys patenttisuojaan verrattuna riippuu ensisijaisesti järjestelmän muodosta. Vertailtaessa (joita ei ole rekisteröity Euroopan kansallisia patenttihakemuksia ja patenttivirastossa), hyödyllisyysmallihakemuksia neljässä yhteisön jäsenvaltiossa vuosina 1987 - 1991 (Italian kansallisia patentti-ja hyödyllisyysmallihakemuksia koskevat luvut olivat tosin käytettävissä ainoastaan vuosilta 1987 - 1989) (ks. jäljempänä oleva taulukko), voidaan todeta, että sellaisissa valtioissa, joissa hyödyllisyysmallilta vaaditaan erilaista keksinnöllisyyttä kuin patentilta Italia), hyödyllisyysmallihakemuksia jätetään enemmän kuin niissä valtioissa, joissa hyödyllisyysmallin ja patentin saamisen edellytykset ovat samat (esimerkiksi Ranska). (esimerkiksi hakemuksia Espanja, Saksa, Patentti/hyödylli syysmallihake mukset tutkituissa jäsenvaltioissa Espanja Italia Ratiset 7 306 10 369 31209 Sàfcsà ' _. ;"'• 88 271 Kansalliset patenttihakemuk set Eurooppa patenttia koskevat hakemukset Hyödyllisyys mallihakemuk set 1 017 9 927 22 350 55 672 17 260 10 890 1 771 61057 Lähde: Euroopan patenttivirasto (EPIDOS/INPADOC): tilanne 9. 7. 1993, Ifo-instituutin patenttitilastot sekä Ifo-instituutin laskelmat. 31. 32. 3. 33. johtuu tilanne Tämä joiden keksinnölli syy s vaatimus on rajoitetumpi kuin patenteilla, vaatimukset saamiseksi ovat vähäisemmät. Näin ollen molemmilla suojan suojajärjestelmillä on oma oikeutuksensa. järjestelmissä, siitä, että Järjestelmät, joissa hyödyllisyysmallille asetetaan samat vaatimukset kuin patentille ovat vähemmän houkuttelevia, koska ne joutuvat kilpailemaan patenttisuojan kanssa, jota monet hakijat suosivat sen suoman paremman oikeusvarmuuden vuoksi. Hyödyllisyysmallin merkitys elinkeinoelämän alasta riippuen yritysten koosta ja Hyödyllisyysmallisuojan taloudellinen merkitys ei ole sama kaikille yrityksille, vaan se riippuu kunkin yrityksen kiinnostuksen kohteista. 13 vähintään Saksassa tehty tutkimus6, jonka päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin jäsenvaltioihin, on osoittanut, että vaikka suuryritykset, joiden liikevaihto on kiinnostuneita hyödyllisyysmallista, yritykset, joiden vuosittainen liikevaihto on 5 miljoonaa ecua tai vähemmän, käyttävät niitä enemmän. Pk-yritysten mielenkiinto7 johtuu ensisijaisesti kustannussäästöistä, ajan säästämisestä ja pienemmistä hallinnollisista rasitteista. 1,25 miljardia ecua, ovat 34. 35. Lisäksi pk-yritysten tutkimus- ja kehittämistoiminnan tuloksena syntyy usein taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen vähäisyyden vuoksi vähäisen keksinnöllisyyden omaavia teknisiä keksintöjä, jotka eivät välttämättä täytä patentin saamisen edellytyksiä. Kyse on useimmiten teknisistä parannuksista, joilla on kasautumisvaikutuksen ja tuotteiden keskinäisen vuorovaikutuksen ansiosta yhtä merkittävä vaikutus kyseisellä alalla käytettävään teknologiaan kuin varsinaisilla keksinnöillä. Toisaalta yhteisön hyödyllisyysmallihakemusten perusteella tehtyjen tutkimusten mukaan8 näyttäisi siltä, että hyödyllisyysmallia käytetään innovaatioiden, erityisesti pienten tietyillä teknisten keksintöjen, tarve on jatkuva. Tärkeimpiä tällaisia aloja ovat koneenrakennus, ja autoteollisuus. hienomekaniikka, teollisuusaloilla, sähköteollisuus, optiikka joilla B. YRITYSTEN KILPAILUKYVYN PARANTAMINEN JA TUTKIMUKSEN JA KEHITTÄMISEN EDISTÄMINEN 1. Hyödyllisyysmalli ja yritysten kilpailukyky 36. On selvää, että jatkuva innovatiivinen toiminta asettaa yritykset teknisesti edullisempaan asemaan ja on hyvin tärkeää niiden kilpailukyvylle. Yritysten kilpailukyky on ollut useiden vuosien ajan ensisijaisen tärkeää Euroopan unionin politiikassa. Innovaatiokyky on ollut kilpailukyvyn Ifo-insituutli teki kyseisen tutkimuksen Saksan patenttijärjestelmän ongelmista yritysten innovatiivisen toiminnan yhteydessä vuonna 1989 Saksan liittotasavallan talousministeriön toimeksiannosta. Komission suositus (EY) N:o 96/280, annettu 3. huhtikuuta 1996, joka koskee pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmää; pk-yrityksillä tarkoitetaan yrityksiä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, joiden vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa ecua, joiden taseen loppusumma on enintään 27 miljoonaa ecua ja joiden pääomasta tai äänivaltaisista osakkeista 25 prosenttia tai enemmän ei ole sellaisen yrityksen omistuksessa tai sellaisten yritysten yhteisomistuksessa, joihin ei voida soveltaa joko pienen yrityksen tai pk- yrityksen määritelmää (EYVL N:o L 107, 30. huhtikuuta 1996). Euroopan patenttivirasto, Wienin osasto, tilanne 8. 1. 1993 ja Tanskan yrityksiä koskeva tutkimus, AIPPI, Annuaire 1986, 1 -4. 14 tärkeimpänä edistäjänä kiinteä osa Euroopan teollisuuspolitiikkaa 1990- luvun alusta lähtien9. 37. on kannalta hyödyllisyysmalli Tältä verrattuna ominaispiirteidensä, kuten nopean ja yksinkertaisen suojahakemusten rekisteröinnin ansiosta erityisesti pk-yritysten itsenäinen kilpailukyvyn edistäjä, jonka avulla ne pystyvät säilyttämään markkina-asemansa ja parantamaan sitä ja joka samalla helpottaa teknisten keksintöjen taloudellista ja kaupallista hyödyntämistä. patenttiin 38. Huomattava liittyvässä teollisuusyrityksistä enemmistö kaikenkokoisista ja itsenäisistä keksijöistä on ilmoittanut edellä mainitun Ifo-instituutin yleistutkimukseen toteutetussa tietyissä tutkimuksessa, että hyödyllisyysmallin tärkein myönteinen vaikutus on markkina-aseman parantaminen. Toimijat ovat nimittäin tietoisia siitä, että ne menettävät kilpailuetunsa, jos ne eivät pysty estämään kilpailijoita kopioimasta aikana hyödyllisyysmallin kaltaisten tehokkaiden oikeussuojakeinojen avulla. jäsenvaltioissa jäljittelemästä tuotteitaan tiettynä tai toimiviin tärkeää, että toimijat voivat On olennaisen todistaa keksinnön alkuperäisyyden ja säilyttää kilpailuasemansa suhteessa muihin samoilla markkinoilla ja menetelmien ansiosta, jotta kuluttajat saisivat myönteisen käsityksen yrityksen Keksintöjen hyödyllisyysmallisuojan avulla voidaan myös edistää Euroopan yritysten kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla. innovaatiokyvystä. innovatiivisten teknologisesta tuotteiden yrityksiin 2. Innovaatiot 39. tuotteiden kehittäminen tekniset parannukset Innovaatiot10, joille ominaisia ovat useat ja keksintöjen täydentäminen, ovat olennaisen tärkeitä teollisuusyrityksille. Yritysten on jatkuvasti parannettava ja uudistettava tuotteitaan, jotta ne tai kasvattamaan sitä. pystyisivät säilyttämään markkina-asemansa Uusien kaikilla teollisuusaloilla toimivien yritysten kilpailukykyä. Euroopan yhteisössä ei toimintaa verrattuna nykyisin hyödynnetä riittävästi tärkeimpiin kilpailijoihin eli Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Euroopassa tutkimuksen teollisuuden tutkimuskustannukset, tutkimuskustannukset asukasta kohti ja tutkijoiden suhteessa aktiiviväestöön ovat alhaisemmat kuin kokonaismäärä Japanissa tai USA:ssa. bruttokansantuotteesta, innovatiivista nimittäin parantaa osuus Ks. erityisesti 16. marraskuuta 1990 laadittu komission teollisuuspolitiikkaa koskeva tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, asiakirja KOM(90) 556 lopullinen. Ks. komission vihreä kirja innovaatiosta, asiakirja KOM(95) 688 lopullinen. 