title: Komisjoni direktiiv 97/69/EÜ, 5. detsember 1997, millega kohandatakse kahekümne kolmandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text: 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 31997L0069 13. 12. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 343/19 KOMISJONI DIREKTIIV 97/69/EÜ, 5. detsember 1997, millega kohandatakse kahekümne kolmandat korda liigitamist, pakendamist 67/548/EMÜ ohtlike haldusnormide ühtlustamise kohta ainete tehnika ja märgistamist käsitlevate õigus- arenguga nõukogu direktiivi ja (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, 96/56/EÜ on direktiivi vastavalt muudetud direktiiviga 67/548/EMÜ artikleid 21 ja 23 ning selle alusel lubatakse 31. detsembrini 2000 viia turule ohtlikke aineid, mille märgis- tusel on “EMÜ number” ja sõnad “EMÜ märgistus”; juuni 1967. arvesse nõukogu 27. võttes aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgis- tamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise koh- ta, (1) viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direk- tiiviga 95/56/EÜ, (2) eriti selle artiklit 28, käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee ar- vamusega, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine või ainerühma liigitamise ja märgistamise üksikasjade- ga; Artikkel 1 laboratoorsed uuringud on näidanud, et teatavad keemilised klaasjad (silikaat-)kiud on kantserogeense toimega; epidemio- loogiliste uuringute põhjal on tekkinud probleem seoses kee- miliste klaasjate (silikaat-)kiudude toimega tervisele; I tuleks kõnealuse direktiivi seepärast lisas sisalduvat ohtlike ainete loetelu kohandada ja täiendada, eelkõige selleks, et lisada teatavad keemilised klaasjad (silikaat-)kiud; seetõttu on vaja muuta klaasjate et (silikaat-)kiudude identifitseerimise, liigitamise ja märgistamisega seotud märkused ja üksikasjad; keemiliste eessõna, lisada lisa I asjaoludel praeguste teadmiste juures tundub olevat põhjendatud, et teata- vatel klaasjaid liigitata mõnesid (silikaat-)kiude kantserogeenseks; teaduslikku ja tehnilist arengut silmas pidades tuleks käesolev võimalus läbi vaadata eelkõige kantserogeensusega seotud katsetamise valdkonnas; keemilisi ei Käesolevaga muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ järgmiselt. 1. I lisa muudetakse järgmiselt: a) eessõna peatüki pealkirjaga “Nomenklatuur” viies lõik asendatakse järgmise tekstiga: “Artikli 23 lõike 2 punktis a nõutakse, et I lisas esinevate ainete puhul peaks märgistusel kasutatav aine nimetus olema üks lisas antud nimetustest. Teatavate ainete kohta on nurksulgudes antud lisateavet, et aidata ainet identi- lisateavet ei ole vaja märgistusele fitseerida. Käesolevat lisada. ”; b) eessõna märkus A asendatakse järgmise tekstiga: “Märkus A: direktiivi 67/548/EMÜ I–IV lisade teatavates lühend “EMÜ”; sätetes esineb Aine nimetus peab märgistusel olema ühe I lisas antud nimetuse kujul (vt artikli 23 lõike 2 punkti a). Euroopa Liidu lepingu artikliga G asendati mõiste “Euroopa Majandusühendus” mõistega “Euroopa Ühendus”; seepärast tu- leks eespool nimetatud sätetes asendada lühend “EMÜ” lühen- diga “EÜ”; lisas kasutatakse mõnikord üldkirjeldust, näiteks “… I ühendid” või “. soolad”. Sellisel juhul nõutakse, et sellist ainet turustav valmistaja või mis tahes muu isik esitaks märgistusel õige nimetuse, võttes arvesse eessõna peatük- ki “Nomenklatuur”: (1) EÜT L 196, 16. 8. 1967, lk 1. (2) EÜT L 236, 18. 9. 1996, lk 35. Näide: BeCl2: berülliumkloriid. ”; 358 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd c) eessõnale lisatakse järgmised märkused Q ja R: Artikkel 2 “Märkus Q: Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui on võimalik tõestada, et see vastab ühele järgmistest tingimustest: — lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks tehtud sissehingamiskatse näitab, et üle 20 μm pikkusega kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 10 päeva, või — lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks instillatsioonikatse näitab, tehtud et üle intratrahheaalne 20 μm pikkusega kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 40 päeva, või — asjakohane intraperitoneaalne katse ei näita liigse kantserogeensuse olemasolu või — sobivas pikaajalises sissehingamiskatses ei ole tuvasta- tud märkimisväärseid patogeenseid ega neoplastilisi muutusi. Viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist hindab komisjon teaduslikku arengut ja võtab meetmed, et kustutada märkus Q või seda muuta. Artikkel 3 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi 1. vajalikud õigus- 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. järgimiseks ja haldusnormid hiljemalt 16. detsembril liikmesriigid need normid vastu võtavad, Kui lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra võtavad vastu liikmesriigid. 2. Olenemata artiklist 1 lubavad liikmesriigid siiski kuni 31. detsembrini 2000 viia turule selliseid aineid, mille märgis- tusel on sõnad “EMÜ number” või sõnad “EMÜ märgistus”. Märkus R: Artikkel 4 Kiude ei pea liigitama kantserogeenseteks, kui nende diameetri kaalutud geomeetriline keskmise ja kahekordse geomeetrilise standardhälbe vahe on üle 6 μm. ”; d) lisatakse käesoleva direktiivi lisa kanded; e) kõik viited “EMÜ number” asendatakse viitega “EÜ num- ber”. Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 5 2. VI lisa muudetakse järgmiselt: Brüssel, 5. detsember 1997 a) kõik viited “EMÜ number” asendatakse viitega “EÜ num- ber”; b) kõik viited “EMÜ märgistus” asendatakse viidetega “EÜ märgistus”. Komisjoni nimel komisjoni liige Ritt BJERREGAARD 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 LISA 360 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 362 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd


title: WRITTEN QUESTION No. 3849/97 by Kenneth COATES to the Commission. Minewater pollution

eurovoc_concepts:
United Kingdom
dangerous substance
environmental protection
groundwater
mining operation
water pollution
water treatment

formats: html pdf print

text: 8. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 174/143 (98/C 174/214) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3848/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Oikeus sosiaaliturvaan Kreikan valtion tilinpitokonttori kielta¤ytyy hyva¤ksyma¤sta¤ leskenela¤kkeen myo¤nta¤mista¤ ruotsalaiselle Brit- Elizabethille, Ioannis Papadopoulosin leskelle, silla¤ perusteella, etta¤ ta¤lla¤ henkilo¤lla¤ ei ole Kreikan kansalaisuut- ta, ja vedoten 63 artiklan 1 kohdan alakohtaan b presidentin asetuksessa 1041/79 (siviili- ja sotilasela¤kkeita¤ koskeva sa¤a¤nno¤sto¤). Koska ta¤lla¤ kielta¤ytymisella¤ rikotaan yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, joka koskee oikeutta sosiaaliturvaan (asetus 1408/71) (1) ja Euroopan unionista tehtya¤ sopimusta (F artikla ja EY:n perustamissopi- muksen 48 ja 51 artiklat seka¤ 6 ja 8 artiklat), komissiolta kysyta¤a¤n, mihin toimenpiteisiin se tulee ryhtyma¤a¤n, jotta kreikkalainen lainsa¤a¤da¤nto¤ saataisiin ta¤ssa¤ kohdin sopusointuun yhteiso¤n oikeuden ja EU:n perussopimus- ten kanssa ja jotta rouva Brit-Elizabeth Papadopoulosin oikeus leskenela¤kkeeseen saataisiin palautettua. (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971, s. 2. Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 1998) Komissio on arvoisan parlamentin ja¤senen kanssa samaa mielta¤ siita¤, etta¤ Kreikan viranomaisten kielta¤ytyminen myo¤nta¤ma¤sta¤ leskenela¤ketta¤ silla¤ perusteella, etta¤ hakijalla ei ole Kreikan kansalaisuutta, on EY:n perustamis- sopimuksen 48 ja 51 artiklan, samoin kuin tyo¤ntekijo¤iden vapaasta liikkuvuudesta yhteiso¤n alueella 15 pa¤iva¤na¤ lokakuuta 1968 annetun asetuksen (ETY) N:o 1612/68 (1) seka¤ asetuksen 1408/71 vastainen. Viimeksi mainittu asetus on saatettu ajan tasalle sosiaaliturvaja¤rjestelmien soveltamisesta yhteiso¤n alueella liikkuviin palkattuihin tyo¤ntekijo¤ihin, itsena¤isiin ammatinharjoittajiin ja heida¤n perheenja¤seniinsa¤ annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 seka¤ asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ta¤yta¤nto¤o¤npanomenettelysta¤ annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle 2 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97 (2). Ta¤ma¤n vuoksi komissio on ottanut yhteytta¤ Kreikan viranomaisiin, jotta ne kiinnitta¤isiva¤t huomiota ta¤ha¤n tilanteeseen. (1) EYVL L 257, 19. 10. 1968. (2) EYVL L 28, 30. 1. 1997. (98/C 174/215) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3849/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Kenneth Coates (GUE/NGL) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Kaivosvesien aiheuttama saastuminen Mita¤ Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vastanneet direktiivia¤ 76/464/ETY (1) seka¤ suljetuista kaivoksista pera¤isin olevaa saastunutta kaivosvetta¤ koskeviin kysymyksiin? Ottaen huomioon, etta¤ Isossa-Britanniassa aiotaan edelleenkin sulkea syva¤lle ulottuvia kaivoksia ja ottaen huomioon vesika¤sittelyn ja pumppaustoiminnan mahdollinen lopettaminen, millaisia toimia direktiivin 80/ 68/ETY (2) mukaan on mahdollista toteuttaa pohjavesien suojelemiseksi suljetuista kaivoksista pera¤isin olevien kaivovesien aiheuttamalta saastumiselta? (1) EYVL L 129, 18. 5. 1976, s. 23. (2) EYVL L 20, 26. 1. 1980, s. 43


title: QUESTION ECRITE no 3861/97 de Kirsi PIHA à la Commission. Trafic aérien dans l'espace aérien de l'UE

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
Community budget
EU programme
Eurocontrol
European Union
air safety
air traffic
research and development
traffic control
transport policy

text: C 174/146 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 8. 6. 98 (98/C 174/218) QUESTION E· CRITE E-3861/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (5 de·cembre 1997) Objet: Trafic ae·rien dans l(cid:146)espace ae·rien de l(cid:146)UE Le trafic ae·rien dans l(cid:146)espace ae·rien de l(cid:146)UE ne cesse de cro(cid:14)(cid:136)tre d(cid:146)anne·e en anne·e. L(cid:146)espace ae·rien est devenu sature· et on assiste de plus en plus souvent a‘ des cas de «quasi-abordages». Que compte faire la Commission pour veiller a‘ ce que le de·veloppement du trafic ae·rien dans la zone de l(cid:146)UE ne cre·e pas un terrain favorable pour les accidents en raison de l(cid:146)encombrement du trafic ae·rien, et comment s(cid:146)est-elle pre·pare·e a‘ la progression du trafic ae·rien en provenance des PECO dans les anne·es a‘ venir? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (22 janvier 1998) D(cid:146)apre‘s les informations dont elle dispose, la Commission n(cid:146)estime pas qu(cid:146)on puisse parler d(cid:146)une augmentation constante du nombre de quasi-collisions dans la Communaute·, qui marquerait une tendance re·ve·latrice d(cid:146)une de·gradation du niveau de se·curite· du trafic ae·rien. Toutefois, la Commission partage les pre·occupations de l(cid:146)Honorable Parlementaire au sujet des conse·quences que la croissance continue du trafic ae·rien pourrait avoir a‘ l(cid:146)avenir, notamment en ce qui concerne l(cid:146)encombrement possible des infrastructures et de l(cid:146)espace ae·rien. Aussi la Commission estime-t-elle que la Communaute· doit accorder une place importante a‘ la gestion du trafic ae·rien (ATM) dans sa politique des transports ae·riens, et a-t-elle pris plusieurs initiatives dans ce sens: 1. Le quatrie‘me programme-cadre de recherche et de·veloppement technologique (PCRD) (1) a apporte·, comme le reconna(cid:14)(cid:136)t l(cid:146)industrie ae·ronautique, une contribution importante au de·veloppement de nouveaux outils et a‘ l(cid:146)e·laboration de nouveaux concepts pour la gestion du trafic ae·rien. La Commission va poursuivre ces efforts pendant la dure·e du cinquie‘me PCRD (2) pour qu(cid:146)on puisse trouver des solutions techniques nouvelles qui permettront de faire face a‘ l(cid:146)augmentation du trafic. 2. Suite aux conclusions du Conseil europe·en d(cid:146)Essen de 1994, la Commission a accorde· une grande priorite· aux projets relatifs a‘ la gestion du trafic ae·rien dans la re·partition du budget alloue· au re·seau de transport transeurope·en afin de soutenir les investissements ne·cessaires pour renforcer les capacite·s de contro(cid:136)le du trafic ae·rien. 3. La Commission a pris plusieurs initiatives visant a‘ soutenir une importante re·organisation de l(cid:146)actuel cadre institutionnel dans lequel le trafic ae·rien est ge·re· au niveau europe·en. Tel e·tait le but vise· par le Livre blanc (3) sur la gestion du trafic ae·rien publie· en 1996 et par la recommandation de la Commission invitant le Conseil a‘ arre(cid:136)ter une de·cision autorisant la Commission a‘ entamer des ne·gociations en vue de faire adhe·rer la Communaute· a‘ l(cid:146)Organisation europe·enne pour la se·curite· de la navigation ae·rienne (Eurocontrol). Ces initiatives, qui ont e·te· largement soutenues ces dernie‘res anne·es par diverses re·solutions du Parlement, ont sans aucun doute contribue· a‘ donner a‘ Eurocontrol les pouvoirs et les moyens d(cid:146)action efficaces ne·cessaires que lui confe‘re de·sormais la nouvelle convention Eurocontrol signe·e le 27 juin 1997, qui donne a‘ Eurocontrol le pouvoir d(cid:146)agir en Europe en tant que seul organisme responsable de l(cid:146)utilisation su(cid:136)re et efficace de l(cid:146)espace ae·rien europe·en. Cela vaut aussi pour les PECO qui vont biento(cid:136)t e(cid:136)tre membres d(cid:146)Eurocontrol, mais qui, dans le cadre de la Confe·rence europe·enne de l(cid:146)aviation civile (CEAC), sont de·ja‘ associe·s depuis de nombreuses anne·es aux efforts communs de·ploye·s en Europe en vue d(cid:146)harmoniser et d(cid:146)inte·grer les diffe·rents syste‘mes de gestion du trafic ae·rien. C(cid:146)est aussi dans ce cadre que ces pays ont be·ne·ficie· des conseils d(cid:146)Eurocontrol pour re·aliser la modernisation de leurs syste‘mes avec le soutien financier du programme Phare de la Communaute·. (1) Doc. COM(93) 459 final. (2) (3) Doc. COM(96) 57 final. JO C 173 du 7. 6. 1997