15 Hyödyllisyysmallin tarjoama keksintöjen suoja on tärkeä keino edistää Euroopan yritysten teknisiä innovaatioita. Euroopan parlamentti on korostanut, että henkisen omaisuuden oikeussuojan varmistaminen ja helpottaa uusien edistää keksintöjen soveltamista tuotteiden valmistukseen11. innovaatiokykyä Euroopan unionissa 40. Vaikka suuryritykset eivät juurikaan suunnittele innovatiivisen toiminnan tuotannon uudistamista pidemmälle eivätkä kehittämistä pelkkää tuotteiden eliniän lyhentämistä, pk-yritykset sen sijaan tiedostavat, että niiden on tehostettava innovatiivista toimintaansa vastatakseen kilpailun kovenemiseen. Hyödyllisyysmallisuoja näyttäisi siten soveltuvan pieniin teknologisiin keksintöihin, joiden elinikä on suhteellisen lyhyt ja joita on kehitettävä tulevaisuudessa. Ensisijassa pk-yritykset, joiden osuus on yli 99 prosenttia Euroopan yrityksistä, jotka työllistävät 66 prosenttia Euroopan työssäkäyvistä ja joiden osuus on 65 prosenttia yritysten kokonaisliikevaihdosta, hyötyisivät tällaisesta suojasta. 1 ' Vihreää kirjaa hyödyllisyysmallien suojelemisesta sisämarkkinoilla koskeva mietintö, asiakirja PE 214 304/lopullinen, 26. 6. 1996. 16 KOLMAS OSA: SAATAVAT EDUT JA ENNAKOITU KEHITYS A. TEOLLISUUSYRITYSTEN JA ITSENÄISTEN KEKSIJÖIDEN TILANNE 41. Viidessä vuonna yhteisön jäsenvaltiossa tehdyssä kyselytutkimuksessa osoittautui, että yritykset ja itsenäiset keksijät ovat erittäin kiinnostuneita sellaisesta teknisten keksintöjen lisäsuojasta, joka täydentäisi pienten keksintöjen patenttisuojaa, jolle asetettaisiin lievempiä edellytyksiä ja joka ei edellyttäisi ennakolta tehtävää uutuustutkimusta. Sen olisi myös oltava patenttisuojaa huokeampi ja voimassaoloajaltaan lyhyempi (ks. taulukko jäljempänä). 1993 Kiinnostus hyödyllisyysmallisuojaa kohtaan (saatujen vastausten määrä prosentteina) Hyvin kiinnostunut Jonkin verran kiinnostunut Vähän kiinnostunut Valituissa valtioissa Espanja Italia Ranska Saksa Yhdistynyt kuningaskunta Yrityskoon mukaan Enintään 100 työntekijää 101-500 työntekijää 501 - 1 000 työntekijää yli 1 000 työntekijää Kaikki yrityskoot 41 26 22 46 32 41 48 29 27 39 25 42 51 30 25 34 28 37 32 32 12 19 13 16 34 12 17 24 38 20 Ei mielipidettä 22 13 13 8 9 13 7 10 3 9 Lähde: 1994. Ifo-instituutin tutkimus valituista yhteisön jäsenvaltioista vuonna 1993. Furoopan komission laskelmat 17 42. Taulukosta käy selvästi ilmi, että yrityksissä on suhteellisen suuri tarve tämäntyyppiseen suojaan. Itse asiassa keskimäärin 39 prosenttia kyselyyn vastanneista yrityksistä ilmoitti olevansa hyvin kiinnostunut, 32 prosenttia jonkin verran kiinnostunut ja ainoastaan 20 prosenttia vain vähän tarkastellaan kiinnostunut asiasta. Jos kyselytutkimuksen yrityskoon mukaan, havaitaan enintään 500 työntekijän yritysten olevan kiinnostuneimpia tällaisesta suojasta ja yli 1 000 työntekijän yritysten kiinnostuksen olevan hieman vähäisempää. tuloksia 43. Kyselytutkimuksesta ilmenee myös, että yritykset ja itsenäiset keksijät tulevaisuudessa haluavat ainakin säilyttää mahdollisuuden nykyiset siitä, markkinoitaan toimintamahdollisuudet ovat sisämarkkinoilla, ja että ne ovat siis suurelta osin kiinnostuneita ajatuksesta yhteisön hyödyllisyysmallisuojasta. riippumatta laajentaa niiden mitkä B. TUOTANTOJAKSOIHIN, HYODYNTAMISAIKAAN JA KEKSINTÖJEN ELINIKÄÄN VAIKUTTAVAT MUUTOKSET hyödyllisyysmallin 44. Myös lähitulevaisuudessa on odotettavissa merkittäviä kehitysaskeleita. Ne tekevät suojamuotojen kaltaisten tutkimuksen entistä tarpeellisemmaksi. Tuotantojaksot lyhenevät kaikkialla sen maailmassa. Tämä merkitsee, hyödyntämisen ja seuraavan tuotesukupolven välinen aika lyhenee. On siis tarpeen ottaa viipymättä käyttöön jokin suojakeino, mutta suojan ei enää joitakin tarvitse olla pitkäaikainen välttämättä teollisuudenaloja, kuten farmasiateollisuutta. lukuun ottamatta että keksinnön syntymisen, joustavien instituutin tutkimuksen 12 Japanissa tämä ilmiö on kehittynyt erikoiseen suuntaan. Japanin henkisen mukaan tekemän omaisuuden hyödyllisyysmallilla suojeltujen keksintöjen kaupallinen hyödyntäminen alkaa Japanissa usein hakemuksen jättämisen ja vielä tutkimatta olevan Amerikkalaisen hakemuksen patenttiviraston tekemän tutkimuksen 13 mukaan Yhdysvalloissa uusien keksintöjen kehityskulku näyttää nopeutuvan kaikilla teollisuudenaloilla polttoaine-, elintarvike-, kemian- ja farmasiateollisuutta lukuun ottamatta. Keksinnön keskimääräinen elinikä on nykyisin enintään kuusi vuotta. julkaisemisen välisenä aikana. 45. Jos keksintöjen tuotantojaksoja ja elinikää tarkastellaan suhteessa niihin teollisuudenaloihin, jotka käyttävät hyödyllisyysmalleja erittäin usein että (kuten kone-, tuotantojaksoilla ja keksintöjen elinajoilla on näillä aloilla taipumus lyhentyä merkittävästi. Eurooppapatentin myöntäminen vaatii keskimäärin neljä vuotta. Kun otetaan huomioon teknisten keksintöjen keskimääräisen elinajan lyhyys, lyhytikäisille keksinnöille on tulevaisuudessa kehitettävä autoteollisuus), voidaan todeta, sähkö- ja Questionnaire relating to legal protection of (he fruits of R&D, Japan Institute of Intellectual Property, 1991. Business Week, Science & Technology, 3. 8. 1992, CHI Research INC. suoja, joka on nopeasti saatavilla. Hyödyllisyysmalli on paras väline tämän tarpeen täyttämiseksi. C. TUTKIMUS- JA KEHITYSTYÖSTÄ AIHEUTUVIEN KUSTANNUSTEN MUUTOKSET tulevat kasvamaan vain vähän Ifo-instituutin yleistutkimukseen kuuluvan, yritysten 46. Tutkimus- ja kehitystyö on yksi talousalan tutkimustoiminnan keskeisiä osatekijöitä. ja itsenäisten keksijöiden keskuudessa tehdyn tutkimuksen mukaan vaikuttaa siltä, että T&K-kustannukset ja teknologian niillä enimmäkseen ja kone- sekä suurkäyttäjiä, ajoneuvoteoUisuuden, ja lääkintälaitetekniikan aloilla noin 50 - 58 prosenttia kyselyyn osallistuneista on sitä mieltä, että T&K-kustannukset eivät tule kasvamaan. On kuitenkin pidettävä mielessä, että T&K-kustannusten pysyminen vakaina on jo sinänsä myönteistä, kun otetaan huomioon, miten kovasti kaikilla yritystoiminnan aloilla ponnistellaan kustannusten vähentämiseksi. sähkötekniikan, hienomekaniikan, optiikan teollisuudenaloilla, suuryrityksissä. jotka Erityisesti ovat 47. On kuitenkin mahdollista, että T&K-toiminnasta aiheutuvat kustannukset nousevat esimerkiksi pakkaus- ja kuljetustekniikkaan erikoistuneiden valmistajien, puu- ja huonekaluteollisuuden ja kodinkonevalmistajien osalta. Näiden alojen tekniset keksinnöt tarvitsevat asianmukaista suojaa. Tämä kehityssuuntaus viittaa siihen, että hyödyllisyysmallin merkitys lisääntyy tulevaisuudessa. NELJÄS OSA: EHDOTETUN TOIMENPITEEN LUONNEHDINTA JA SIIHEN LIITTYVÄT MENETTELYT A. HYÖDYLLISYYSMALLIN TOIMINTA 48. Hyödyllisyysmalli on rekisteröity oikeus, joka antaa yksinoikeussuojan tekniselle keksinnölle. Tämä erottaa hyödyllisyysmallin mallioikeudesta, joka suojelee esineen ulkonaista muotoa eikä sen pohjana olevaa teknistä keksintöä. Se muistuttaa patenttia sikäli, että keksinnön on oltava uusi ja sen saavutusta. Keksinnöllisyys on usein alhaisempi kuin mitä patentin saamiseksi vaaditaan. Toisin kuin patentti, hyödyllisyysmalli myönnetään ilman etukäteen tapahtuvaa uutuuden ja keksinnöllisyyden tutkimista. Tämä oikeus voidaan siis saada nopeammin ja edullisemmin, mutta sen antama suoja on oikeudellisesti vähemmän varma. keksinnöllistä jonkinasteista edustettava on Euroopan parlamentti Kuten hyödyllisyysmallisuojan oikeudellisen varmuuden vaillinaisuutta ei kuitenkaan saisi pitää esteenä tämän järjestelmän sisällyttämiselle yhteisön lainsäädäntöön, kun otetaan huomioon, että tästä suojasta on paljon enemmän hyötyä kuin haittaa. toteaa14, 49. Nykyisin hyödyllisyysmallisuoja on olemassa ainoastaan kansallisella tasolla. Kolmessa jäsenvaltiossa (Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg ja Ruotsi) ei tätä suojajärjestelmää tunneta lainkaan. Niissä jäsenvaltioissa, joissa järjestelmä tunnetaan, käytetään erilaisia suojajärjestelmiä, jotka tunnetaan nimillä hyödyllisyysmalli, hyödyllisyystodistus, kuuden vuoden patentti, lyhytaikainen patentti, pikkupatentti ja hyödyllisyysmallitodistus. Järjestelmät eroavat toisistaan suuresti, mutta ne kaikki tarjoavat suojaa teknisille keksinnöille sen lisäksi, mitä on saatavissa patentin nojalla. Kaikkien olemassa olevien järjestelmien tarkoituksena on parantaa yritysten innovatiivista kykyä. 