title: QUESTION ECRITE no 3857/97 de Carlos ROBLES PIQUER à la Commission. Vacance à la Direction de l'Institut de prospective technologique de Séville (IPTS)

eurovoc_concepts:
Andalusia
Joint Research Centre
new technology
recruitment

text: C 187/72 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 16. 6. 98 Depuis une quinzaine d(cid:146)anne·es, de telles structures se sont multiplie·es dans l(cid:146)ensemble des E· tats membres et on assiste aujourd(cid:146)hui a‘ une certaine maturite· de leur de·veloppement avec, cependant, de grandes variations selon les re·gions. Par ailleurs, comme le souligne l(cid:146)Honorable Parlementaire, le concept e·volue, notamment sous l(cid:146)effet de l(cid:146)e·volution des technologies, en particulier des technologies de l(cid:146)information et de la communication. On assiste ainsi a‘ la mise en place de multipo(cid:136)les technologiques ou «parcs virtuels». Les parcs technologiques se sont regroupe·s en associations nationales, qui organisent, a‘ intervalle re·gulier, des e·changes d(cid:146)expe·riences sur l(cid:146)e·volution de leurs fonctions, des structures mises en place et des outils mis a‘ la disposition des entreprises. Par ailleurs, l(cid:146)Association internationale des parcs scientifiques, qui regroupe une grande partie des parcs europe·ens ainsi que ceux provenant d(cid:146)autres continents, organise des fora qui constituent un cadre approprie· a‘ la re·flexion sur l(cid:146)avenir des parcs technologiques. La Commission suit ces re·flexions avec inte·re(cid:136)t. (98/C 187/113) QUESTION E· CRITE E-3857/97 pose·e par Carlos Robles Piquer (PPE) a‘ la Commission (5 de·cembre 1997) Objet: Vacance a‘ la Direction de l(cid:146)Institut de prospective technologique de Se·ville (IPTS) A‘ la fin de l(cid:146)anne·e 1996, M. Herbert J. Allgeier a cesse· ses fonctions a‘ la Direction de l(cid:146)IPTS, poste qu(cid:146)il occupait depuis aou(cid:136)t 1994. Pre‘s d(cid:146)un an plus tard, aucun nouveau directeur n(cid:146)a e·te· nomme·, ce qui semble d(cid:146)autant plus pre·occupant que ce service spe·cialise· du CCR (Centre commun de recherche) qui s(cid:146)est installe· a‘ Se·ville en septembre 1994 s(cid:146)est vu confier un an plus tard, apre‘s la nomination du nouveau Colle‘ge de commissaires, l(cid:146)exe·cution d(cid:146)un programme par Mme Edith Cresson, membre de la Commission. Quand la Commission entend-elle pourvoir ce poste? Re·ponse donne·e par Mme Cresson au nom de la Commission (22 janvier 1998) La Commission, lors de sa 1367e re·union tenue le 16 de·cembre 1997, a de·cide· de nommer M. Cadiou au poste de directeur de l(cid:146)Institut de prospective technologique de Se·ville relevant du Centre commun de recherche. (98/C 187/114) QUESTION E· CRITE E-3859/97 pose·e par Kirsi Piha (PPE) a‘ la Commission (5 de·cembre 1997) Objet: De·centralisation des activite·s du Parlement La Cour de justice des Communaute·s europe·ennes a rendu un arre(cid:136)t en faveur de la France, selon lequel le Parlement europe·en devra tenir douze pe·riodes de session annuelles a‘ Strasbourg, ce malgre· l(cid:146)opposition connue du Parlement. Cet arre(cid:136)t repose sur l(cid:146)interpre·tation des de·cisions du Conseil. L(cid:146)Union europe·enne (UE), regroupant a‘ l(cid:146)origine six pays, avait de·centralise· ses activite·s dans diverses parties de son territoire, a‘ Bruxelles, a‘ Luxembourg et a‘ Strasbourg. Mais elle compte de·sormais quinze E· tats membres et leur nombre augmentera encore a‘ l(cid:146)avenir. Ainsi, la de·centralisation actuelle (qui est extre(cid:136)mement cou(cid:136)teuse pour le contribuable) n(cid:146)est nullement une de·centralisation, mais une centralisation a‘ outrance. Que compte faire la Commission soit pour adopter une de·cision de principe, selon laquelle les activite·s des de·pute·s seraient regroupe·es en un seul lieu, a‘ savoir Bruxelles, soit pour de·centraliser comme il se doit les activite·s de l(cid:146)UE en fonction de la composition actuelle de l(cid:146)Union? Ainsi, pour prendre en compte la dimension nordique, un ba(cid:136)timent pour le Parlement pourrait e(cid:136)tre construit a‘ Oulu ou‘ se tiendraient plusieurs fois par an les pe·riodes de session, et cette option serait tout aussi pertinente que la pratique qui pre·vaut actuellement


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3839/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Fritagelse af gaze for antidumpingafgifter

eurovoc_concepts:
European Commission
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
dumping
exchange of information
originating product
textile product
third country

text: C 158/194 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 5. 98 Kommissionens igangv(cid:230)rende og fremtidige forskning og opstilling af politikker vil tilvejebringe stłrre viden ikke blot om partiklers fysisk-kemiske egenskaber i luften i byomr(cid:229)der, men ogs(cid:229) om (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ngen mellem udstłdning fra motorkłretłjer og menneskers sundhed. Kommissionen vil overveje behovet for yderligere foranstaltninger rettet mod at reducere emissioner, herunder eventuel anvendelse af lovkrav for nye forurenende stoffer og anvendelse af nye m(cid:229)leteknikker. (1) KOM(97) 500. (2) KOM(96) 248 endelig udg. (3) KOM(97) 627. (98/C 158/263) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3839/97 af Nikitas Kaklamanis (UPE) til Kommissionen (5. december 1997) Om: Fritagelse af gaze for antidumpingafgifter Kommissionen har indfłrt en ny procedure for p(cid:229)l(cid:230)ggelse af antidumpingafgift p(cid:229) ubleget bomuldsstof, der importeres fra ˘gypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan og Tyrkiet. I henhold til Kommissionens meddelelse er det produkt, der er genstand for dumping, fnuggede ublegede bomuldsstoffer, hvis v(cid:230)gt for mindst 85% vedkommende best(cid:229)r af bomuld, og som fłrst og fremmest bruges inden for bekl(cid:230)dnings-, linneds- og młbelindustrien. Af uforklarlige (cid:229)rsager blev gaze til forbindinger fritaget for antidumpingafgift. Denne bestemmelse begunstiger import af millioner af kvardratmeter gaze fra Indien, dłmmer den gr(cid:230)ske gazeindustri til fuldst(cid:230)ndig tilintetgłrelse og er samtidig et h(cid:229)rdt slag mod Unionens bomuldsproducenter. Det błr her understreges, at Gr(cid:230)kenland hvert (cid:229)r forbruger 20 millioner kvardratmeter gaze, dvs. 650 tons bomuldstr(cid:229)d eller 2. 600 tons bomuldsfrłuld. Hvis den gr(cid:230)ske gazeindustri g(cid:229)r til grunde, vil dette betyde, at de 86. 000 ar, der i łjeblikket er beplantet med bomuld, bliver uanvendelige, og at mindst 500 gr(cid:230)ske arbejdstagere głres arbejdslłse. Kan Kommissionen oplyse (cid:229)rsagerne til, at gaze til forbindinger blev fritaget for antidumpingafgift? Hvorledes vil Kommissionen gribe ind, inden den gr(cid:230)ske gazeindustri fuldst(cid:230)ndig forsvinder, og dens arbejdstagere kastes ud i arbejdslłshed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (23. december 1997) Som n(cid:230)vnt i den skriftlige forespłrgsel indledte Kommissionen den 11. juli en antidumpingprocedure vedrłrende importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. Proceduren indledtes p(cid:229) grundlag af en skriftlig klage fra Eurocoton (udvalget for bomulds- og tilknyttede tekstilindustrier) p(cid:229) vegne af den p(cid:229)g(cid:230)ldende erhvervsgren i F(cid:230)llesskabet. Klagen omfattede fladv(cid:230)vet, ubleget stof af bomuld med indhold af bomuld p(cid:229) mindst 85 v(cid:230)gtprocent. Stof til fremstilling af forbindsgaze var udtrykkelig ikke omfattet af klagen. Det błr bem(cid:230)rkes, at Kommissionen i forbindelse med den tidligere procedure vedrłrende ubleget stof af bomuld konkluderede, at forbindsgaze skulle betragtes som en anden vare end fladv(cid:230)vet, ubleget stof af bomuld p(cid:229) grund af forskelle i fysiske egenskaber, anvendelse og brugernes opfattelse af varen. P(cid:229) baggrund af denne afgłrelse og efter en undersłgelse af de beviser, der blev forelagt i forbindelse med den nuv(cid:230)rende klage, besluttede Kommissionen at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en undersłgelse af, om der som p(cid:229)st(cid:229)et fandt skadelig dumping sted i forbindelse med den vare, der er omfattet af n(cid:230)rv(cid:230)rende klage. Skulle EF’s gazeindustri › herunder ogs(cid:229) de gr(cid:230)ske producenter › blive p(cid:229)fłrt skade, kan de indgive klage til Kommissionen med beviser for, at der finder skadelig dumping sted. Hvis det efter en vurdering af oplysningerne viser sig, at der foreligger tilstr(cid:230)kkelige beviser til at indlede en procedure, vil Kommissionen iv(cid:230)rks(cid:230)tte en s(cid:229)dan inden for en frist p(cid:229) 45 dage efter klagens indgivelse


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3844/97 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Ειδική άδεια από την Ένωση όσον αφορά τις εισαγωγές οινοπνευματωδών στην Φινλανδία

eurovoc_concepts:
Finland
alcohol
derogation from EU law
excise duty
import restriction
intra-EU trade