50. Kansallisten järjestelmien erilaisuus ei kuitenkaan vastaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden helpottamista ja kilpailun vääristymättömyyden varmistamista koskevia tavoitteita. Se ei myöskään edistä eurooppalaisten yritysten innovatiivista toimintaa. Vilkas innovatiivinen toiminta antaa yrityksille teknologisen etulyöntiaseman, joka on yritysten kilpailukyvyn kannalta tärkeä tekijä. Vihreää kirjaa hyödyllisyysmallien suojelemisesta sisämarkkinoilla koskeva mietintö, asiakirja PE 214 304/lopullinen, 26. 6. 1996 20 51. Keksintöjen suojaaminen hyödyllisyysmallilla on viime vuosina herättänyt selvästi kiinnostusta yhteisössä. Tämä suojajärjestelmä onkin viime vuosien aikana otettu käyttöön viidessä uudessa yhteisön jäsenvaltiossa (Irlanti, Tanska, Kreikka, Itävalta ja Suomi), ja näin kahdessatoista viidestätoista yhteisön jäsenvaltiosta on nyt olemassa tällainen järjestelmä. 52. Tämän direktiiviehdotuksen tavoitteena on yhdenmukaistaa erityisesti suojan kohdetta, myöntämisedellytyksiä, laajuutta ja voimassaoloaikaa sääntelevät keskeiset säännöt. Direktiivillä ei oteta käyttöön yhteistä hakemusmenettelyä eikä perusteta elintä, joka erikseen vastaisi hyödyllisyysmallien myöntämisestä yhteisön tasolla. Lisäksi direktiivi merkitsee, että jäsenvaltioiden, joissa hyödyllisyysmallisuojaa koskevaa järjestelmää ei tämä järjestelmä kansalliseen lainsäädäntöönsä. tunneta, on otettava Olisi korostettava, että keksinnön esittämistä kolmiulotteisessa muodossa, jota tietyissä kansallisissa suojajärjestelmissä (kuten Espanjan, Suomen, Kreikan, Italian ja Portugalin järjestelmissä) vaaditaan, ei ole säilytetty, koska se ei enää vastaa nykyisiä tarpeita. Menetelmät voidaan siten sisällyttää tämän ehdotuksen soveltamisalaan. Elollinen aines, kemialliset tai farmaseuttiset aineet ja tietokoneohjelmiin liittyvät keksinnöt on nimenomaan jätetty direktiivin suojan ulkopuolelle. 53. Yhdenmukaistamisen ansiosta hyödyllisyysmallin hakija voi olla varma siitä, että suojaoikeus on sama kaikissa jäsenvaltioissa, eikä säännösten erilaisuus enää hankaloita asioita. Jos hakija hakee suojaa toisesta jäsenvaltiosta, hän tietää, mitkä ovat olennaiset edellytykset tämän suojan saamiseksi ja mikä on suojan voimassaoloaika. Säädös alentaa kustannuksia ja yksinkertaistaa suojan hakemista joissakin jäsenvaltioissa edistäen siten innovaatioita. tutkimista, rajoittamiseksi liian suuri määrä oikeuksia keksinnöllisyyden ja ilman etukäteen 54. Se, että myönnetään aiheuttaa tapahtuvaa uutuuden oikeudellista epävarmuutta. Sen tässä ehdotuksessa esitetään luettelo suojaa koskevista poikkeuksista, joihin kuuluvat elollinen aines, kemialliset sekä tietokoneohjelmat. Ehdotuksessa säädetään myös suoja-ajan rajoittamisesta sekä uutuustutkimusselonteon laatimisesta hakijan sitä pyytäessä tai, jos jäsenvaltiot niin säätävät, sellaisen oikeudenkäynnin yhteydessä, joiden tarkoituksena on saattaa voimaan hyödyllisyysmalliin perustuvat oikeudet. Ehdotuksessa ei suljeta pois jäsenvaltioiden mahdollisuutta periä korkeampaa maksua suojaoikeutta uusittaessa. ja menetelmät farmaseuttiset aineet ja 21 B. OIKEUSPERUSTA 55. Hyödyllisyysmallisuojaa koskevien erilaisten kansallisten järjestelmien säilyttäminen saattaa haitata tavaroiden vapaata liikkuvuutta, vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja siten vääristää kilpailuedellytyksiä yhteisössä. Hyödyllisyysmallia koskevien olennaisten kansallisten säännösten yhdensuuntaistaminen mahdollistaa sen, että sisämarkkinoiden toiminta muuttuu avoimemmaksi, edistää innovaatiota ja tekniikan kehitystä yhteisön tasolla ja on yhteisön sisäisen tavarakaupan kannalta suotuisaa. 56. Kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen on myös kyseisten taloudellisten toimijoiden, kuten erityisesti teollisuuden, etujen mukaista. toimijat ovat suhtautuneet enimmäkseen myönteisesti Taloudelliset lainsäädäntöjen hyödyllisyysmallisuojaa yhdenmukaistamiseen suojajärjestelmän direktiivillä käyttöönottoon niissä jäsenvaltioissa, joissa sellaista ei vielä ole. kansallisten tällaisen koskevien ja 57. Komissio ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan säilyttämistä tämän ehdotuksen oikeusperustana. Näin on tehty muidenkin sellaisten direktiivien osalta, lainsäädäntöjä on yhdensuuntaistettua. Myös yhteisöjen tuomioistuin on useaan kertaan vahvistanut tämän oikeusperustan aiheellisuuden 16. joilla kansallisia Ks. esimerkiksi jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä annettu direktiivi 89/104/ETY(EYVLN:oL40, 11. 2. 1989, s. 1 ), tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta annettu direktiivi 93/98/ETY (EYVL N:o L 290, 24. 11. 1993, s. 9), tietokantojen oikeudellisesta suojasta annettu direktiivi 96/9/EY (EYVL N:o L77, 27. 3. 1996, s. 20). Ks. asia 1/94, Yhteisön toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia palveluiden sekä teollis-ja tekijänoikeuksien alalla, lausunto 15. 11. 1994 (Kok. 1994, s. 5267) ja asia C-350/92, Yhdistynyt kuningaskunta v. neuvosto, tuomio 13. 7. 1995 (Kok. 1995, s. 1985). 22 VIIDES OSA: SAANNOSTEN TARKASTELU 58. Kansallisissa hyödyllisyysmallisuojaa koskevissa järjestelmissä on kansalliseen patenttioikeuteen perustuvia säännöksiä, jotka vastaavat eurooppapatenttien myöntämisestä tehdyn yleissopimuksen määräyksiä. Yhdenmukaisuuden varmistamiseksi myös tietty osa ehdotukseen otetuista säännöksistä on tehdyn yleissopimuksen vastaavien määräysten perusteella. laadittu eurooppapatenttien myöntämisestä 1 artikla 59. Hyödyllisyysmallin käsite on määriteltävä selkeästi sen erottamiseksi jäsenvaltioissa käytettävistä eri käsitteistä. Olisi kuitenkin täsmennettävä, että vaikka Belgiassa ja Alankomaissa käytetyt nimitykset eivät ole virallisia, ne esiintyvät kuitenkin lainvalmisteluasiakirjoissa. Käsitteen määritelmä auttaa jäsenvaltioita erottamaan, mihin kansallisiin säännöksiin tämä direktiivi täsmälleen vaikuttaa. 2 artikla 60. Tässä artiklassa täsmennetään ehdotuksen tavoitteet. Sen tarkoituksena on jäsenvaltioiden hyödyllisyysmallisuojaa koskevien lakien, asetuksien ja hallinnollisten määräysten yhdensuuntaistaminen. Tämä merkitsee, että niiden koskevaa järjestelmää ei tunneta, on otettava se käyttöön tämän direktiivin säännösten mukaisesti. hyödyllisyysmallisuojaa jäsenvaltioiden, joissa 3 artikla 61. Tässä artiklassa määritellään keksinnöt, joita hyödyllisyysmallilla voidaan suojata. Suojakelpoisten keksintöjen on oltava uusia ja keksinnöllisiä. Niiden on myös oltava teolliseen käyttöön soveltuvia. Keksintöinä ei pidetä löytöjä, tieteellisiä teorioita ja matemaattisia menetelmiä, esteettisiä luomuksia eikä suunnitelmia, sääntöjä tai menetelmiä älyllistä toimintaa, pelejä tai liiketoimintaa varten taikka tietojen esittämistä. 4 artikla 62. Tässä artiklassa esitetään hyödyllisyysmallisuojaa koskevat poikkeukset. Perinteisen yleistä järjestystä tai hyviä tapoja koskevan poikkeuksen lisäksi liittyviin hyödyllisyysmalleja keksintöihin, kemiallisiin tai farmaseuttisiin aineisiin tai menetelmiin liittyviin keksintöihin taikka tietokoneohjelmiin liittyviin keksintöihin. ei myönnetä ainekseen elolliseen 23 Elolliseen ainekseen liittyvien, kemiallisten ja farmaseuttisten keksintöjen poissulkemista perustellaan sillä, että nämä aineet tai menetelmät edellyttävät pitkää kehittelyä ennen kuin ne voidaan saattaa markkinoille ja niille on siis voitava saada patenttisuoja, joka on hyödyllisyysmallisuojaa pitkäaikaisempi. Kyseisten alojen monimutkaisuuden vuoksi uutuutta ja keksinnöllisyyttä tutkimatta myönnetyt suojaoikeudet eivät sovellu näille aloille. Tietokoneohjelmiin liittyvien keksintöjen poissulkeminen johtuu joko patentilla siitä, että nämä keksinnöt (ohjelmistoihin (varsinaiset tietokoneohj elmat). liittyvät keksinnöt) tai tekijänoikeuksilla suojataan nykyisin 5 artikla 63. Tässä artiklassa määritellään uutuuden käsite. Keksinnön katsotaan olevan uusi, jos se ei kuulu tekniikan tasoon. Sen mukaan, mitä useimmissa kansallisissa hyödyllisyysmallisuojaa koskevissa järjestelmissä säädetään, keksinnön \iutuutta olisi tarkasteltava suhteessa tekniikan yleismaailmalliseen tasoon (ehdoton uutuus). Tekniikan tasoksi katsotaan kaikki, mikä ennen hyödyllisyysmallin hakemispäivää on tullut yleiseen tietoon joko kirjallisen tai suullisen kuvauksen tai käytön välityksellä taikka muutoin. Tekniikan tasoon kuuluvaksi katsotaan myös sellaisten hyödyllisyysmallihakemusten sisältö, joiden hakemispäivä on kyseistä hyödyllisyysmallin hakemispäivää aikaisempi ja jotka on julkaistu kyseisenä päivänä tai sen jälkeen. 6 artikla 64. Tässä direktiivissä artiklassa määritellään, mitä tekniikan nykytasoon verrattuna tarkoitetaan keksinnöllisyydellä. Keksinnön katsotaan olevan keksinnöllinen, jos hakija hyödyllisyysmallihakemusta jätettäessä pystyy selkeästi ja vakuuttavasti tehokas, osoittamaan, että se on esimerkiksi että sitä on helppo soveltaa tai käyttää, tai että se tarjoaa käytännöllistä tai teollista etua. Tämän sanamuodon tarkoituksena on ottaa huomioon eri kansallisissa järjestelmissä määriteltyjen ja käytännössä eteen tulevien tilanteiden moninaisuus siten, että keksinnöllisyysaste on yleisesti ottaen erilainen kuin se, mitä patentin saamiseen vaaditaan. Kyse voi olla esimerkiksi keksinnöstä, jonka avulla voidaan ratkaista jokin tai tekninen ongelma helppokäyttöisyyttä ja siten lisää tuotteen hyödyllisyyttä. joka parantaa tehokkuutta tuotteen tai 7 artikla 65. Tässä artiklassa täsmennetään, mitä tarkoitetaan keksinnöllä, jonka voidaan katsoa soveltuvan teolliseen käyttöön. Kyse on keksinnöistä, joita voidaan valmistaa teollisesti tai käyttää jollakin teollisuuden alalla, maatalous tai eläimiin mukaan lukien. Kirurgista terapeuttista ihmisiin tai 24 kohdistettua käsittelyä tai diagnoosimenetelmää ei pidetä teolliseen käyttöön soveltuvana keksintönä. 8 artikla 66. Tämän artiklan edellytykset, 1 kohdassa täsmennetään jotka hyödyllisyysmallihakemuksen on täytettävä. Artiklan 2 kohdan mukaan hyödyllisyysmallihakemuksen tekeminen edellyttää hakemusmaksun ja tarvittaessa uutuustutkimusmaksun suorittamista. Jälkimmäinen maksu peritään vain laadittaessa uutuustutkimusselonteko hakijan pyynnöstä. Tämä artikla ei estä jäsenvaltioita säätämästä maksun korottamisesta ensimmäisen sen varmistamiseksi, että oikeuksien haltijat eivät pidä oikeuksiaan voimassa sen jälkeen, kun niillä ei enää ole kaupallista arvoa. voimassaoloajan päätyttyä riittävän suureksi 9 artikla 67. Tämä artikla koskee hyödyllisyysmallin hakemispäivää. Hyödyllisyysmallin hakemispäivä on se päivä, jona hakija esittää asiakirjat, jotka sisältävät ilmoituksen hyödyllisyysmallin hakemisesta, hakijan yksilöintitiedot sekä hyödyllisyysmalliselityksen ja yhden tai useamman suojavaatimuksen. 10 artikla 68. Tässä artiklassa säädetään, että hyödyllisyysmallihakemuksessa on nimettävä keksijä. Jos hakija ei ole itse keksijä tai ei ole tehnyt keksintöä yksin, nimeämiseen on sisällytettävä lausunto, josta käy ilmi, kuinka hakijan oikeus on syntynyt. 11 artikla 69. Tässä keksinnön yhtenäisyyttä koskevassa artiklassa säädetään, että hyödyllisyysmallihakemus saa käsittää vain yhden keksinnön tai sellaisen ryhmän keksintöjä, jotka ovat toisistaan riippuvaisia siten, että ne muodostavat yhden yhtenäisen keksinnöllisen kokonaisuuden. 12 artikla 70. Tässä keksinnön kuvausta koskevassa artiklassa säädetään, että keksinnön on käytävä hyödyllisyysmallihakemuksesta ja täydellisesti, että ammattihenkilö kykenee sen perusteella käyttämään keksintöä. ilmi niin selkeästi 25 13 artikla 71. Tässä artiklassa täsmennetään, että suojavaatimuksessa on määriteltävä se, mitä hyödyllisyysmallilla halutaan suojata. Vaatimusten on oltava selkeitä ja täsmällisiä, ja hyödyllisyysmalliselityksen on tuettava niitä. Lisäksi säädetään, että suojavaatimusten määrä on rajoitettava siten, että niitä esitetään ainoastaan niin monta kuin keksinnön luonteen kannalta on suojan välttämätöntä. Tämän vaatimuksen myötä voidaan laajuutta vastapainoksi ennakkotutkimuksen puuttumiselle. rajoittaa 14 artikla 72. Tässä tiivistelmää koskevassa artiklassa säädetään, että tiivistelmä on tarkoitettu vain teknisen tiedon lähteeksi. Sitä ei voida käyttää muuhun tarkoitukseen, kuten haetun suojan laajuuden arvioimiseen. 15 artikla 73. Tämän hakemuksen muotovaatimusten tutkimista koskevan artiklan mukaan tutkimus rajoittuu siihen, täyttääkö hakemus 8 ja 10 artiklassa vahvistetut muodolliset edellytykset. Keksinnön uutuutta, keksinnöllisyyttä tai teollista soveltuvuutta ei tutkita. 16 artikla 74. Tässä uutuustutkimusselontekoa koskevassa artiklassa täsmennetään, että selonteko laaditaan vain hakijan sitä pyytäessä ja että toimivaltainen viranomainen, jolle hakemus on jätetty, voi antaa uutuustutkimusselonteon laatimisen minkä tahansa päteväksi' arvioimansa viranomaisen tehtäväksi. Jäsenvaltiot voivat edellyttämiä säännöksiä antaessaan säätää, että uutuustutkimusselonteko on pakollinen sellaisen esitetään hyödyllisyysmallioikeuksien voimaansaattamista koskevia vaatimuksia. tämän direktiivin noudattamisen oikeudenkäynnin yhteydessä, jossa 17 artikla Sillä, 75. Tämä artikla perustuu Pariisin unionin yleissopimuksen 4 artiklan A ja C jättänyt kohdan määräyksiin. Pariisin hyödyllisyysmalli- yleissopimukseen kuuluvassa jäsenvaltiossa tai tällaista valtiota varten, on etuoikeus, joka koskee yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa tehtyä hyödyllisyymallihakemusta. Etuoikeus on voimassa kahdentoista kuukauden ajan ensimmäisestä hakemispäivästä. patenttihakemuksen asianmukaisesti jossakin joka on tai 18 artikla 76. Tämän artiklan tarkoituksena on antaa sille, joka on asianmukaisesti jättänyt patenttihakemuksen, mahdollisuus jättää samassa jäsenvaltiossa 26 patenttihakemuksensa lisäksi tai sen sijaan hyödyllisyysmallihakemus, kunhan tämä tapahtuu menettelyn aikana ja tietyn ajanjakson kuluessa. Tätä mahdollisuutta ei tietenkään ole, jos patenttihakemukselle on jo pyydetty etuoikeutta. Tässä tilanteessa sovelletaan etuoikeutta koskevia yleisiä säännöksiä. 