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 187/69 Apa· nthsh toy k. M. Flynn ej ono· matow thw Epitroph· w (4 Febroyari·oy 1998) Epeidh· den ypa·rxoyn akribei·w plhrofori·ew, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na ektimh·sei ea·n h polyeunikh· oma·da Ericsson th·rhse thn odhgi·a 94/45/EK toy Symboyli·oy thw 22aw Septembri·oy 1994 gia th ue·spish miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw se epixeirh·seiw kai omi·loyw epixeirh·sevn koinotikh·w kli·makaw me skopo· na enhmerv· nontai oi ergazo·menoi kai na zhtei·tai h gnv· mh toyw (1) sto plai·sio thw anadia·rurvshw poy anafe·rei o ky·riow boyleyth·w. H Epitroph· den parembai·nei se aytoy· toy ei·doyw tiw ene·rgeiew para· mo·no ea·n proky·ptei o·ti agnoh·uhkan h· metafe·ruhkan ellipv· w apo· to kra·tow me·low diata· jeiw toy koinotikoy· dikai·oy. Kat(cid:146) arxa·w, ei·nai kauh·kon tvn eunikv· n arxv· n na ejasfali·zoyn thn th·rhsh tvn sxetikv· n eunikv· n diata·jevn kai, kato·pin, tvn koinotikv· n diata·jevn poy mporei· na apodeixuei· o·ti pre·pei na efarmostoy·n se sygkekrime·new periptv· seiw. (1) EE L 254 thw 30. 9. 1994 (98/C 187/109) GRAPTH ERVTHSH E-3844/97 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (5 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Eidikh· a·deia apo· thn (cid:201)nvsh o·son afora· tiw eisagvge·w oinopneymatvdv· n sthn Finlandi·a Sthn Finlandi·a e·xei xorhghuei· eidikh· a·deia na periori·zei tiw eisagvge·w oinopneymatvdv· n sthn xv· ra apo· a·lla kra·th me·lh thw EE me·xri to te·low toy 2003. Meta· th lh·jh thw prouesmi·aw ayth·w, h xv· ra ofei·lei na symmorfvuei· me toyw en isxy·ei kano·new thw EE o·son afora· tiw eisagvge·w oinopneymatvdv· n. Sthn Finlandi·a synexi·zontai oi epi·monew politike·w syzhth·seiw sxetika· me to ea·n ei·nai oruo· na kauori·zei h (cid:201)nvsh tiw poso·thtew tvn eisagome·nvn sth xv· ra oinopneymatvdv· n. Vsto·so, h shmerinh· kybe·rnhsh thw xv· raw e·xei profanv· w desmeyuei· na thrh·sei toyw o·royw thw symfvni·aw poy e·xei syna·cei me thn (cid:201)nvsh. Proti·uetai h Epitroph· na parakoloyuh·sei thn efarmogh· tvn proorizome·nvn gia thn kata·rghsh tvn periorismv· n vw prow tiw eisagvge·w me·trvn sthn Finlandi·a kai, ea·n nai, me poioyw tro·poyw; Apa· nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Febroyari·oy 1998) H Finlandi·a den e·xei sthn pragmatiko·thta la·bei pare·kklish poy na thw epitre·pei na periori·zei tiw eisagvge·w oinopneymatvdv· n apo· thn Koino·thta me·xri ta te·lh toy 2003. Ba·sei thw odhgi·aw 96/99/EOK toy Symboyli·oy thw 30hw Dekembri·oy 1996 poy tropopoiei· thn odhgi·a 92/12/EOK sxetika· me to geniko· kauestv· w, kai thn katoxh·, thn kyklofori·a kai toyw ele·gxoyw tvn proi¤o·ntvn poy ypo·keintai se eidikoy·w fo·royw katana·lvshw (1), e·xei la· bei, vsto·so, apo· koinoy· me th Dani·a kai th Soyhdi·a, pare·kklish poy afora· ta oinopneymatv· dh pota· poy metafe·rontai stiw aposkeye·w tajidivtv· n poy e·rxontai apo· thn Koino·thta. Sto plai·sio thw en lo·gv pare·kklishw, se peri·ptvsh poy shmeivuei· ype·rbash orisme·nvn epitrepo·menvn ori·vn, h Finlandi·a dy·natai na xrev· sei eidiko· fo·ro katana·lvshw se te·toia proi¤o·nta ako·mh kai o·tan proori·zontai gia thn prosvpikh· xrh·sh toy sygkekrime·noy tajidiv· th. Vw ek toy·toy, se kami·a peri·ptvsh h Koino·thta den «ypagorey·ei thn poso·thta oinopneymatvdv· n potv· n poy eisa·gontai sthn Finlandi·a». Pra·gmati, h Finlandi·a ei·nai eley·uerh ana· pa·sa stigmh· na agnoh·sei thn pare·kklish kai na xorhgh·sei stoyw tajidiv· tew ta plh·rh toyw dikaiv· mata. (cid:211)son afora· thn kata·rghsh toy periorismoy·, sto plai·sio thw odhgi·aw h Finlandi·a ypoxreoy·tai stadiaka· na a·rei toyw periorismoy·w prin apo· thn prouesmi·a toy 2003, env· prin apo· tiw 30 Ioyni·oy 2000, h Epitroph· pre·pei na ypoba·lei sxetikh· anafora· sto Symboy·lio kai to Koinoboy·lio. (1) EE L 8, 11. 1. 1997


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2422/97, annettu 5 päivänä joulukuuta 1997, kokonaan hiotun pitkäjyväisen riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2097/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice


title: WRITTEN QUESTION No. 3867/97 by José VALVERDE LÓPEZ to the Commission. Olive oil exports

eurovoc_concepts:
GATT
export (EU)
export restriction
olive oil
quantitative restriction

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 187/73 Komission ja¤senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (15. tammikuuta 1998) Asiat, joihin arvoisa Euroopan parlamentin ja¤sen viittaa, eiva¤t kuulu komission toimivaltaan. Ja¤senvaltioiden hallitukset vahvistivat parlamentin istuntopaikan Edinburghin Eurooppa-neuvostossa joulukuussa 1992. Ta¤ma¤ pa¤a¤to¤s vahvistettiin a¤sketta¤in yhteiso¤jen tuomioistuimen pa¤a¤to¤ksella¤, johon arvoisa Euroopan parlamentin ja¤sen viittaa. (98/C 187/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3865/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Valverde Lo·pez (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Kaasujohto Maghreb-Eurooppa Maghrebin ja Euroopan va¤lisen kaasujohdon ka¤ytto¤o¤notto merkitsee virstanpylva¤sta¤ Andalucian teollisuuden historiassa. Olisi eritta¤in asianmukaista, etta¤ ta¤ma¤ kiintea¤ yhteys kirjattaisiin Euroopan energiaperuskirjaan, mika¤ kasvattaisi alueen taloussuhteiden geopoliittista pysyvyytta¤. Mihin aloitteisiin komissio voi ryhtya¤ taatakseen ta¤ma¤n lisa¤yksen Euroopan energiaperuskirjaan? Komission ja¤senen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 1998) Energiaperuskirja on laillisesti sitova asiakirja, joka velvoittaa hallituksia suojelemaan ulkomaisia investointeja ja varmistamaan energia-alan materiaalien ja tuotteiden avoimen kaupan. Koska peruskirjassa ei viitata mihinka¤a¤n tiettyyn hankkeeseen, siina¤ ei olisi myo¤ska¤a¤n mahdollista viitata Maghreb-maiden ja Euroopan va¤liseen kaasujohtoon. Ta¤sta¤ huolimatta komissio katsoo, etta¤ energiaperuskirja on yksi sen Va¤limeren maita koskevan politiikan peruste. Ta¤ma¤n vuoksi komissio ja¤rjesti Va¤limeren maille tiedotustilaisuuden energiaperuskirjasta marraskuussa 1996. Maghreb-maat ovat alusta la¤htien osallistuneet tarkkailijoina energiaperuskirjaan liittyviin neuvotteluihin. Ta¤ha¤n mennessa¤ yhdesta¤ka¤a¤n niista¤ ei ole tullut energiaperuskirjan sopimuspuolta, mutta niilla¤ on tarkkailija-asema kyseiseen asiakirjaan liittyva¤ssa¤ kokouksessa. (98/C 187/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3867/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jose· Valverde Lo·pez (PPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Oliivio¤ljyn vienti Oliivio¤ljyn vienti on nykyisin riippuvainen GATT-sopimusten vientitukirajoituksista, jotka merkitseva¤t 20 % va¤hennysta¤ ma¤a¤ra¤n ja 36 % va¤hennysta¤ arvon osalta vuoteen 2000 mennessa¤. Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtya¤ na¤iden menetyksien korvaamiseksi ja uusien vientimark- kinoiden avaamisen tukemiseksi?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3874/97 dell'on. Amedeo AMADEO alla Commissione. Società dell'informazione - piano d'azione evolutivo

eurovoc_concepts:
action programme
free competition
information technology
new technology
telecommunications
telephone

text: C 174/148 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 8. 6. 98 Per il finanziamento di quest(cid:146)ultimo tipo di investimenti, il settore privato mobilitera‘ risorse supplementari per un importo di 90,5 milioni di ecu. L(cid:146)organismo gestore di questi fondi sta attualmente firmando contratti per l(cid:146)equivalente di 76 milioni di ecu, concernenti la realizzazione di 26 progetti, selezionati su un totale di 68 proposte presentate nella prima gara d(cid:146)appalto. Alla data di chiusura della seconda gara d(cid:146)appalto (31 ottobre 1997), erano state presentate 120 proposte, per un costo pari a 501 milioni di ecu. La valutazione di queste proposte e‘ tuttora in corso. (98/C 174/221) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3874/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (5 dicembre 1997) Oggetto: Societa‘ dell(cid:146)informazione › piano d(cid:146)azione evolutivo La Commissione ha presentato al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni una comunicazione su «L(cid:146)Europa in prima linea nella societa‘ dell(cid:146)informazione globale: piano d(cid:146)azione evolutivo» (COM(96)0607 def. ). La liberalizzazione del settore delle telecomunicazioni e‘ stata avviata con successo e verra‘ completata entro il 1o gennaio 1998, dando cos(cid:14)‘ inizio allo sviluppo di nuovi servizi e favorendone la diffusione. La posta in gioco, in termini di nuove opportunita‘ di lavoro e di competitivita‘, e‘ particolarmente elevata perche· il mercato ICT si e‘ sviluppato al ritmo notevole dell(cid:146)8% nel 1995 e in futuro si sviluppera‘ ad un ritmo ancora piu‘ rapido. In vista dell(cid:146)appuntamento del 1o gennaio 1998, puo‘ la Commissione definire un quadro regolamentare certo per governare la liberalizzazione, garantendo competizione e pluralismo? Risposta data dal Sig. Bangemann in nome della Commissione (29 gennaio 1998) L(cid:146)Onorevole parlamentare sottolinea l(cid:146)importanza della liberalizzazione per la realizzazione di una societa‘ dell(cid:146)informazione in Europa e per la crescita, la competitivita‘ e l(cid:146)occupazione in tale societa‘. Circa la creazione di un quadro regolamentare che massimizzi le possibilita‘ offerte dalla liberalizzazione, l(cid:146)Onorevole parlamentare e‘ probabilmente a conoscenza delle numerose misure adottate negli ultimi due anni dalla Commissione nell(cid:146)ambito delle regole di concorrenza e dal Parlamento e dal Consiglio. Le misure di armonizzazione approvate forniscono in particolare un quadro particolareggiato in materia di licensing, servizio universale, numerazione e interconnessione. Esse rafforzano anche i diritti dei consumatori in materia di servizio di telefonia vocale, protezione dati e riservatezza nonche· potenziano l(cid:146)indipendenza regolamentare delle autorita‘ di telecomunica- zioni che esistono ora in ciascun Stato membro. Cio‘ rappresenta un quadro generale per garantire una concorrenza effettiva alla scadenza del 1998. (98/C 174/222) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3875/97 di Amedeo Amadeo (NI) alla Commissione (5 dicembre 1997) Oggetto: Societa‘ dell(cid:146)informazione › piano d(cid:146)azione evolutivo La Commissione ha presentato al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni una comunicazione su «L(cid:146)Europa in prima linea nella societa‘ dell(cid:146)informazione globale: piano d(cid:146)azione evolutivo» (COM(96)0607 def. ). Intende la Commissione realizzare tutte le misure previste nel piano d(cid:146)azione evolutivo finalizzate ad una corretta gestione del servizio universale, della concessione delle licenze e della tutela della riservatezza dei cittadini?


title: Ετήσια έκθεση της Επιτροπής προς το Συμβούλιο σχετικά με την εκτέλεση του προγράμματος αναδιάρθρωσης του συστήματος γεωργικών ερευνών στην Ελλάδα (έτος 1995)

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
activity report
agricultural holding
agricultural statistics