19 artikla 77. Toisin kuin patenttien yhteydessä, joiden voimassaoloaika on 20 vuotta, hyödyllisyysmallien voimassaoloajaksi on vahvistettu kuusi vuotta hakemispäivästä alkaen. Voimassaoloaikaa voidaan pidentää kaksi kertaa peräkkäin kahdella vuodella. Voimassaoloaika ei kuitenkaan saa olla pidempi kuin kymmenen vuotta hakemispäivästä. Ero patenttiin on merkittävä, kun otetaan huomioon teknisten keksintöjen lyhyt elinaika ja niiden eriasteinen keksinnöllisyys. 20 artikla ja ne jättää perinnöksi 78. Artiklan 1 kohdassa säädetään suojan kohteena olevan tuotteen ja 2 kohdassa menetelmän hyödyllisyysmallioikeuksista. Säännökset perustuvat Maailman kauppajärjestön perustamisen yhteydessä tehdyn teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS) 28 artiklan 1 kohtaan. Artiklan 3 kohta koskee hyödyllisyysmallin vaikutusten rajoittamista ja perustuu yhteisön patenttisopimuksen 27 artiklan a ja b kohtaan. TRIPS-sopimuksen 28 artiklaan perustuvassa 4 kohdassa säädetään, että hyödyllisyysmallioikeuden haltija voi luovuttaa koskevia oikeudet, käyttöoikeussopimuksia. Artiklan 5 kohta on TRIPS-sopimuksen 30 artiklan mukainen. Siinä säädetään, että jäsenvaltiot voivat säätää myönnetyistä rajoitettuja yksinoikeuksista, kunhan poikkeukset eivät ole kohtuuttomasti ristiriidassa hyödyllisyysmallin tavanomaisen käytön kanssa eivätkä kohtuuttomasti vahingoita etuja, joihin hyödyllisyysmallioikeuden haltija on oikeutettu, kolmansien osapuolten edut huomioon ottaen. Artiklan 6 kohdassa säädetään, että sallitaan hyödyllisyysmallin kohteen käyttö ilman oikeuden haltijan lupaa muuhun tarkoitukseen kuin siihen, johon 5 kohta oikeuttaa (esimerkiksi pakolliset käyttöoikeudet), on noudatettava patentin käyttöön sovellettavia vastaavia säännöksiä. Tarkoituksena on, että TRIPS-sopimuksen 31 artiklassa määrättyjä myös hyödyllisyysmalleihin. hyödyllisyysmallilla lainsäädännössä sovellettaisiin jäsenvaltion poikkeuksia edellytyksiä analogisesti jonkin tehdä niitä jos 21 artikla 79. Tähän oikeuksien päättymistä yhteisössä koskevan artiklan 1 kohtaan on sisällytetty yhteisön patenttisopimuksen 28 artiklassa esitetty periaate. Hyödyllisyysmallioikeudet eivät ulotu hyödyllisyysmallin suojaamaa tuotetta koskeviin toimiin sen jälkeen, kun oikeuden haltija on saattanut tähän nimenomaisen tuotteen markkinoille yhteisössä tai antanut 27 suostumuksensa. Hyödyntäessään suojattua tuotetta kaupallisesti jossakin jäsenvaltiossa oikeuksien omistaja on jo voinut hyödyntää yksinoikeuden mukana tulleita taloudellisia etuja kyseisessä jäsenvaltiossa ja siten vastaavat suojaoikeudet muissa jäsenvaltioissa ovat tältä osin päättyneet. Epäselvyyksien välttämiseksi 2 kohdassa täsmennetään, että periaate oikeuksien päättymisestä kansainvälisellä tasolla on poissuljettu, mikä merkitsee, että hyödyllisyysmallilla myönnetyt oikeudet ulottuvat tämän suojan kattamaa tuotetta koskeviin toimiin vielä senkin jälkeen, kun oikeuden haltija on saattanut tuotteen markkinoille yhteisön ulkopuolella tai antanut tähän suostumuksensa. 22 artikla 80. Tämän kaksoissuojaa koskevan artiklan 1 kohdan perusteella samasta keksinnöstä voidaan jättää samanaikaisesti tai peräkkäin sekä patenttia että hyödyllisyysmallia koskeva hakemus. Tämä kaksoissuoja on hyödyllinen esimerkiksi silloin, kun käyttäjä haluaa saada väliaikaisen suojan patentin myöntämiseen asti, jos hän ei ole varma, riittääkö keksinnöllisyys patenttiin tai jos hän haluaa erityisen kattavan suojan suojaamalla saman keksinnön kahdella erilaisella järjestelmällä. Jotta kuitenkin vältettäisiin asettamasta oikeuksien haltijaa asemaan, jäsenvaltiot voivat säätää, että myönnetty hyödyllisyysmalli raukeaa, kun samaa keksintöä koskeva patentti on myönnetty ja julkaistu (2 kohta). Niiden tätä mahdollisuutta käytä, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ainakin sen varmistamiseksi, että haltija ei kyseisiin kahteen suojajärjestelmään vedoten voi aloittaa perättäisiä menettelyjä, jos hänen oikeuksiaan loukataan (3 kohta). Tämän säännöksen tarkoituksena on kieltää perättäinen vetoaminen oikeuksiin, jottei oikeuksien haltija hävittyään patenttiin perustuvan oikeudenkäynnin aloittaisi uutta menettelyä hyödyllisyysmallinsuojan turvin tai päinvastoin. jäsenvaltioiden, suhteettoman jotka eivät vahvaan 23 artikla 81. Tämä hyödyllisyysmallin raukeamista koskeva artikla perustuu yhteisön asiaankuuluviin määräyksiin. artiklan patenttisopimuksen Hyödyllisyysmalli raukeaa määrätyn voimassaoloajan päätyttyä tai jos oikeuden haltija luopuu hyödyllisyysmallista tai hakemusmaksua taikka mahdollista uutuustutkimusmaksua ei ole suoritettu ajoissa. 50 28 24 artikla 82. Tämä hyödyllisyysmallin mitätöinnin syitä koskeva artikla perustuu yhteisön patenttisopimuksen 56 artiklan asiaankuuluviin määräyksiin. Mitätöintihakemus voidaan hyväksyä ainoastaan seuraavin perustein: hyödyllisyysmallilla suojeltava tuote ei ole suojakelpoinen; keksintö ei käy hyödyllisyysmallista ilmi niin selvästi ja täydellisesti, että ammattihenkilö voi sen perusteella käyttää keksintöä; hyödyllisyysmalli käsittää sellaista, mikä ei käy jätettäessä; ilmi hyödyllisyysmallihakemuksesta hyödyllisyysmallin tuottamaa suojaa on laajennettu. sitä 25 artikla 83. on tämä saatettava Jäsenvaltioiden ehdotus osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on tehtävä tätä direktiiviä tarkoittavat viittaukset antamiinsa säädöksiin tai liitettävä julkaistaessa. tällaiset viittaukset näihin säädöksiin niitä virallisesti Jäsenvaltioiden on säännökset kirjallisina komissiolle. toimitettava antamansa kansalliset 26 artikla 84. Tässä artiklassa säädetään, voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan 1 kohdan mukaisesti. direktiivi tulee että 27 artikla 85. Tämän artiklan mukaan direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille mukaan lukien ne jäsenvaltiot, joissa hyödyllisyysmallisuojaa ei tunneta. 29 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI Ehdotus annettu keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevan lainsäädännön yhdensuuntaistamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että perustamissopimus velvoittaa yhteisön ja sen jäsenvaltiot huolehtimaan yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn tarvittavien edellytysten turvaamisesta sekä erityisesti osana voimavarojen edistämään innovaatiota, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia politiikkoja, tehokkaampaa hyödyntämistä teollisuuden nykyisin ovat tärkeässä asemassa sellaiset tekniset keksinnöt, jotka mahdollistavat parempien ja laadukkaampien tuotteiden tarjoamisen ja jotka ovat joko erityisen tehokkaita, kuten helppoja soveltaa tai käyttää, tai tuovat tekniikan nykytasoon verrattuna käytännöllistä tai teollista etua, hyödyllisyysmalleihin sovellettavien jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen eroista seuraa, että samoja keksintöjä ei suojata kaikkialla yhteisössä tai että niitä ei suojata samalla tavalla eikä suojan voimassaoloaika ole kaikkialla yhteisössä samanpituinen, mikä ei vastaa avoimien ja esteettömien sisämarkkinoiden vaatimuksia; sisämarkkinoiden toteutumisen ja toiminnan varmistamiseksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöjä on siis tarpeen yhdensuuntaistaa kyseisellä alalla, tämän vuoksi on tärkeää käyttää kaikki mahdolliset keinot lisätä yhteisön