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 05. 12. 1997 COM(97) 667 τελικό ΕΤΗΣΙΑ ΕΚΘΕΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΡΟΣ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΚΤΕΛΕΣΗ ΤΟΥ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΟΣ ΑΝΑΔΙΑΡΘΡΩΣΗΣ ΤΟΥ ΣΥΣΤΗΜΑΤΟΣ ΓΕΡΓΙΚΩΝ ΕΡΕΥΝΩΝ ΣΤΗΝ ΕΛΛΑΔΑ ΕΤΟΣ 1995 (Αρθρο 5 της απόφασης αριθ. 85/360/ΕΟΚ του Συμβουλίου, της 16ης Ιουλίου 1985) Ι. ΕΙΣΑΓΩΓΗ To πρόγραμμα αναδιάρθρωσης των γεωργικών στατιστικών στην Ελλάδα εγκρίθηκε το 1985 (απόφαση του Συμβουλίου 85/360/ΕΟΚ της 16ης Ιουλίου 1985, όπο)ς τροποποιήθηκε την τελευταία (ρορά με την από(|>αση του Συμβουλίου αριθ. 92/582/ΕΟΚ της 14ης Δεκεμβρίου 1992 - βλ. παράρτημα 1) και προβλέπει τα εξής: - δημιουργία τεχνικοδιοικητικής υποδομής σε κεντρικό επίπεδο, καθώς και σε επίπεδο περιφερειών και επαρχιών, που να μπορεί να εξασφαλίσει το σύνολο των ενεργειών σχετικά με τις γεωργικές στατιστικές, τόσο στο παρόν όσο και στο μέλλον· - βελτίωση των βάσεων δειγματοληψίας, ιδίως με την υλοποίηση του μητρώου των γεωργικών εκμεταλλεύσεων· - ανάπτυξη μηχανογραφικής υποστήριξης σε κεντρικό, περιφερειακό και υποπεριφερειακό επίπεδο για τη συλλογή, τον έλεγχο και την επεξεργασία των στοιχείων· - προοδευτική εφαρμογή του κοινοτικού προγράμματος γεωργικών ερευνών και γεωργικών στατιστικών προκειμένου να παρέχονται στην Κοινότητα οι (στατιστικές) πληροφορίες τις οποίες χρειάζεται για την εφαρμογή της Κ ΠΙ. Όπως προβλέπεται από το άρθρο 5 της απόφασης 85/360/ΕΟΚ, η Επιτροπή υποβάλλει κάθε έτος στο Συμβούλιο έκθεση σχετικά με την εκτέλεση του προγράμματος. Η παρούσα έκθεση παρουσιάζει το σύνολο τα)ν εφαρμογών που πραγματοποιήθηκαν, τις δράσεις που αναλήφθηκαν καθώς και τα μέτρα που λήφθηκαν κατά τη διάρκεια του 1995 από τις αρμόδιες αρχές (Στατιστική Υπηρεσία και Υπουργείο Γεωργίας) και τα οποία ήταν απαραίτητα για την επίτευξη του στόχου του προγράμματος. II. ΠΡΟΟΔΟΣ 1. Το 1995 ήταν το τελευταίο έτος εφαρμογής του προγράμματος. Επέτρεψε την την Ελλάδα όπως καθιέρωση του νέου συστήματος σε ολόκληρη προβλεπόταν από το χρονοδιάγραμμα των εργασιών (βλ. παράρτημα 1). 2. Σε σχέση με το 1994, κατά το οποίο η εφαρμογή του προγράμματος σημείωσε ορισμένες καθυστερήσεις / επιβραδύνσεις, το 1995 ήταν ένα έτος ανάκαμψης. 3. Όλες οι έρευνες διενεργήθηκαν το 1995 με βάση το νέο μητρώο γεωργικών εκμεταλλεύσεων, χρησιμοποιώντας για μονάδα δειγματοληψίας τη γεωργική εκμετάλλευση. 4. Το μητρώο γεωργικών εκμεταλλεύσεων ενημερώθηκε με βάση τα στοιχεία από όλες τις έρευνες. Ωστόσο, η διαδικασία αυτή δεν αφορούσε παρά μόνο ποσοστό 10% περίπου του μητρώου. 9L Δεδομένου ότι ήταν αδύνατη η ενημέρωση από διοικητικές πηγές, κρίθηκε απαραίτητο να διενεργηθεί το 1996 μια ειδική έρευνα (μικροαπογραφή). Για το σκοπό αυτό, διενεργήθηκε το 1995 μια δοκιμαστική (πιλοτική) έρευνα σε εννέα δήμους και κοινότητες του νομού Λαρίσης. Η αξιολόγηση των αποτελεσμάτων της δοκιμαστικής αυτής έρευνας επέτρεψε να καταρτιστεί το χρονοδιάγραμμα της ειδικής έρευνας ενημέρωσης του μητρώου για το 1996. Το πρόγραμμα των στατιστικών εφαρμογών το 1995 περιελάμβανε τις ακόλουθες έρευνες: ΕΣΥΕ - έρευνα διάρθρωσης των γεωργικών εκμεταλλεύσεων· - έρευνα οπωροφόρων δένδρων λεμονιές, (μηλιές, αχλαδιές, ροδακινιές, μικρόκαρπα πορτοκαλιές, βερικοκιές, εσπεριδοειδή)· κερασιές, - έρευνα αμπελουργικών καλλιεργειών· - έρευνες ζωικού κεφαλαίου (βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες)· - έρευνα σιτηρών· - έρευνα σφαγίων· - έρευνα άλλων φυτικών προϊόντων· - ετήσια γεωργική στατιστική έρευνα. Υπουργείο Γεωργίας - εκτιμήσεις με γεωγραφική δειγματοληψία· - γάλα και γαλακτοκομικά προϊόντα· - φυτική παραγωγή· - παραγωγή και εμπορία αβγών για εκκόλαψη (μηνιαία έρευνα)· - δομή και χρησιμοποίηση των εκκολαπτηρίων (ετήσια έρευνα) · - RICA· - σφάγια / προβλέψεις ζωικής παραγωγής (κρέας - μηνιαία έρευνα). Συμπερασματικά, η πρόοδος που σημειώθηκε κατά τη διάρκεια του 1995 είναι αξιοσημείωτη. Ωστόσο, για το επόμενο έτος, η προσοχή των υπευθύνων θα πρέπει να επικεντρωθεί επίσης στην ανάπτυξη των τραπεζών δεδομένων και στην κατάρτιση γενικού σχεδίου διασύνδεσης και επικοινωνίας μεταξύ των μηχανογραφικών συστημάτων του Υπουργείου Γεωργίας και της ΕΣΥΕ. ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 1 ΥΠΟΜΝΗΣΗ TOY ΧΡΟΝΟΔΙΑΓΡΑΜΜΑ ΤΟΣ Αρχικά προβλεπόταν να υλοποιηθεί το πρόγραμμα σε πέντε έτη (1986-1990), με γεωγραφική διάδοση η οποία θα άρχιζε στην περιφέρεια Μακεδονίας - Θράκης το 1986 και θα κατέληγε στην Κρήτη το 1990. Ωστόσο, χάρη στις δύο παρατάσεις που δόθηκαν στην Ελλάδα με τις αποφάσεις του Συμβουλίου 90/386/ΕΟΚ και 92/582/ΕΟΚ, η ημερομηνία ολοκλήρωσης του προγράμματος μετατέθηκε για το 1996. Το νέο χρονοδιάγραμμα έχει ως εξής: 1986 1987 1988 πρώτο έτος δεύτερο έτος τρίτο έτος 1989 τέταρτο έτος 1990 πέμπτο έτος 1991 έκτο έτος 1992 έβδομο έτος 1993 όγδοο έτος 1994 ένατο έτος 1995 δέκατο έτος 1996 ενδέκατο έτος Μακεδονία · Μακεδονία, Θράκη, Θεσσαλία, Ήπειρος · Μακεδονία, Θράκη, Θεσσαλία, Ήπειρος, Στερεά Ελλάδα και Ιόνιοι Νήσοι · Μακεδονία, Θράκη, Θεσσαλία, Ήπειρος, Στερεά Ελλάδα, Ιόνιοι Νήσοι και Πελοπόννησος· Μακεδονία, Θράκη, Θεσσαλία, Ήπειρος, Στερεά Ελλάδα, Ιόνιοι Νήσοι, Πελοπόννησος και Κρήτη· Μακεδονία, Θράκη, Θεσσαλία, Ήπειρος, Στερεά Ελλάδα, Ιόνιοι Νήσοι, Πελοπόννησος και Κρήτη, Νήσοι Αιγαίου (Βορείου και Νοτίου)· Πρώτη δοκιμαστική εφαρμογή του νέου συστήματος στο σύνολο της Ελλάδας· Δημιουργία μιας βάσης δειγματοληψίας με κύριο άξονα τα αποτελέσματα της γενικής απογραφής γεωργίας - κτηνοτροφίας του 1991 - Επέκταση τηλεπισκόπησης ηπειρωτικής χώρας και στην Κρήτη· Εφαρμογή συνδυασμένων δράσεων μεταξύ της κεντρικής και της περ^ερειακής τεχνικοδιοικητικής υποδομής που αναπτύχθηκαν αντίστοιχα από τη Στατιστική Υπηρεσία και το Υπουργείο Γεωργίας κατά την εκτέλεση του προγράμματος ερευνών οι οποίες διενεργήθηκαν από τη Στατιστική Υπηρεσία · Κανονική λειτουργία του νέου συστήματος στο σύνολο της Ελλάδας· Παρακολούθηση και κριτική ανάλυση των αποτελεσμάτων που λήφθηκαν κατά το πρώτο έτος κανονικής εφαρμογής. σύνολο στο της της Το Νοέμβριο του 1997, η Επιτροπή θα υποβάλει στο Συμβούλιο έκθεση σχετικά με την εκτέλεση του προγράμματος, στην οποία θα πρέπει να αναφέρονται τα ληφθέντα αποτελέσματα. ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 2 ΚΑΤΑΣΤΑΣΗ ΔΑΠΑΝΩΝ ΠΑ ΤΟ 1995 Υπουργείο Εθνικής Οικονομίας Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ Υπουργείο Γεωργίας Κατηγορίες δαπανών Ποσά σε δραχμές ECU Ι. ΛΛΠΑΝΕΣ ΥΠΟΔΟΜΗΣ Ι. Ανάπτυξη μηχανογραφικής υποστήριξης α) ΓΕΝΙΚΗ ΓΡΑΜΜΑΤΕΙΑ ΕΣΥΕ i) Αγορά υλικού εξοπλισμού και λογισμικού ii) Υποστήριξη λογισμικού iii) Βοηθητικός εξοπλισμός και αναλώσιμα iv) Συντήρηση ν) Δικακόματα επί του δικτύου vi) ΦΠ Α 18% στα i, ii, iii, iv και ν 282 979 310 233 439 490 49 539 820 Ρ) ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΓΕΩΡΓΙΑΣ 86 412 972 ί) Αγορά υλικού εξοπλισμού και λογισμικού ii) Υποστήριξη λογισμικού iii) Βοηθητικός εξοπλισμός και αναλώσιμα iv) Συντήρηση ν) Δικακόματα επί του δικτύου vi) ΦΠ Α 18% axa i, ii, iii, iv και ν 2. Εγκαταστάσεις (i) Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ (ii) Υπουργείο Γείυργίας 3. Εξοπλισμός γραφείου (i) Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ (ii) Υπουργείο Γεωργίας 4. Εξοπλισμός κατάρτισης (i) Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ (ii) Υπουργείο Γεωργίας 5. Διάφορες δαπάνες (i) Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ (ii) Υπουργείο Γεωργίας II. ΑΛΠΛΝΕΣ ΣΤΑΤΙΣΤΙΚΩΝ ΕΦΑΡΜΟΓΩΝ α) Γενική Γραμματεία ΕΣΥΕ 1. Έρευνες ζοιικού - φυτικού κεφαλαίου (βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, οπίοροφόρα οένδρα, αμπελουργικές καλλιέργειες, σιτηρά) 2. Ετήσια γεωργική έρευνα 3. ΛιάρΗροχ "1 των γεωργικοΥν εκμεταλλεύσεων 4. Αναδιάρθρωση τιυν γεαιργικιόν στατιστικών β) ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΓΕΩΡΓΙΑΣ Ι. Στατιστικές εφαρμογές Τηλεπισκόπηση 86 412 972 38 197 000 31994 310 68 000 000 29 226 800 20 454 516 96 608 518 97 145 319 53 824 260 811298 61 005 185 54 379 454 557 191 375 1913 675 369 392 282 38 197 000 31994 310 68 000 000 49 681 316 363 774 037 1 206 091 248 389 398 115 384 639 ΓΕΝΙΚΟ ΣΥΝΟΛΟ (ΔΡΑΧΜΕΣ) 921 038 946 3 053 700 1 ECU = 301,614 ΛΡΧ 5" ISSN 0254-1483 COM(97) 667 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 03 01 13 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-97-684-GR-C ISBN 92-78-28686-9 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: WRITTEN QUESTION No. 3870/97 by Amedeo AMADEO to the Commission. Competitiveness of European industry

eurovoc_concepts:
European industrial area
aid to undertakings
business policy
competitiveness
economic and social cohesion
economic convergence
handicrafts
innovation
research and development
small and medium-sized enterprises

text: 22. 6. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 196/25 2. 3. Komission saama valitus ei sisa¤lta¤nyt tapahtumien selvitta¤misen kannalta erityisen merkitta¤via¤ tietoja. Komissio takaa, etta¤ valituksia tehneiden henkilo¤iden asiat ka¤sitella¤a¤n luottamuksellisesti. Parlamentin ja¤senelle ilmoitetaan mahdollisimman pian tulokset komission myo¤hemmista¤ yhteydenotoista 4. Italian viranomaisiin tapahtumien selvitta¤miseksi. (98/C 196/35) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3870/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Amedeo Amadeo (NI) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Euroopan teollisuuden kilpailukyky Kysymykseni koskee komission tiedonantoa (cid:148)Esikuva-analyysi › va¤line taloudellisten toimijoiden ja viranoma- isten ka¤ytto¤o¤n(cid:148) (KOM(97)153 lopull. ). Tiedonanto on riitta¤va¤ tyo¤skentelyperusta kilpailukyvyn esikuva- analyysin (benchmarking) ka¤ytta¤miseksi. On korostettava tarvetta vakaaseen johdonmukaisuuteen ta¤ma¤n aloitteen ja muiden yhteiso¤n politiikkojen ta¤yta¤nto¤o¤npanon va¤lilla¤. Erityisesti mainittakoon tutkimus- ja kehitta¤mispolitiikka, innovointipolitiikka, talou- dellista ja sosiaalista koheesiota koskeva politiikka ja yrityspolitiikka. Pyyda¤n Euroopan komissiota todentamaan benchmarkingin avulla soveltamansa politiikat niiden tehokkuuden mittaamiseksi (sisa¤markkinat, aluepolitiikka, tutkimus ja kehitta¤minen). Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (30. tammikuuta 1998) Komissio panee tyytyva¤isena¤ merkille tuen sen na¤kemykselle, jonka mukaan esikuva-analyysi (benchmarking) on yhteiso¤lle hyo¤dyllinen apuva¤line taloudellisen menestyksen kannalta keskeisten alojen ja tekijo¤iden vertailemiseksi. Komissio uskoo, etta¤ benchmarking voi olla merkitta¤va¤ tyo¤kalu arvioitaessa yhteiso¤n politiikkaa. Jotta esikuva-analyysi otettaisiin laajasti ka¤ytto¤o¤n politiikan muotoilun apuva¤lineena¤, komissio toteuttaa parhaillaan useita pilottihankkeita talouteen yleisesti vaikuttavilla keskeisilla¤ politiikan aloilla. Pilottihankkeiden avulla voidaan kehitta¤a¤ tehokas tyo¤skentelytapa esikuva-analyysin soveltamisessa pyrkima¤lla¤ yhteisymma¤rryk- seen kaikkien keskeisten osapuolten kesken ja korostaen avoimuutta, vuoropuhelua ja asiantuntemusta. Tarkoituksena on soveltaa na¤in kehitettya¤ metodologiaa ja¤rjestelma¤llisesti usealla alalla, myo¤s yhteiso¤n politiikassa. Komissio huomauttaa, etta¤ kysymyksessa¤ mainituilla muilla politiikan aloilla on jo otettu ensiaskeleet esikuva-analyysin ka¤ytto¤o¤n ottamiseksi. Sisa¤markkinoiden toimintasuunnitelma on esimerkki esikuva-analyy- sista¤, jossa edistymista¤ valvotaan jatkuvasti vertaamalla saavutuksia asetettuihin tavoitteisiin. Yhtena¤isessa¤ ohjelmassa pienten ja keskisuurten yritysten ja ka¤siteollisuuden hyva¤ksi (1) komissio ja ja¤senvaltiot kehitta¤va¤t yhteisia¤ toimia. Benchmarking on ta¤ssa¤ yhteydessa¤ ta¤rkea¤ va¤line pyritta¤essa¤ edista¤ma¤a¤n parhaita ka¤yta¤nteita¤ hallinnon yksinkertaistamisessa ja yrityksille suunnattujen tukitoimien alalla. Taloudellisen ja sosiaalisen koheesion osalta alueellisissa kehitysohjelmissa, joiden rahoitukseen komissio osallistuu, asetetaan jo nykya¤a¤nkin periaatteessa ma¤a¤ra¤llisia¤ tavoitteita, jotka perustuvat analyysiin alueiden va¤lisista¤ taloudellisista ja kilpailukykya¤ koskevista eroavaisuuksista. Na¤iden ohjelmien tehokkuutta arvioidaan ja¤lkika¤teen vertaamalla tuloksia alkupera¤isiin tavoitteisiin. (1) Asiak. KOM(96) 329 lopullinen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3855/97 von Carlos ROBLES PIQUER an die Kommission. Zukunft der Technologieparks in der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
EU programme
innovation
new technology
regional development
research and development
technology park

formats: html print


title: VERORDENING (EG) Nr. 2421/97 VAN DE COMMISSIE van 5 december 1997 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van halflangkorrelige en langkorrelige A volwitte rijst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2096/97


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2427/97 av den 5 december 1997 om fastställande för november månad 1997 av den särskilda jordbruksomräkningskursen för det belopp som skall utgå som ersättning för kostnaderna för lagring av socker

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate
storage cost
sugar


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3878/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Vertikale begrænsninger i EU's konkurrencepolitik

eurovoc_concepts:
competition policy
distributive trades
restriction on competition
trade restriction
vertical agreement

text: C 174/150 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 6. 98 Grłnbogen indeholder en r(cid:230)kke lłsningsforslag til den fremtidige politik vedrłrende vertikale begr(cid:230)nsninger. Disse lłsningsforslag er dog ikke udtłmmende, og der fremkom flere under konsultationsproceduren. Kommissionen noterer sig lighederne mellem den formodning om negativattest, der er anfłrt i lłsningsfor- slag IV i grłnbogen, og »bagatelbegrebet«, der er defineret i Kommissionens meddelelse om (cid:230)ndring af meddelelse af 3. september 1986 om aftaler af ringe betydning, der ikke falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1(bagatelmeddelelsen) (1). Det er endnu for tidligt at udtale sig om resultatet af grłnbogen, men Kommissionen noterer, at der er behov for en samordning af Kommissionens bagatelmeddelelse og den fremtidige politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (1) KOM(96) 722 endelig udg. (98/C 174/224) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3878/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997) Om: Vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik Der henvises til »Grłnbog om vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik« (KOM(96)0721). Ordningen med undtagelser pr. kategori, som er baseret p(cid:229) distributionsformerne, er for usmidig og kan ikke d(cid:230)kke de distributionsformer, der repr(cid:230)senterer dynamiske tilpasninger til (cid:230)ndringerne af markedsbetingelser- ne. Kommissionen anmodes om at foretage en (cid:230)ndring af de nuv(cid:230)rende forordninger om undtagelser pr. kategori, som uden tvivl er for usmidige og ofte vanskelige at fortolke, med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) stłrre fleksibilitet. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (14. januar 1998) Kommissionen henviser det (cid:230)rede medlem til sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-3877/97 (1). Kommissionen kan bekr(cid:230)fte over for det (cid:230)rede medlem, at den som led i sin generelle revision af politikken vedrłrende vertikale begr(cid:230)nsninger ogs(cid:229) er ved at revidere de eksisterende gruppefritagelsesforordninger, undtagen Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) kategorier af salgs- og serviceaftaler vedrłrende motorkłretłjer (2). Tanken om at głre de eksisterende gruppefritagelsesforordninger mere fleksible er et af de lłsningsforslag, der er behandlet i punkt 282-285 i grłnbogen om vertikale begr(cid:230)nsninger i EU(cid:146)s konkurrencepolitik. Det er endnu for tidligt at kommentere grłnbogens resultater, da Kommissionen for łjeblikket er i f(cid:230)rd med at fastl(cid:230)gge sit eget standpunkt p(cid:229) grundlag af alle de oplysninger og bem(cid:230)rkninger, den har modtaget under hłringen. Kommissionen kan derfor ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt udtale sig om, hvorvidt den vil foresl(cid:229), at gruppefritagelserne głres mere fleksible. Kommissionen h(cid:229)ber at kunne klarl(cid:230)gge sit politiske standpunkt i lłbet af 1998. (1) Se side 149. (2) EFT L 145 af 29. 6. 1995


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3875/97 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Κοινωνία της πληροφορίας - κυλιόμενο πρόγραμμα δράσης

eurovoc_concepts:
action programme
information technology
new technology
protection of privacy
telecommunications
telephone
trade licence

text: C 174/148 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 8. 6. 98 Gia th xrhmatodo·thsh thw teleytai·aw ayth·w morfh·w ependy·sevn, o idivtiko·w tome·aw ua diaue·sei pro·suetoyw po·royw y·coyw 90,5 ekat. ECU. Epi· toy paro·ntow, o organismo·w o opoi·ow diaxeiri·zetai tiw pistv· seiw pro·keitai na ypogra·cei symba·seiw y·coyw 76 ekat. ECU gia thn ylopoi·hsh 26 e·rgvn, ta opoi·a epele·ghsan epi· syno·loy 68 prota·sevn poy ypoblh·uhkan kata· thn prv· th pro·sklhsh ypobolh·w prosforv· n. Me·xri thn prouesmi·a ypobolh·w prota·sevn gia th dey·terh prokh·ryjh ypobolh·w prosforv· n (31 Oktvbri·oy 1997) ei·xan katateuei· 120 prota·seiw synolikoy· y·coyw 501 ekat. ECU. Oi prota·seiw ayte·w bri·skontai epi· toy paro·ntow ypo· ajiolo·ghsh. (98/C 174/221) GRAPTH ERVTHSH E-3874/97 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (5 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Koinvni·a thw plhrofori·aw › kylio·meno pro·gramma dra· shw Sxetika· me thn «Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio, to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, thn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph· kai thn Epitroph· Perifereiv· n › h Eyrv· ph prvtopo·row thw Pagko·smiaw Koinvni·aw Plhroforiv· n: kylio·meno pro·gramma dra·shw» (COM(96)607 teliko·). H apeleyue·rvsh toy tome·a tvn thlepikoinvniv· n jeki·nhse epityxv· w kai ua oloklhrvuei· e·vw thn 1h Ianoyari·oy 1998 prosfe·rontaw thn ana·ptyjh ne·vn yphresiv· n kai dieykoly·nontaw th dia·dosh· toyw. To diaky·beyma ei·nai idiai·tera shmantiko· o·son afora· ne·ew eykairi·ew ergasi·aw kai antagvnistiko·thtaw, dio·ti h agora· Texnologiv· n, Plhroforiv· n kai Epikoinvniv· n anapty·xuhke me ton shmantiko· ryumo· toy 8% kata· to 1995 kai sto me·llon ua anaptyxuei· me ako·ma taxy·tero ryumo·. Zhtei·tai, eno·cei toy staumoy· thw 1hw Ianoyari·oy 1998, na kauorisuei· e·na asfale·w kanonistiko· plai·sio poy ua die·pei thn apeleyue·rvsh ejasfali·zontaw antagvnistiko·thta kai ployralismo·. Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (29 Ianoyari·oy 1998) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy toni·zei th shmasi·a thw eleyue·rvshw to·so gia thn epi·teyjh thw koinvni·aw thw plhrofori·aw sthn Eyrv· ph o·so kai gia thn epi·teyjh ana·ptyjhw, antagvnistiko·thtaw kai apasxo·lhshw sthn koinvni·a ayth·. Oson afora· th dhmioyrgi·a kanonistikoy· plaisi·oy poy na megistopoiei· tiw eykairi·ew poy prosfe·rei h eleyue·rvsh, to Ajio·timo Me·low anamfi·bola gnvri·zei th de·smh leptomerv· n me·trvn poy enekri·uhsan kata· thn teleytai·a dieti·a, en me·rei apo· thn Epitroph·, sto plai·sio tvn kano·nvn antagvnismoy·, kai en me·rei apo· Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai to Symboy·lio. Idi·vw ta egkekrime·na me·tra enarmo·nishw pare·xoyn leptomere·w plai·sio gia tiw a·deiew, tiw kauolike·w yphresi·ew, thn ariumodo·thsh kai th diasy·ndesh. Enisxy·oyn epi·shw ta dikaiv· mata tvn katanalvtv· n sxetika· me tiw yphresi·ew fvnhtikh·w thlefvni·aw, thn prostasi·a tvn dedome·nvn kai thn idivtiko·thta. Te·low enisxy·oyn thn kanonistikh· anejarthsi·a tvn thlepikoinvniakv· n arxv· n poy yfi·stantai ple·on se ka·ue kra·tow me·low. To en lo·gv geniko· plai·sio eggya·tai ton oysiastiko· antagvnismo· tv· ra poy lh·gei ple·on h prouesmi·a toy 1998. (98/C 174/222) GRAPTH ERVTHSH E-3875/97 ypobolh·: Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (5 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Koinvni·a thw plhrofori·aw › kylio·meno pro·gramma dra·shw Sxetika· me thn «Anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio, to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, thn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph· kai thn Epitroph· Perifereiv· n › h Eyrv· ph prvtopo·row thw Pagko·smiaw Koinvni·aw Plhroforiv· n: kylio·meno pro·gramma dra·shw» (COM(96)607 teliko·). Zhtei·tai apo· thn Epitroph· na probei· sthn ylopoi·hsh o·lvn tvn me·trvn poy proble·pontai apo· to kylio·meno pro·gramma dra·shw kai aposkopoy·n sthn oruh· diaxei·rish tvn kauolikv· n yphresiv· n, thw xorh·ghshw adeiv· n kai thw prostasi·aw tvn prosvpikv· n stoixei·vn tvn politv· n


title: WRITTEN QUESTION No. 3885/97 by Amedeo AMADEO , Spalato BELLERE' to the Commission. Motor vehicles intended for the transport of dangerous goods

eurovoc_concepts:
EC Directive
EC conformity marking
commercial vehicle
motor vehicle
quality label
road transport
technical barrier
transport of dangerous goods


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3878/97 van Amedeo AMADEO aan de Commissie. Mededingingsbeleid/verticale afspraken

text: C 174/150 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 6. 98 Het Groenboek bevat een aantal mogelijke opties voor het toekomstige beleid ten aanzien van vertikale afspraken. Deze opties zijn evenwel niet exhaustief en tijdens het overleg zijn een aantal andere opties naar voren gekomen. De Commissie wijst op de punten van overeenkomst tussen het vermoeden van negatieve verklaring in optie IV van het Groenboek en het (cid:132)de minimis(cid:148)-concept zoals beschreven in de mededeling van de Commissie betreffende de herziening van de mededeling van 3 september 1986 betreffende overeenkomsten van geringe betekenis die niet onder de bepalingen van artikel 85, lid 1, van het EG-Verdrag vallen (1). Het is nog te vroeg om de resultaten van het Groenboek te bespreken, maar de Commissie wijst reeds op de noodzaak om de mededeling betreffende overeenkomsten van geringe betekenis en alle toekomstige voorstellen met betrekking tot dit beleid te coo¤rdineren. (1) COM (96) 722 def. (98/C 174/224) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3878/97 van Amedeo Amadeo (NI) aan de Commissie (5 december 1997) Betreft: Mededingingsbeleid/verticale afspraken De Commissie heeft een Groenboek over (cid:132)verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie(cid:148) (COM(96)0721 def. ) gepubliceerd. De regeling inzake groepsvrijstellingen die steunt op een classificatie van distributievormen, is te strak en niet toegesneden op distributievormen welke ondernemingen invoeren om te reageren op veranderde marktvoor- waarden. Is de Commissie bereid de huidige verordeningen inzake groepsvrijstellingen die duidelijk te strak en vaak moeilijk te interpreteren zijn te herzien, en daarbij meer soepelheid na te streven? Antwoord van de heer Van Miert namens de Commissie (14 januari 1998) De Commissie verwijst de geachte afgevaardigde naar haar antwoord op zijn vorige schriftelijke vraag, E-3877/97 (1). De Commissie kan de geachte afgevaardigde bevestigen dat zij in het kader van de algemene herziening van het beleid inzake verticale afspraken, ook kijkt naar andere groepsvrijstellingsverordeningen dan Verordening (EG) nr. 1475/95 van de Commissie van 28 juni 1995 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op groepen afzet- en klantenserviceovereenkomsten inzake motorvoertuigen (2). Versoepeling van de bestaande groepsvrijstellingsverordeningen is een van de beleidsopties die in de punten 282 tot en met 285 van het groenboek betreffende verticale afspraken in het concurrentiebeleid van de Europese Unie aan de orde komen. Het is nu nog te vroeg voor commentaar op de resultaten van dit groenboek, aangezien de Commissie momenteel nog bezig is haar standpunt op alle tijdens de consultatieprocedure ontvangen informatie, suggesties en adviezen te bepalen. Daarom is de Commissie nu nog niet in staat te zeggen of ze een versoepeling van de groepsvrijstellingen zal voorstellen. De Commissie hoopt haar beleidsstandpunt in de loop van 1998 te kunnen toelichten. (1) Zie blz. 149. (2) PB L 145 van 29. 6. 1995


title: QUESTION ECRITE no 3865/97 de José VALVERDE LÓPEZ à la Commission. Gazoduc Maghreb-Europe

eurovoc_concepts:
Andalusia
European charter
Maghreb
energy-generating product
gas pipeline