teollisuuden kilpailukykyä tutkimuksen ja kehityksen alalla, pienet ja keskisuuret yritykset ovat strategisessa asemassa, kun on kyse innovaatioista ja vastaamisesta nopeasti markkinoiden vaatimuksiin, yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten ja tutkijoiden käyttöön on tarpeen asettaa väline, joka on huokea ja nopea ja jota on helppo arvioida ja soveltaa, 30 hyödyllisyysmallisuoja vaikuttaa soveltuvan patenttisuojaa paremmin varsinkin tietyn keksinnöllisyyden omaavien teknisten keksintöjen suojeluun, teknisten keksintöjen riittävä suojelu koko yhteisön alueella on hyödyllistä, suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittää, kun yhdensuuntaistaminen sellaisiin kansallisiin säännöksiin, toimintaan, rajoitetaan joilla on suorin vaikutus sisämarkkinoiden tavoiteltujen yhdensuuntaistamalla että rekisteröidyn hyödyllisyysmallioikeuden saannille ja säilymiselle asetetaan kaikissa jäsenvaltioissa periaatteessa samat edellytykset; tätä varten olisi laadittava tyhjentävä luettelo edellytyksistä, jotka teknisen keksinnön on täytettävä, jotta se voidaan suojata hyödyllisyysmallilla, toteutuminen päämäärien edellyttää, nämä edellytykset ovat suurelta osin samanlaiset kuin patenttisuojan edellytykset; olisi kuitenkin huomioon hyödyllisyysmallisuojaan oikeutettujen teknisten keksintöjen erityisluonteen, keksinnöllisyyttä vaadittava erilaista ottaen hyödyllisyysmallisuojaa olisi sovellettava sekä tuotteisiin että menetelmiin, ulkopuolelle lisäksi patenttisuojan keksintöjen tarpeisiin hyödyllisyysmallisuojan ulkopuolelle olisi kyseisten teollisuudenalojen vastaamiseksi jätettävä keksinnöt, jotka koskevat kemiallisia tai farmaseuttisia aineita tai menetelmiä, sekä tietokoneohjelmiin liittyvät keksinnöt, tavallisesti jätettävien vaaditaan; hyödyllisyysmallihakemuksen on täytettävä lähes samat edellytykset kuin mitä patentilta ainoastaan muodollisen vahvistuksen, joka tehdään ilman etukäteen tapahtuvaa uutuuden tai keksinnöllisyyden tutkimista; tekniikan tasosta olisi laadittava tutkimusselonteko ainoastaan hakijan sitä pyytäessä, hyödyllisyysmallihakemus kuitenkin vaatii sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi ja vääristymättömän rekisteröidyt kilpailun edellytysten hyödyllisyysmallit saavat vastedes kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännössä saman suojan ja että suojan voimassaoloaika on samanpituinen; tämä voimassaoloaika ei saa olla pidempi kuin kymmenen vuotta, takaamiseksi on olennaisen tärkeää, että hyödyllisyysmallioikeuksien luonne ja laajuus olisi täsmennettävä; olisi muistutettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesta periaatteesta, jonka mukaan oikeudet päättyvät yhteisössä, mutta ajatus oikeuksien päättymisestä kansainvälisellä tasolla olisi nimenomaisesti hylättävä, säännökset patentin olisi myös annettava kaksoissuojasta, hyödyllisyysmallin raukeamisesta sekä sen mitätöinnistä, ja ja hyödyllisyysmallin antamasta teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskeva Pariisin yleissopimus sitoo kaikkia yhteisön jäsenvaltioita; Maailman kauppajärjestön perustamisen yhteydessä tehty sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista velvoittaa 31 yhteisöä ja kaikkia se jäsenvaltioita; on tärkeää, että tämän direktiivin säännökset ovat yhdenmukaiset Pariisin yleissopimuksen ja edellä tarkoitetun toisen sopimuksen määräysten kanssa; tämä direktiivi ei vaikuta kyseisestä yleissopimuksesta ja sopimuksesta johtuviin jäsenvaltioiden muihin velvoitteisiin, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: ILUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä hyödyllisyysmallilla tarkoitetaan rekisteröityä oikeutta, joka antaa teknisille keksinnöille yksinoikeussuojan ja josta käytetään jäsenvaltioissa seuraavia nimityksiä: Saksa: Itävalta Belgia Tanska Espanja Suomi Ranska Kreikka Irlanti Italia Gebrauchsmuster Gebrauchsmuster Brevet de courte durée/Octrooi van korte duur Brugsmodel Modelo de utilidad Hyödyllisyysmalli/Nyttighetsmodell Certificat d'utilité 7uaT07iovr)TtKO u7roôcvy(iaToç xPrl°'llaOTrlTaÇ Short-term patent Brevetto per modelli di utilitâ Alankomaat Zesjarig octrooi Portugali Modelo de utilidade 32 2 artikla Tavoitteet Tämän direktiivin jäsenvaltioiden antamia keksintöjen hyödyllisyysmallisuojaa koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä. tarkoituksena on yhdensuuntaistaa II LUKU SUOJAN LAAJUUS 3 artikla Suojaan oikeutetut keksinnöt Hyödyllisyysmalleja myönnetään keksintöihin, jotka ovat uusia, keksinnöllisiä 1. ja joiden voidaan katsoa soveltuvan teolliseen käyttöön. 2. a) b) Edellä 1 kohdassa tarkoitettuina keksintöinä ei pidetä: löytöjä, tieteellisiä teorioita ja matemaattisia menetelmiä, esteettisiä luomuksia, järjestelmiä, sääntöjä tai menetelmiä älyllistä toimintaa, pelejä tai c) liiketoimintaa varten, d) tietojen esittämistä. 4 artikla Suojaa koskevat poikkeukset Hyödyllisyysmalleja ei myönnetä: keksintöihin, joiden hyödyntäminen olisi yleisen järjestyksen tai siveellisyyden a) vastaista; keksintöjen hyödyntämistä ei kuitenkaan katsota sellaiseksi pelkästään sillä perusteella, että se on kielletty lailla tai asetuksella kaikissa jäsenvaltioissa tai yhdessä taikka useammassa niistä, b) c) d) elolliseen ainekseen liittyviin keksintöihin, kemiallisiin tai farmaseuttisiin aineisiin tai menetelmiin liittyviin keksintöihin, tietokoneohjelmiin liittyviin keksintöihin. 33 5 artikla Uutuus 1. Keksintöä pidetään uutena, jos se ei kuulu tekniikan tasoon. Tekniikan tasoksi katsotaan kaikki, mikä ennen hyödyllisyysmallin 2. hakemispäivää on tullut julkiseksi joko kirjallisen tai suullisen kuvauksen välityksellä, hyväksikäyttämällä taikka muutoin. Tekniikan sellaisten 3. hyödyllisyysmallihakemusten sisältö, joiden hakemispäivä on 2 kohdassa tarkoitettua päivää aikaisempi ja jotka on julkaistu kyseisenä päivänä tai sen jälkeen. kuuluvaksi katsotaan tasoon myös 6 artikla Keksinnöllisyys Tässä direktiivissä keksinnön katsotaan olevan keksinnöllinen, jos hakija hyödyllisyysmallihakemuksessaan pystyy selkeästi ja vakuuttavasti osoittamaan, että se tekniikan tasoon verrattuna a) b) on erityisen tehokas, esimerkiksi että sitä on helppo soveltaa tai käyttää, tai tarjoaa käytännöllistä tai teollista etua. 7 artikla Soveltuvuus teolliseen käyttöön Keksinnön katsotaan soveltuvan teolliseen käyttöön, jos sitä voidaan valmistaa 1. teollisesti tai käyttää jollakin teollisuuden alalla, maatalous mukaan lukien. Kirurgista tai terapeuttista ihmisiin tai eläimiin kohdistettua käsittelyä tai teolliseen käyttöön 2. diagnoosimenetelmää ei pidetä 1 kohdassa soveltuvana keksintönä. tarkoitettuna III LUKU HYÖDYLLISYYSMALLIHAKEMUS 8 artikla Hakemukselle asetettavat edellytykset 1. Hyödyllisyysmallihakemuksessa on oltava: 34 a) b) c) d) hyödyllisyysmallia koskeva hakemuskirja, keksinnön selitys, yksi tai useampi suojavaatimus, tarvittaessa piirustukset, suojavaatimuksissa viitataan, joihin hyödy llisyysmalliselityksessä tai e) tiivistelmä. Hyödyllisyysmallihakemuksen 2. tarvittaessa uutuustutkimusmaksun suorittamista. tekeminen edellyttää hakemusmaksun ja 9 artikla Hakemispäivä Hyödyllisyysmallin hakemispäivä on se päivä, jona hakija esittää asiakirjat, jotka sisältävät: a) b) c) ilmoituksen hyödyllisyysmallin hakemisesta, hakijan yksilöintitiedot, hyödyllisyysmalliselityksen ja yhden tai useamman suojavaatimuksen. 