text: 16. 6. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 187/73 Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (15 janvier 1998) Les questions auxquelles l(cid:146)Honorable Parlementaire fait re·fe·rence ne rele‘vent pas de la compe·tence de la Commission. Le sie‘ge du Parlement a e·te· fixe· par les gouvernements des E· tats membres lors du Conseil europe·en d(cid:146)Edimbourg en de·cembre 1992. Cette de·cision a re·cemment e·te· confirme·e par l(cid:146)arre(cid:136)t de la Cour de justice cite· par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (98/C 187/115) QUESTION E· CRITE E-3865/97 pose·e par Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ la Commission (5 de·cembre 1997) Objet: Gazoduc Maghreb-Europe La mise en service du gazoduc Maghreb-Europe est un fait marquant dans l(cid:146)histoire de l(cid:146)industrie andalouse. Il serait particulie‘rement opportun que cette liaison soit inscrite dans la Charte europe·enne de l(cid:146)e·nergie car cela confe·rerait une plus grande stabilite· ge·opolitique aux relations e·conomiques de la re·gion. Quelles initiatives la Commission pourrait-elle prendre en vue de garantir cette mention dans la Charte europe·enne de l(cid:146)e·nergie? Re·ponse donne·e par M. Papoutsis au nom de la Commission (21 janvier 1998) Le traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie est un instrument juridiquement contraignant, qui impose aux gouvernements des obligations en matie‘re de protection des investissements e·trangers et de garantie de la liberte· des e·changes dans le domaine des matie‘res et des produits e·nerge·tiques. Ce traite· ne comporte aucune re·fe·rence a‘ un projet spe·cifique. Il serait donc impossible d(cid:146)e·voquer le gazoduc Maghreb-Europe dans le traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie. La Commission conside‘re toutefois le traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie comme un des piliers de sa politique me·diterrane·enne. C(cid:146)est pourquoi la Commission a organise·, en novembre 1996, une re·union d(cid:146)information pour les pays me·diterrane·ens au sujet du traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie. Les pays du Maghreb ont participe· de‘s le de·but aux ne·gociations du traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie en qualite· d(cid:146)observateurs. A‘ ce jour, aucun n(cid:146)est devenu partie contractante au traite· sur la Charte de l(cid:146)e·nergie, mais ils ont le statut d(cid:146)observateur a‘ la Confe·rence de la Charte de l(cid:146)e·nergie. (98/C 187/116) QUESTION E· CRITE E-3867/97 pose·e par Jose· Valverde Lo·pez (PPE) a‘ la Commission (5 de·cembre 1997) Objet: Exportations d(cid:146)huile d(cid:146)olive Les exportations d(cid:146)huile d(cid:146)olive sont de·sormais soumises aux restrictions impose·es par les accords du GATT en matie‘re de restitutions, c(cid:146)est-a‘-dire des re·ductions de 20 % en volume et de 36 % en valeur qui s(cid:146)appliqueront successivement jusqu(cid:146)en l(cid:146)an 2000. Quelles dispositions la Commission compte-t-elle prendre pour compenser ces pertes et promouvoir l(cid:146)ouverture de nouveaux marche· a‘ l(cid:146)exportation?


title: Ändrat förslag till rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (kodifierad version)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
codification of EU law
collective dismissal
job cuts
worker consultation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3887/97 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Utilização ilícita de subsídios da UE na Rússia

eurovoc_concepts:
EU aid
Netherlands
Russia
abuse of power
distributive trades
foodstuff
trade cooperation


title: Relatório anual da Comissão ao Conselho sobre a execução do programa de reestruturação do sistema de inquéritos agrícolas na Grécia (Ano de 1996)

eurovoc_concepts:
Greece
activity report
agricultural statistics
data processing
sample survey

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 05. 12. 1997 COM(97) 665 final RELATÓRIO ANUAL DA COMISSÃO AO CONSELHO SOBRE A EXECUÇÃO DO PROGRAMA DE REESTRUTURAÇÃO DO SISTEMA DE INQUÉRITOS AGRÍCOLAS NA GRÉCIA ANO DE 1996 (Art. 5o da Decisão 85/360/CEE do Conselho de 16 de Julho de 1985) I. INTRODUÇÃO O plano de reestruturação das estatísticas agrícolas na Grécia foi decidido em 1985 (Decisão 85/360/CEE do Conselho, de 16 de Julho de 1985, com a última redacção que lhe foi dada pela Decisão 92/582/CEE do Conselho, de 14 de Dezembro de 1992) com as seguintes modalidades: - criar uma estrutura técnico-administrativa, a nível central, das regiões e das províncias, que possa responsabilizar-se por todas as operações relativas às estatísticas agrícolas, actualmente e nos próximos anos; - melhorar as bases de amostragem, nomeadamente através do registo das explorações agrícolas; - instalar o suporte informático a nível central, regional e sub-regional para a recolha, o controlo e a elaboração dos dados; - realizar progressivamente o programa comunitário de inquéritos agrícolas e de estatísticas agrícolas, com vista a fornecer à Comunidade a informação (estatística) de que ela necessita para aplicar a PAC. Conforme previsto no artigo 5o da Decisão 85/360/CEE, todos os anos a Comissão apresenta ao Conselho um relatório sobre a execução do programa, que, neste caso, deve salientar o conjunto das aplicações realizadas, das acções levadas a cabo e das medidas que foram adoptadas durante o ano de 1996 pelas entidades competentes (Serviço de Estatística e Ministério da Agricultura) e que foram necessárias para atingir o objectivo do programa. II. ESTADO DE EVOLUÇÃO 1996 foi o último ano de aplicação do programa, que permitiu concluir as intervenções destinadas a melhorar o sistema de recolha, de processamento e de apresentação dos dados. Neste ano, a tónica foi colocada na melhoria das bases de amostragem, através da realização de um inquérito especial (micro-recenseamento), com o intuito de actualizar o registo (ver mais informações no anexo 1). O problema mais grave encontrado nos últimos anos foi o da actualização do registo criado com base no recenseamento da agricultura de 1991. A solução inicial consistia em actualizar um registo central para todo o país, com a ajuda de utilizadores afastados, com uma conexão em linha, através de uma rede telefónica. Não se considerou que esta solução fosse satisfatória, dado não garantir a exactidão dos registos e estar sujeita aos problemas de uma rede telefónica pública. Por estes motivos, a direcção informática decidiu, em 1996, proceder à instalação de registos departamentais mantidos pelo pessoal dos serviços de estatística departamentais, como base de actualização do registo central de Atenas. O ESYE (Instituto Nacional de Estatística da Grécia) está em condições de afirmar que o conjunto das aplicações agrícolas pode funcionar a nível departamental e fornecer resultados a esse nível, nos casos em que a concepção metodológica assim o permita. As aplicações foram concebidas de acordo com a filosofia cliente/servidor que se centra na LAN do gabinete local, a qual é composta por 2 a 8 estações de trabalho em função das capacidades e necessidades de cada departamento. Deve, ainda, sublinhar-se que todas as aplicações são concebidas para o processamento a nível departamental, a fim de serem imediatamente exploráveis, logo que seja metodologicamente possível, para o fornecimento de informações locais. No âmbito do funcionamento do novo sistema, dado o alargamento contínuo das tarefas, sobretudo do pessoal dos serviços periféricos, mas também a mudança de papel e objectivo do pessoal do centro, surgiram novas necessidades de formação. Por isso, foram elaborados programas especiais de formação e de informação do pessoal responsável pelas estatísticas agrícolas. São programas que compreendem a formação e a informação permanente do pessoal de apoio às aplicações geográficas, nos serviços centrais e periféricos, a fim de os especializar na realização e no processamento dos inquéritos agrícolas com meios modernos. Em 1996, foram organizados seminários de grande escala, tendo em vista a realização do inquérito especial de actualização do registo: primeiro, os inspectores de todos os departamentos participaram em seminários que decorreram em dois centros de formação (Atenas e Salonica) e, depois, organizaram eles próprios seminários locais para informar os inspectores assistentes e os agentes que participaram neste inquérito. Por fim, no âmbito da conclusão do programa de reestruturação das estatísticas agrícolas e da criação do novo sistema de informação estatística, o Secretariado-Geral do ESYE, o Ministério da Agricultura e o Eurostat organizaram, no final de 1996, em Atenas, um seminário de grande envergadura intitulado "As estatísticas agrícolas na Grécia e na UE - evolução e perspectivas". Este seminário contou com a participação de todos os funcionários envolvidos na produção de informações estatísticas dos serviços centrais e periféricos e dos dois organismos (Secretariado-Geral do ESYE e Ministério da igualmente presentes utilizadores oriundos de diversos Agricultura). Estiveram organismos com actividades no domínio da política agrícola, de estabelecimentos de ensino superior, de institutos de investigação, etc. O objectivo era dar a conhecer o novo sistema grego de informação estatística agrícola e estabelecer contactos entre pessoas com interesses na cadeia de produção da informação estatística, de forma a que estas compreendessem o seu papel no interior dessa cadeia e exprimissem opiniões e propostas. Ademais, oradores da Comissão, dos Estados-membros e da Grécia debruçaram-se sobre os seguintes grandes temas: • a PAC e a necessidade de informações estatísticas; • as estatísticas agrícolas no âmbito da UE; • as estatísticas agrícolas da Grécia e a necessidade de uma estratégia nacional; • o registo das explorações agrícolas - utilização e perspectivas, para dar a conhecer aos participantes os sistemas correspondentes dos Estados-membros e as novas necessidades suscitadas pela PAC, bem como as perspectivas em termos de informação estatística agrícola. Este seminário deu ainda aos diferentes utilizadores a oportunidade de se informarem sobre os resultados e as capacidades do novo sistema, assim como de trocarem pareceres e propostas que lançarão as bases de um diálogo permanente, com vista ao seu desenvolvimento e à sua melhoria constante. III. CONCLUSÃO Pode verificar-se que o funcionamento do novo sistema é bastante satisfatório; é um sistema de informação estatística moderno, susceptível de fornecer, atempadamente e com um certa fiabilidade, as informações estatísticas necessárias para cobrir as necessidades nacionais e comunitárias no sector da agricultura. A demonstração efectuada em Lamia mostrou que se trata de um sistema flexível, com possibilidade de evoluir, o que permitirá satisfazer as necessidades futuras. s ANEXO 1 1. REGISTO DAS EXPLORAÇÕES AGRÍCOLAS O quadro de base para a realização dos inquéritos é o registo das explorações agrícolas, elaborado a partir do recenseamento da agricultura e da pecuária de 1991, e que contém cerca de 860. 000 explorações que se dedicam à agricultura, à pecuária ou a ambas as actividades e que ultrapassam um determinado limiar de superfície ou de cabeças de gado. Os princípios de base de concepção e gestão do registo são fundados no processo desenvolvido nos últimos anos pelo Eurostat para normalizar as definições, o conteúdo e as metodologias de gestão dos registos, a fim de melhorar a comparabilidade e a qualidade dos dados. As principais orientações em que assenta a concepção do registo são as seguintes: • reconhecimento preciso e individualizado das explorações agrícolas; • localização geográfica das explorações (sede da exploração, no caso de uma pessoa colectiva ou endereço da residência permanente do proprietário, no caso das pessoas singulares); • informação sobre a presença e a importância de certas características da empresa; • possibilidades de registo e de classificação individualizada das explorações agrícolas, com base nestas características. Para a selecção das variáveis do registo, foram consideradas, por um lado, a necessidade (no caso dos inquéritos anuais), nomeadamente, de variáveis pré-determinadas para a estratificação das explorações destinada à amostragem e, por outro lado, as exigências devidas à actualização da lista das explorações que participarão no futuro recenseamento da agricultura. A actualização do registo é assegurada pelo recurso a um mecanismo de actualização destas variáveis, que utiliza dados de fontes internas e externas. A fonte interna mais importante é representada pelos resultados dos inquéritos por amostragem anuais numa percentagem do número total de explorações do registo sobre as variações respeitantes às explorações (óbitos-nascimentos, mudança de classe de dimensão) e às características específicas de cada inquérito. Entre as fontes externas, devem salientar-se as fontes administrativas, por exemplo, o Ministério da Agricultura, o Ministério da Economia, etc. <r A actualização a partir de fontes administrativas apresentava problemas. O nível de ligação dos registos não era satisfatório devido à falta de uma "chave" que permitisse uma ligação bijectiva das explorações dos registos. O ESYE, que pretende a manutenção de um registo qualitativo que garanta a qualidade das informações estatísticas produzidas, procedeu, em 1996, a um recenseamento especial para a actualização de todo o registo, no que diz respeito ao conjunto destas variáveis, assim como à recolha das informações "chave" (número do bilhete de identidade e número do registo fiscal), tendo em vista a sua ligação com os dados administrativos. 2. INQUÉRITO ESPECIAL DE ACTUALIZAÇÃO DO REGISTO O inquérito especial de actualização do registo consistiu num recenseamento efectuado durante o período de Agosto-Outubro de 1996, em todos os municípios do país. Este inquérito baseou-se no registo das explorações agrícolas elaborado a partir dos dados do recenseamento da agricultura e da pecuária de 1991. Os dados foram recolhidos na sequência de uma entrevista com o gestor da exploração no seu local de residência permanente. Para localizar as novas explorações, foram utilizados os registos e arquivos administrativos das direcções da agricultura, das cooperativas agrícolas e de diversos outros organismos. Esta possibilidade é oferecida pela recente Lei 2392/96 relativa ao "acesso do Secretariado-Geral do Instituto Nacional de Estatística da Grécia (ESYE) às fontes e aos registos administrativos, ao Comité do Segredo Estatístico e à regulamentação da realização dos recenseamentos e das actividades estatísticas, etc. ". O inquérito foi realizado com grande atenção e cuidado, de forma a garantir a qualidade dos dados recolhidos e a alcançar o resultado procurado pela actualização do registo e pela criação de um quadro qualitativo de concepção dos inquéritos. As acções e medidas realizadas para alcançar este objectivo foram as seguintes: - realização de um inquérito-piloto em 1995, cujos resultados permitiram orientar melhor o inquérito de 1996 (micro-recenseamento); - concepção dos questionários; - organização de reuniões especiais de informação nos serviços centrais e periféricos, bem como fornecimento de instruções orais e escritas sobre o método de preenchimento e de processamento dos questionários; - criação de um grupo de trabalho central no ESYE e de grupos de trabalho municipais nos municípios com mais de 1. 000 habitantes e com grande número de explorações; - elaboração de um vasto programa especial de promoção do inquérito, por meio de cartazes, brochuras de informação e programas de televisão e rádio difundidos diariamente pelos meios de comunicação nacionais, durante todo o período de realização do inquérito; % preparação de programas especiais de processamento e de controlos qualitativos dos dados recolhidos por inquérito à escala departamental e nacional; inquérito em conformidade com o sistema realização e processamento do descentralizado de realização dos inquéritos agrícolas. A nível nacional, procedeu-se ao controlo qualitativo dos dados do registo de cada departamento depois da realização do inquérito. Por último, o registo foi actualizado com base nesses dados. s* ANEXO 2 CALENDÁRIO A realização do plano foi inicialmente prevista para cinco anos (1986-1990), com uma difusão geográfica que começava na região da Trácia-Macedónia, em 1986, e terminava na ilha de Creta, em 1990. Contudo, devido aos dois prolongamentos concedidos à Grécia pelas Decisões 90/386/CEE e 92/582/CEE do Conselho, a data de conclusão do plano foi adiada para 1996. O novo calendário é o seguinte: 1986 1987 1988 primeiro ano: segundo ano: terceiro ano: 1989 quarto ano: 1990 quinto ano: 1991 sexto ano: 1992 1993 sétimo ano: oitavo ano: 1994 nono ano: 1995 1996 décimo ano: décimo primeiro ano: Macedónia Macedónia, Trácia, Tessália, Epiro Macedónia, Trácia, Tessália, Epiro, Grécia Central e ilhas Jónicas Macedónia, Trácia, Tessália, Epiro, Grécia Central, ilhas Jónicas e Peloponeso Macedónia, Trácia, Tessália, Epiro, Grécia Central, ilhas Jónicas, Peloponeso e Creta Macedónia, Trácia, Tessália, Epiro, Grécia Central, ilhas Jónicas, Peloponeso e Creta, ilhas do mar Egeu (Norte e Sul) Primeira experiência do novo sistema para toda a Grécia Criação de uma base de amostragem centrada nos resultados do recenseamento geral da agricultura de 1991; Extensão da teledetecção a todo o território continental e à ilha de Creta Realização das infra-estruturas sinergias entre as técnico-administrativas central e regional desenvolvida, respectivamente, pelo Serviço de Estatística e pelo Ministério da Agricultura, na execução do programa de inquéritos efectuados pelo Serviço de Estatística Entrada em vigor do novo sistema em toda a Grécia Acompanhamento e análise crítica dos resultados obtidos durante o primeiro ano de aplicação efectiva. Em Novembro de 1997, a Comissão apresentará ao Conselho um relatório sobre a execução do programa, do qual deverão constar os resultados obtidos. 9 ANEXO 3 LISTA DE DESPESAS DO ANO DE 1996 Ministério da Economia Nacional Secretariado-Geral do ESYE Ministério da Agricultura Categorias de despesas I. DESPESAS DE INFRA-ESTRUTURA 1. Desenvolvimento do apoio informático i) Secretariado-Geral do ESYE ii) Ministério da Agricultura 2. Apoio técnico e científico i) Secretariado-Geral do ESYE ii) Ministério da Agricultura 3. Despesas diversas i) Secretariado-Geral do ESYE ii) Ministério da Agricultura II. DESPESAS DAS APLICAÇÕES ESTATÍSTICAS i) Secretariado-Geral do ESYE 1. Inquéritos animais 2. Viticultura 3. Árvores de fruto 4. Cereais 5. Inquérito especial para actualização do registo 6. Reestruturação das estatísticas agrícolas 7. Inquérito anual sobre a agricultura ii) Ministério da Agricultura 1. Aplicações estatísticas 2. Teledetecção T O T AL TOTAL GERAL Montantes pagos GRD ECU Obrigações de 1996 a pagarem 1997 GRD ECU 629 906 908 2 078 983 181 465 160 598 918 181465 160 181465 160 430 448 413 329 719 674 100 728 739 25 000 000 25 000 000 174 458 495 91 740 400 82 178 095 894 971235 2 953 817 73 707 020 243 267 757 396 624 42 100 000 13 000 000 27 466 419 16 000 000 541 054 502 8 259 747 109 524 956 137 574 611 72 094 331 65 480 280 51 574 391 51 574 391 22 132 629 22 132 629 1 524 878 143 5 032 800 255 172 180 842 185 1 780 050 323 5 874 986 1 ECU = 302,988 GRD /o ISSN 0257-9553 COM(97) 665 final DOCUMENTOS PT 03 01 13 N. ° de catálogo : CB-CO-97-683-PT-C ISBN 92-78-28680-X Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3843/97 af Kirsi PIHA til Kommissionen. Domstolens dom om det svenske Systembolag

eurovoc_concepts:
State monopoly
Sweden
alcohol
monopoly
retail selling

text: C 310/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 9. 10. 98 Kravet om, at man for at f(cid:229) opholdsret skal r(cid:229)de over et mindstebelłb, g(cid:230)lder i EF-retten udelukkende for de lłnmodtagere og selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende, der ved deres pensionering sl(cid:229)r sig ned i en anden medlemsstat end den, de hidtil har udłvet erhvervsvirksomhed i, samt for personer uden for erhverv. Dette krav omhandles i henholdsvis direktiv 90/365/E(cid:216)F om opholdsret for lłnmodtagere og selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende, der er ophłrt med at udłve erhvervsaktivitet (1), og direktiv 90/364/E(cid:216)F om opholdsret1. Disse direktiver blev gennemfłrt i tysk ret ved Verordnung af 17. juli 1997, der blev offentliggjort i Bundesgesetz af 22. juli 1997. I henhold til denne forordnings § 8, stk. 2, anses en pensionist eller en person uden for erhverv for at have tilstr(cid:230)kkelige midler, hvis de r(cid:229)der over et m(cid:229)nedsbelłb p(cid:229) 1 170 DEM. P(cid:229)visning af, om dette belłb er til r(cid:229)dighed p(cid:229) det tidspunkt, ansłgningen om opholdstilladelse behandles, kan kun finde sted over for de i ovenn(cid:230)vnte direktiver omhandlede pensionister og personer uden for erhverv. Kommissionen har ikke kendskab til tilf(cid:230)lde, hvor de lokale tyske myndigheder i strid med EF-retten skulle kr(cid:230)ve, at andre personkategorier głr rede for deres midler. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r det andet punkt, er det ikke Kommissionens s(cid:230)dvane at besvare hypotetiske spłrgsm(cid:229)l. (1) EFT L 180 af 13. 7. 1990. (98/C 310/04) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3843/97 af Kirsi Piha (PPE) til Kommissionen (5. december 1997) Om: Domstolens dom om det svenske Systembolag Domstolen afsagde for nogle f(cid:229) uger siden sin dom om Sveriges monopolordning for detailhandel med alkoholholdige drikkevarer. Den s(cid:229)kaldte Franze·n-sag gav ogs(cid:229) anledning til diskussion i Sveriges naboland Finland, idet man der har den samme monopolordning. Domstolens kendelse var i sig selv beklagelig, eftersom opbakning til monopolsystemet stemmer d(cid:229)rligt overens med F(cid:230)llesskabets principper om fri konkurrence og handel. I Italien bruger man en lignende begrundelse til at opretholde monopoler, bl. a. tobaksmonopolet. Nu ser det ud som om et monopol ifłlge Unionens opfattelse kan accepteres af nogle grunde, men af andre grunde ikke. Hvilke grunde taler ifłlge Kommissionen for at opretholde et monopol i et medlemsland? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (17. februar 1998) Lovbeskyttede monopoler i medlemsstaterne er ikke nłdvendigvis uforenelige med f(cid:230)llesskabsretten og skal ikke altid oph(cid:230)ves. Statslige handelsmonopoler skal dog overholde EF-traktatens regler og is(cid:230)r reglerne i artikel 30 og 37 om frie varebev(cid:230)gelser. I overensstemmelse med Domstolens retspraksis (sag C-189/95, Franze·n, dom af 23. oktober 1997) skal de nationale regler om monopoler behandles p(cid:229) grundlag af EF-traktatens artikel 37. Denne artikel bestemmer, at statslige handelsmonopoler skal tilpasses, s(cid:229)ledes at enhver forskelsbehandling af medlemsstaternes statsborgere med hensyn til forsynings- og afs(cid:230)tningsvilk(cid:229)r er udelukket. Monopolet skal derfor v(cid:230)re udformet og fungere p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at enhver forskelsbehandling af medlemsstaternes statsborgere hvad ang(cid:229)r forsyning og markedsfłring er udelukket, s(cid:229)ledes at handelen med varer fra andre medlemsstater hverken retligt eller faktisk stilles ringere end handelen med indenlandske varer, og s(cid:229)ledes at der ikke sker konkurrencefordrejninger i forholdet til de andre medlemsstater. De nationale regler kan endvidere have en indvirkning p(cid:229) monopolet, selv om de strengt taget ikke regulerer monopolets funktion. Disse regler betragtes s(cid:230)rskilt fra monopolets drift og behandles p(cid:229) grundlag af EF-traktatens artikel 30. Domstolen fastslog i Franze·n-sagen, at en tilladelsesordning, der g(cid:230)lder for importerede varer, og som indeb(cid:230)rer, at de indfłrte varer p(cid:229)fłres yderligere omkostninger, f. eks. omkostninger til mellemm(cid:230)nd, betaling af afgifter og gebyrer for at f(cid:229) udstedt tilladelse og de omkostninger, der er forbundet med forpligtelsen til at have oplagringsfaciliteter i destinationslandet, udgłr en hindring for indfłrslen, der er i strid med EF-traktatens artikel 30. En hindring kan betragtes som berettiget og passende, n(cid:229)r der er tale om et af de i EF-traktatens artikel 36 og Domstolens retspraksis godkendte forhold, f. eks. beskyttelse af den offentlige sundhed. Domstolen har dog ikke fundet, at disse betingelser var opfyldt i Franze·n-sagen


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2421/97, annettu 5 päivänä joulukuuta 1997, kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2096/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana


title: Geänderter Vorschlag für eine Verordnung (Euratom, EGKS, EG) des Rates zur Festlegung der Rechte und Pflichten der von der Kommission mit der Kontrolle der Eigenmittel der Gemeinschaft beauftragten Bediensteten

eurovoc_concepts:
Community budget
auditing
budgetary control
own resources
regulations for civil servants

text: 8. 1. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 4/5 II (Vorbereitende Rechtsakte) KOMMISSION Ge…nderter Vorschlag f(cid:190)r eine Verordnung (Euratom, EGKS, EG) des Rates zur Festlegung der Rechte und Pflichten der von der Kommission mit der Kontrolle der Eigenmittel der Gemeinschaft beauftragten Bediensteten (˛) (98/C 4/04) KOM(97) 668 endg. - 97/0016(CNS) (Gem…¤ Artikel 189a Absatz 2 des EG(cid:220)Vertrags von der Kommission vorgelegt am 8. Dezember 1997) Die Kommission legt folgende ´nderungen zu ihrem urspr(cid:190)nglichen Vorschlag vor, um den Stellungnahmen des Rechnungshofs und des Europ…ischen Parlaments Rechnung zu tragen. 1. (cid:217)Der Titel des Verordnungsvorschlags erh…lt folgende Fassung: ,,Vorschlag f(cid:190)r eine Verordnung (Euratom, EGKS, EG) des Rates zur Festlegung der Rechte und Pflichten der von der Kommission mit der Kontrolle der Eigenmittel der Gemeinschaft beauftragten Bediensteten"" 2. (cid:217)In Artikel 3 wird ein Absatz 4 mit folgendem Wortlaut eingef(cid:190)gt: ,,(4)(cid:218)(cid:217)Die Leitung der in Artikel 19 der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 1552/89 und in Artikel 11 Absatz 1 der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 1553/89 vorgesehenen Kontrol(cid:220) len liegt bei den beauftragten Bediensteten. F(cid:190)r die Gestaltung der Arbeit stellen die beauf(cid:220) tragten Bediensteten geeignete Kontakte mit den zust…ndigen Beh‰rden in den Mitgliedstaa(cid:220) ten her"". 3. (cid:217)Artikel 7 wird wie folgt ge…ndert: ,,Artikel 7 Die Bestimmungen von Artikel 1 Absatz 2, Artikel 2, Artikel 3 Absatz 1 Buchstaben a) und b), Artikel 4 Absatz 1 und Artikel 5 und 6 gelten ebenfalls f(cid:190)r Kontrollen, die die Kommis(cid:220) sion in der Person ihrer Beamten oder sonstigen Bediensteten, die sie speziell damit beauf(cid:220) tragt hat, nach Artikel 11 Absatz 1 der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 1553/89 und Artikel 19 der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 1552/89 vornimmt. An diesen Kontrollen k‰nnen die Personen teilnehmen, die der Kommission von den Mitgliedstaaten als entsandte nationale Sachverst…ndige zur Verf(cid:190)gung gestellt wurden. "" (˛)(cid:217)ABl. C 95 vom 24. 3. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3873/97 von Amedeo AMADEO an die Kommission. System zur Vergabe eines Umweltzeichens

eurovoc_concepts:
Economic Interest Grouping
consumer information
eco-label
environmental protection
inter-company cooperation
international standard
labelling
small and medium-sized enterprises