10 artikla Keksijän nimeäminen Hyödyllisyysmallihakemuksessa on nimettävä keksijä. Jos hakija ei ole keksijä tai ei ole tehnyt keksintöä yksin, nimeämiseen on sisällytettävä lausunto, josta käy ilmi, kuinka hakija on saanut oikeutensa hyödyllisyysmalliin. 11 artikla Keksinnön yhtenäisyys Hyödyllisyysmallihakemus saa käsittää vain yhden keksinnön tai sellaisen ryhmän keksintöjä, jotka ovat toisistaan riippuvaisia siten, että ne muodostavat yhtenäisen keksinnöllisen kokonaisuuden. 12 artikla Keksinnön kuvaus Keksinnön on käytävä hyödyllisyysmallihakemuksesta ilmi niin selkeästi ja täydellisesti, että ammattihenkilö kykenee sen perusteella käyttämään keksintöä. 35 13 artikla Suojavaatim ukset Suojavaatimuksessa on määriteltävä se, mitä hyödyllisyysmallilla halutaan perustuttava on oltava täsmällisiä selkeitä ja ja 1. suojata. Vaatimusten hyödyllisyysmalliselitykseen. Suojavaatimusten määrä on rajoitettava siten, että niitä esitetään ainoastaan niin 2. monta kuin keksinnön luonteen huomioon ottaen on välttämätöntä. 14 artikla Tiivistelmä Tiivistelmä on tarkoitettu vain teknisen tiedon lähteeksi. Sitä ei voida käyttää muuhun tarkoitukseen, eikä etenkään arvioitaessa haetun suojan laajuutta tai sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa. 15 artikla Hakemuksen muotoa koskevien vaatimusten tutkiminen Hyödyllisyysmallihakemuksen vastaanottanut 1. toimivaltainen viranomainen tutkii, täyttääkö hakemus 8 ja 10 artiklassa vahvistetut muotoa koskevat edellytykset ja onko hyödyllisyysmalliselitys ja tiivistelmä liitetty hakemukseen. Jos hakemukselle ei voida antaa hakemispäivää, toimivaltainen viranomainen 2. pyytää hakijaa korjaamaan todetut puutteellisuudet vahvistamiensa edellytysten mukaisesti ja asettamansa määräajan kuluessa. Jos näitä säännönvastaisuuksia ei korjata määräajassa, hakemusta ei käsitellä hyödyllisyysmallihakemuksena. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen ei tutki 5, 6 ja 7 3. artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. 16 artikla Uutuustutkimusselonteko 1. Jos hyödyllisyysmallille on vahvistettu hakemispäivä eikä sitä ole katsottu peruutetuksi, toimivaltainen viranomainen, jolle hakemus on jätetty, laatii hakijan sitä tasosta pyytäessä uutuustutkimusselonteon, huomioon otetaan hyödyllisyysmalliselitys ja tarvittaessa piirustukset. suojavaatimusten asianmukaisesti asiaankuuluvan perusteella tekniikan jossa Toimivaltainen viranomainen, 2. antaa uutuustutkimusselonteon laatimisen minkä tahansa päteväksi arvioimansa viranomaisen tehtäväksi. jolle hakemus on jätetty, voi Kun selonteko on laadittu, se toimitetaan tiedoksi hakijalle; selontekoon on 3. liitettävä jäljennökset kaikista edellä tarkoitetuista asiakirjoista. 36 4. Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin noudattamisen edellyttämiä säännöksiä antaessaan säätää, että uutuustutkimusselonteko on pakollinen sellaisen oikeudenkäynnin yhteydessä, jonka tarkoituksena saattaa voimaan hyödyllisyysmalliin perustuvat oikeudet. 17 artikla Etuoikeus Se, joka on asianmukaisesti jättänyt hyödyllisyysmalli- tai patenttihakemuksen 1. jossakin teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskevaan Pariisin sopimukseen kuuluvassa jäsenvaltiossa tai tällaista valtiota varten, tai se, jolle hänen oikeutensa on siirtynyt, voi jättääkseen samaa keksintöä koskevan hyödyllisyysmallihakemuksen yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa saada etuoikeuden joka on voimassa kahdentoista kuukauden ajan ensimmäisestä hakemusta koskevasta hakemispäivästä. Etuoikeus voi perustua jokaiseen sellaiseen hakemukseen, joka vastaa 2. asianmukaisesti tehtyä kansallista hakemusta sen valtion, jossa hakemus jätettiin, kansallisen tai kahden- tai monenvälisen sopimuksen mukaisesti. lainsäädännön mukaisesti Asianmukaisesti 3. tarkoitetaan sellaista tehdyllä kansallisella hakemuksella hakemusta, jolle voidaan antaa hakemispäivä kyseisessä jäsenvaltiossa riippumatta siitä, mihin hakemus johtaa. 18 artikla Sisäinen etuoikeus 1. Sillä, joka on asianmukaisesti jättänyt patenttihakemuksen, on kahdentoista kuukauden ajan etuoikeus jättää hyödyllisyysmallihakemus samasta keksinnöstä, jollei patenttihakemukselle ennestään ole pyydetty etuoikeutta. 2. Edellä 17 artiklan 2 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin. IV LUKU HYÖDYLLISYYSMALLIN VAIKUTUKSET 19 artikla Suojan kesto 1. Hyödyllisyysmallin voimassaoloaika on kuusi vuotta hakemispäivästä. 2. Oikeuden haltija voi kuusi kuukautta ennen 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä esittää hakemuksen hyödyllisyysmallin voimassaoloajan pidentämisestä kahdella vuodella. 37 3. Oikeuden haltija voi kuusi kuukautta ennen 2 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä esittää toisen ja viimeisen hakemuksen hyödyllisyysmallin voimassaoloajan pidentämisestä enintään kahdella vuodella. Hyödyllisyysmallisuoja ei milloinkaan voi olla voimassa kauemmin kuin 4. kymmenen vuotta hakemispäivästä. 20 artikla Myönnetyt oikeudet 1. Jos rekisteröidyn hyödyllisyysmallin kohteena on tuote, se estää kolmansia osapuolia ilman hyödyllisyysmallin haltijan suostumusta valmistamasta, käyttämästä, tarjoamasta myytäväksi, myymästä tai tuomasta maahan tätä tuotetta näitä tarkoituksia varten. 2. Jos rekisteröidyn hyödyllisyysmallin kohteena on menetelmä, se estää kolmansia osapuolia ilman hyödyllisyysmallin haltijan suostumusta käyttämästä menetelmää ja käyttämästä, tarjoamasta myytäväksi, myymästä tai tuomasta maalian näitä tarkoituksia varten ainakaan tuotetta, joka on välittömästi saatu aikaan tällä menetelmällä. 3. a) b) Edellä 1 ja 2 kohdan mukaiset hyödyllisyysmallioikeudet eivät koske: yksityisessä ja muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa toteutettuja toimia, suojeltavaa kohdetta koskevia kokeellisia toimia. Hyödyllisyysmallin haltijalla on oikeus luovuttaa oikeudet, jättää ne perinnöksi ja 4. oikeus tehdä käyttöoikeussopimuksia. 5. Jäsenvaltiot voivat säätää rajoitettuja poikkeuksia hyödyllisyysmalliin liittyviin yksinoikeuksiin edellyttäen, että kyseiset poikkeukset eivät kohtuuttomasti ole ristiriidassa hyödyllisyysmallin tavanomaisen käytön kanssa eivätkä kohtuuttomasti loukkaa hyödyllisyysmallin haltijan oikeutettuja etuja, kolmansien osapuolten edut huomioon ottaen. 6. Jos jonkin jäsenvaltion lainsäädäntö sallii ilman hyödyllisyysmallin haltijan lupaa tapahtuvan hyödyllisyysmallin kohteen muun käytön kuin sen, johon 5 kohta oikeuttaa, mukaan lukien viranomaisen tai tämän valtuuttamien kolmansien osapuolten toimesta tapahtuvan käytön, on noudatettava patentin käyttöön sovellettavia vastaavia säännöksiä. 21 artikla Oikeuksien päättyminen yhteisössä Hyödyllisyysmallioikeudet eivät ulotu tämän hyödyllisyysmallin kattamaan 1. tuotteeseen kohdistuviin toimiin sen jälkeen, kun oikeuden haltija on saattanut 3K tuotteen vaihdantaan yhteisössä taikka antanut tähän suostumuksensa. Sen sijaan hyödyllisyysmallioikeudet ulottuvat 2. tämän hyödyllisyysmallin kattamaan tuotteeseen kohdistuviin toimiin, vaikka oikeuden haltija olisi saattanut tuotteen vaihdantaan yhteisön ulkopuolella taikka antanut tähän suostumuksensa. VLUKU KAKSOISSUOJA, RAUKEAMINEN JA MITÄTÖINTI 22 artikla Kaksoissuoja Samasta keksinnöstä voidaan jättää samanaikaisesti tai peräkkäin sekä patenttia 1. että hyödyllisyysmallia koskeva hakemus. Jäsenvaltiot voivat säätää myönnetyn hyödyllisyysmallin raukeamisesta sen 2. jälkeen, kun samaa keksintöä koskeva patentti on myönnetty ja julkaistu. jotka Jäsenvaltioiden, 3. tarkoitettua mahdollisuutta, on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jos haltijan oikeuksia loukataan, tämä ei kyseisiin kahteen suojajärjestelmään vedoten voi aloittaa perättäisiä menettelyjä. eivät käytä edellisessä kohdassa 23 artikla Raukeaminen Hyödyllisyysmalli raukeaa: a) b) c) 19 artiklassa säädetyn voimassaoloajan päätyttyä, jos haltija luopuu hyödyllisyysmallista, jos 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja maksuja ei ole suoritettu määräajassa. 24 artikla Mitätöinti 1. Mitätöintihakemus voidaan hyväksyä ainoastaan seuraavin perustein: jos hyödyllisyysmallin kohde ei ole oikeutettu tämän direktiivin 3 -7 artiklan a) mukaiseen suojaan, 39 jos keksintö ei käy hyödyllisyysmallista ilmi niin selvästi ja täydellisesti, että b) ammattihenkilö voi sen perusteella käyttää keksintöä, jos hyödyllisyysmalli c) hyödyllisyysmallihakemuksesta sitä jätettäessä, käsittää sellaista, mikä ei käy ilmi d) jos hyödyllisyysmallin antamaa suojaa on laajennettu. 2. Jos mitätöintiperusteet koskevat vain osaa hyödyllisyysmallista, on mitättömäksi julistaminen rajoitettava koskemaan hyödyllisyysmallin vastaavaa osaa. Rajoitus voidaan toteuttaa muuttamalla suojavaatimuksia, selitystä tai piirustuksia. VI LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 25 artikla Direktiivin täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä 2. antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 26 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 27 artikla Valtiot, joille säädös on osoitettu Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja 40 RAHOITUSSELVITYS OTSIKKO Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi keksintöjen hyödyllisyysmallisuojasta. TOIMENPITEEN KUVAUS yritysten Toimenpiteen tavoitteena on parantaa yritysten ja varsinkin pienten ja innovaatioita keskisuurten yhdensuuntaistamalla hyödyllisyysmallisuojaa koskevia jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä sekä ottamalla käyttöön tällainen suoja niissä jäsenvaltioissa, joissa sitä ei vielä ole. kilpailukykyä edistää ja Toimenpiteellä ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. 41 EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYKSIIN (erityisesti pk-yrityksiin) 1. MIKSI YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNTÖ ON TARPEEN? Sitä tarvitaan jäsenvaltioiden hyödyllisyysmalleja koskevien säännösten yhdenmukaistamiseksi yhteisön tasolla ja tällaisten säännösten käyttöön ottamiseksi niissä jäsenvaltioissa, joissa niitä ei vielä ole, seuraavien tavoitteiden mukaisesti: a) b) c) d) Pieniin teknisiin keksintöihin perustuvien tuotteiden sisämarkkinoiden toiminnan parantaminen varmistamalla näiden tuotteiden vapaa liikkuvuus. Innovatiivista toimintaa harjoittavien pk-yritysten toimintaa nykyisin haittaavien kilpailun vääristymien välttäminen. Paremman suojan takaaminen kaikkien yritysten ja itsenäisten keksijöiden teknisille keksinnöille yhdensuuntaistamalla alaa koskevia kansallisia lainsäädäntöjä. Eurooppalaisten teollisuudenalojen kilpailukyvyn parantaminen tukemalla eurooppalaista tutkimusta. 2. MIHIN TEOLLISUUDENALOIHIN EHDOTUS VAIKUTTAA? teollisuudenaloihin. Toimijoiden Periaatteessa ehdotus vaikuttaa kaikkiin keskuudessa tehtyjen kyselytutkimusten perusteella ehdotuksella on kuitenkin eniten vaikutusta kone- ja sähköteollisuuteen, hienomekaniikkaan, optiikkaan ja autoteollisuuteen. Sen sijaan tiettyihin aloihin, kuten kemianteollisuuteen ja farmasiateollisuuteen, tämä ehdotus ei vaikuta, koska kyseiset alat ovat sitä pyytäneet. Ehdotus vaikuttaa erityisesti pk-yrityksiin ja varsinkin niihin yrityksiin, joilla on teknistä innovaatiotoimintaa. 3. MITÄ YRITYSTEN ON TEHTÄVÄ TOIMENPITEEN SUHTEEN? Hyödyllisyysmallisuoja myönnetään sitä hakeville yrityksille, jos kaikki täyttyvät. Kaikki hyödyllisyysmallihakemukset on vaadittavat edellytykset jätettävä kansallisille hakemusmaksun patenttivirastoille). Hakemuksen suorittamista. Sen toimivaltaiset viranomaiset. (käytännössä edellyttää jäsenvaltioiden suuruuden vahvistavat toimivaltaisille viranomaisille jättäminen 42 4. MITKÄ OVAT TOIMENPITEEN TODENNÄKÖISET TALOUDELLISET VAIKUTUKSET? a) Työllisyys koskevien kansallisten Hyödyllisyysmallisuojaa sääntöjen yhdenmukaistaminen kannustaa innovatiivista toimintaa harjoittavia yrityksiä jatkamaan ja jopa lisäämään investointeja tutkimukseen ja kehitykseen. Yhdenmukaistaminen edesauttaa asianmukaisen oikeudellisen kehyksen laatimista innovaatioiden suojelemiseksi varsinkin teknisten innovaatioiden osalta, ja sillä on siis myönteinen vaikutus työllisyyteen etenkin tutkimuksen alalla. b) Investoinnit ja uusien yritysten perustaminen yhdenmukaistamisen Hyödyllisyysmallisuojan kyseisille yrityksille entistä suurempi varmuus siitä, että kustannukset pystytään kattamaan, ja kannustaa niitä investointeihin. Koska patenttisuoja on paras keino edistää tutkimusta, on selvää, että myös hyödyllisyysmallia, joka täydentää patenttia varsinkin pienten teknisten keksintöjen osalta, voidaan pitää teollisuuden tutkimusta edistävänä tekijänä. pitäisi antaa c) Yritysten kilpailukyky ansiosta varsinkaan pk-yritysten tarvitse kärsiä itsenäisten Yhdenmukaistamisen keksijöiden ei enää suojajärjestelmien erilaisuudesta eikä rajoittaa turvautumista patenttiasiamiehiin tai juristeihin. Tämä auttaa ratkaisemaan joitakin usein ylitsepääsemättömiä hallinnollisia ja rahoitusta koskevia kysymyksiä. Tämä vapauttaa yritysten keksinnöllistä kapasiteettia, mikä puolestaan vahvistaa niiden kilpailuasemia sekä sisämarkkinoilla että kansainvälisellä tasolla. jäsenvaltioiden ja 5. SISÄLTYYKÖ EHDOTUKSEEN TOIMENPITEITÄ PK- YRITYSTEN HUOMIOON ERITYISTILANTEEN OTTAMISEKSI? Ehdotukseen sisältyvien tarkoituksena on erityisesti pk- yritysten kilpailukyvyn parantaminen vähentämällä keksintöjen suojaamisesta aiheutuvia kustannuksia ja edistämällä teknisiä innovaatioita pk-yritysten tasolla. toimenpiteiden 6. KUULEMISTILAISUUDET laati kirjan Komissio vihreän hyödyllisyysmallisuojasta sisämarkkinoilla17. Se sai kyselyynsä lähes 90 vastausta asiasta kiinnostuneilta tahoilta. Myös Euroopan parlamentilla ja heinäkuussa jakeli 1995 ja KOM(95) 370 lopullinen, 19. 7. 1995 43 talous- ja sosiaalikomitealla oli mahdollisuus esittää huomautuksensa asiasta18. Lisäksi komissio järjesti 23. syyskuuta 1996 eurooppalaisten ammattijärjestöjen kuulemistilaisuuden sekä 4. marraskuuta 1996 yhteisön jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kokouksen kootakseen niiden lausunnot asiasta. Euroopan parlamentin asiakirja PE 214. 304/lopullinen, 26. 6. 1996; talous-ja sosiaalikomitean asiakirja CES 1372/95,26. 2. 1996 44 ISSN 1024-4492 KOM(97) 691 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 05 06 10 Luettelonumero : CB-CO-97-715-FI-C ISBN 92-78-29154-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Y^


title: Regulamento (CE) nº 2491/97 da Comissão de 12 de Dezembro de 1997 que altera o Regulamento (CE) nº 3163/93 que estabelece o balanço previsional de abastecimento no âmbito do regime específico de abastecimento das ilhas menores do mar Egeu em determinados produtos lácteos

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
EU aid
aid system
supply
supply balance sheet
yoghourt

formats: html pdfa1b print