text: 17. 7. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 223/29 Die Kommission unterstu¤tzt die EOU jedoch nicht allein: 50 % der ja¤hrlichen Gebu¤hren fu¤r Produkte, die mit dem Umweltzeichen versehen sind, werden der EOU zur Verfu¤gung gestellt (Anhang V Punkt 8 des Kommissionsvorschlags). Gema¤(cid:223) Punkt 7. 1 des Finanzbogens zum Vorschlag der Kommission finanzieren die fu¤r das Umweltzeichen zusta¤ndigen Gremien die EOU gemeinsam mit der Kommission und fu¤hren das System nach Einstellung der Beihilfe durch die Kommission fort. Gema¤(cid:223) Artikel 10 des Vorschlags unterstu¤tzen die Mitgliedstaaten die Einrichtung des Systems durch Aufkla¤rungsma(cid:223)nahmen und Informationskampagnen. (98/C 223/31) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3873/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (5. Dezember 1997) Betrifft: System zur Vergabe eines Umweltzeichens Ist die Kommission bereit, im Zusammenhang mit dem Vorschlag fu¤r eine Verordnung (EG) des Rates zur Revision des gemeinschaftlichen Systems zur Vergabe eines Umweltzeichens (KOM(96)0603 end › 96/0312 SYN) (1) im Hinblick auf die Konsultation der sozioo¤konomischen Interessengruppen Artikel 6 der derzeitigen Verordnung beizubehalten, dabei die Gewerkschaften offiziell in das Forum einzubeziehen und fu¤r eine angemessene Vertretung der KMU zu sorgen? (1) ABl. C 114 vom 12. 4. 1997, S. 9. Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (14. Januar 1998) Der Vorschlag fu¤r eine Verordnung (EG) des Rates zur Revision des gemeinschaftlichen Systems zur Vergabe eines Umweltzeichens sieht eine breit angelegte Konsultation sozioo¤konomischer Interessengruppen in unterschiedlichen Phasen vor. Vor der Erteilung eines technischen Auftrags an die Europa¤ische Organisation fu¤r das Umweltzeichen (EOU) (cid:132)konsultiert die Kommission alle Beteiligten gema¤(cid:223) den Grundsa¤tzen in Anhang IV Buchstaben a) und b) (Artikel 5 Absatz 2). In Anhang IV Buchstabe a) wird vor allem die Rolle der betroffenen Interessengruppen beru¤cksichtigt. Dort hei(cid:223)t es: (cid:132)Die Beteiligung der vom Auftrag direkt oder indirekt betroffenen Beteiligten (. ) ist ausdru¤cklich erwu¤nscht. (cid:147) In diesem Zusammenhang werden Gewerkschaften, kleine und mittlere Unternehmen (KMU) und das Handwerk ausdru¤cklich erwa¤hnt. Das derzeitige Anho¤rungsverfahren nach Artikel 6 der Verordnung (EWG) Nr. 880/92 des Rates vom 23. Ma¤rz 1992 betreffend ein gemeinschaftliches System zur Vergabe eines Umweltzeichens (1) ist fu¤r diese breit angelegte Konsultation des neuen Systems nicht geeignet. (1) ABl. L 99 vom 11. 4. 1992. (98/C 223/32) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-3876/97 von Amedeo Amadeo (NI) an die Kommission (5. Dezember 1997) Betrifft: Informationsgesellschaft › Dynamischer Aktionsplan Die Kommission hat eine Mitteilung an den Rat, das Europa¤ische Parlament, den Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) und den Ausschu(cid:223) der Regionen mit dem Titel (cid:132)Europa als Wegbereiter der globalen Informationsgesellschaft: Dynamischer Aktionsplan(cid:147) (KOM(96)607 end) herausgegeben


title: Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CE) n° 3070/95 de 21 de diciembre de 1995 por el que se establece un proyecto piloto de seguimiento por satélite en la zona regulada por la NAFO

eurovoc_concepts: North-West Atlantic Fisheries Organisation

text: 10. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 6/17 yan caducado ni prescrito se adquirir‘n a partir de la fecha de solicitud, salvo disposici(cid:246)n m‘s favora(cid:220) ble de la legislaci(cid:246)n de cualquier Estado miem(cid:220) bro. (cid:176). Art(cid:242)culo 2 El presente Reglamento entrar‘ en vigor el primer d(cid:242)a del mes siguiente al de su publicaci(cid:246)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. (*)(cid:217)Nœmero del Reglamento derivado de la presente pro(cid:220) puesta. (**)(cid:217)Fecha de entrada en vigor del Reglamento derivado de la presente propuesta. El presente Reglamento ser‘ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CE) no 3070/95 por el que se establece un proyecto piloto de seguimiento por sat~lite en la zona regulada por la NAFO (98/C 6/07) (Texto pertinente a los fines del EEE) COM(97) 671 final - 97/0346(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:246)n el 8 de diciembre de 1997) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:242)culo 43, Vista la propuesta de la Comisi(cid:246)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando que, en virtud del art(cid:242)culo 1 del Reglamento (CE) no 3070/95 del Consejo, de 21 de diciembre de 1995, por el que se establece un proyecto piloto de seguimiento por sat~lite en la zona regulada por la NAFO(cid:216)(˛), los Estados miembros deben poner en marcha, del 1 de enero de 1996 al 31 de diciembre de 1997, un proyecto piloto de seguimiento por sat~lite de los buques que faenan en la zona de regulaci(cid:246)n; Considerando que la Comisi(cid:246)n de pesca de la NAFO aprob(cid:246) el 19 de septiembre de 1997 una propuesta para prorrogar el proyecto piloto de seguimiento por sat~lite hasta el 31 de diciem(cid:220) bre de 1998; Considerando que, de conformidad con el art(cid:242)culo XI del Convenio NAFO, desde el 25 de noviembre de 1997, en ausencia de objeciones, toda propuesta se convierte en medida obligato(cid:220) ria para las partes contratantes del Convenio NAFO; Considerando que procede incluir esa propuesta en la legislaci(cid:246)n comunitaria; Considerando que, por razones ineludibles de inter~s comœn, este Reglamento debe aplicarse desde el 1 de enero de 1998, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:242)culo 1 En el apartado 1 del art(cid:242)culo 1, del Reglamento (CE) no 3070/95 la fecha de (cid:133)31 de diciembre de 1997(cid:176) se sustituir‘ por la de (cid:133)31 de diciembre de 1998(cid:176). Art(cid:242)culo 2 El presente Reglamento entrar‘ en vigor el d(cid:242)a de su publicaci(cid:246)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser‘ aplicable a partir del 1 de enero de 1998. El presente Reglamento ser‘ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. (˛)(cid:217)DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 11


title: WRITTEN QUESTION No. 3839/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Exemption of gauze from anti-dumping duties

eurovoc_concepts:
European Commission
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
complaint to the Commission
cotton
dumping
exchange of information
originating product
textile product
third country

text: C 158/194 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 25. 5. 98 Komission nykyisessa¤ ja tulevassa tutkimuksessa ja politiikassa on tarkoitus syventa¤a¤ seka¤ kaupunki-ilman sisa¤lta¤mien hiukkasten fysikaalis-kemiallisen luonteen etta¤ ajoneuvojen pakokaasupa¤a¤sto¤jen ja ihmisten terveyden va¤lisen syysuhteen ymma¤rta¤mista¤ ja pohtia, onko pa¤a¤sto¤jen va¤henta¤mistoimia syyta¤ kohdentaa entista¤ huolellisemmin mm. ottamalla ka¤ytto¤o¤n uusien epa¤puhtauksien pitoisuuksia sa¤a¤televia¤ standardeja ja uusia mittaustekniikoita. (1) KOM(97)500. (2) KOM(96)248 lopullinen. (3) KOM(97)627. (98/C 158/263) KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (5. joulukuuta 1997) Aihe: Sideharson vapauttaminen polkumyynnin vastaisista tulleista Euroopan komissio on aloittanut Egyptista¤, Intiasta, Indonesiasta, Kiinasta, Pakistanista ja Turkista pera¤isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin kohdistuvan uuden polkumyynnin vastaisten tullien ma¤a¤ra¤a¤mismenettelyn. Komission tiedonannon mukaan polkumyynnilla¤ tuotavat tuotteet ovat valkaisemattomia nukkapuuvillakankai- ta, joissa on va¤hinta¤a¤n 85 painoprosenttia puuvillaa ja jotka on tarkoitettu pa¤a¤asiassa vaatetus-, liinavaate- ja huonekaluteollisuuden ka¤ytto¤o¤n. Haavojen sitomiseen tarkoitetuille sideharsoille myo¤nnettiin vapautus na¤ista¤ polkumyynnin vastaisista tulleista, mika¤ on hyvin outoa. Ta¤ma¤ ja¤rjestely suosii Intiasta pera¤isin olevan sideharson maahantuontia miljoonien nelio¤metrien edesta¤, ja tuomitsee kreikkalaisen sideharsoteollisuuden ta¤ydelleen ha¤via¤ma¤a¤n samalla kun se vahingoittaa vakavasti myo¤s unionin puuvillantuottajia. Huomattakoon, etta¤ Kreikka kuluttaa 20 miljoonaa nelio¤metria¤ sideharsoa vuodessa, siis 650 tonnia puuvilla- lankaa tai 2 600 tonnia puhdistamatonta puuvillaa. Kreikkalaisen sideharsoteollisuuden ha¤via¤minen merkitsee myo¤s sita¤, etta¤ 860 hehtaaria maata, jolla nyt viljella¤a¤n puuvillaa, ja¤a¤ ilman ka¤ytto¤a¤, ja ainakin 500 kreikkalaista tyo¤ntekija¤a¤ ja¤a¤ tyo¤tto¤miksi. Haluaisin saada tieta¤a¤ komissiolta, minka¤ syiden perusteella haavojen sitomiseen tarkoitetut sideharsot vapautettiin polkumyynnin vastaisista tulleista seka¤ mita¤ toimenpiteita¤ komissio aikoo toteuttaa esta¤a¤kseen kreikkalaisen sideharsoteollisuuden ta¤ydellisen ha¤via¤misen ja alan tyo¤ntekijo¤iden joutumisen tyo¤tto¤miksi? Komission ja¤senen Sir Leon Brittanin komission puolesta antama vastaus (23. joulukuuta 1997) Kuten kirjallisessa kysymyksessa¤ mainitaan, komissio aloitti Kiinasta, Egyptista¤, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista pera¤isin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin sovellettavan polku- myynnin vastaisen menettelyn 11. heina¤kuuta 1997. Ta¤ma¤ menettely aloitettiin puuvilla- ja liita¤nna¤istekstiiliteollisuuden komitean (Eurocoton) yhteiso¤n tuotanno- nalan puolesta tekema¤n kirjallisen valituksen seurauksena. Menettely koski litteiksi kudottuja valkaisemattomia (harmaita) puuvillakankaita, joissa on va¤hinta¤a¤n 85 painoprosenttia puuvillaa. Valituksen ulkopuolelle ja¤tettiin nimenomaisesti siteiden, sidontatarvikkeiden ja sideharson valmistamiseen tarkoitetut kankaat. Lisa¤ksi on mainittava, etta¤ edellisessa¤ valkaisemattomia puuvillakankaita koskevassa menettelyssa¤ pa¤a¤tettiin, etta¤ sideharsoa olisi pidetta¤va¤ litteiksi kudotuista harmaista puuvillakankaista poikkeavana tuotteena sen fyysisten ominaisuuksien, ka¤yto¤n ja kuluttajien siita¤ muodostaman ka¤sityksen takia. Ta¤ma¤n pa¤a¤telma¤n perusteella ja nykyisen valituksen yhteydessa¤ annettujen alustavien todisteiden tarkastelun ja¤lkeen komissio pa¤a¤tti aloittaa kyseisessa¤ valituksessa mainitulle tuotteelle vahingolliseksi va¤itettyja¤ polkumyyntika¤yta¤nto¤ja¤ koskevan polkumyyntitutkimuksen. Jos yhteiso¤n sideharsoteollisuus › mukaan lukien kreikkalaiset valmistajat › ka¤rsii vahingollisesta polkumyyn- tika¤yta¤nno¤sta¤, komissiolle voidaan tehda¤ valitus, joka sisa¤lta¤a¤ alustavat todisteet vahingollisesta polkumyynnis- ta¤. Jos annettujen tietojen arvioinnin ja¤lkeen menettelyn aloittamiseksi on tarpeeksi todisteita, komissio aloittaa sen viimeista¤a¤n 45 pa¤iva¤a¤ valituksen tekemisen ja¤lkeen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3873/97 af Amedeo AMADEO til Kommissionen. Ordningen for tildeling af et miljømærke

text: 17. 7. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 223/29 Dog stłtter Kommissionen ikke EEO alene, idet 50% af de (cid:229)rlige afgifter fra de miljłm(cid:230)rkede produkter skal g(cid:229) til EEO (bilag V. 8 i Kommissionens forslag). I henhold til punkt 7. 1 i finansieringsoversigten for Kommissionens forslag skal de kompetente organer finansiere EEO i samarbejde med Kommissionen og fortsat yde stłtte til ordningen, n(cid:229)r Kommissionens stłtte er ophłrt. I henhold til artikel 10 i Kommissionens forslag skal medlemsstaterne bidrage til etablering af ordningen ved at fremme bevidstgłrelsesforanstaltninger og oplysningskampagner. (98/C 223/31) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3873/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997) Om: Ordningen for tildeling af et miljłm(cid:230)rke Der henvises til »forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om en revideret EF-ordning for tildeling af et miljłm(cid:230)rke« (KOM(96)0603 › 96/0312(SYN)) (1). Hvad ang(cid:229)r hłringen af de sociołkonomiske interessegrupper, anmodes Kommissionen om fortsat at gennemfłre artikel 6 i den nuv(cid:230)rende forordning og officielt inkludere fagforeningerne i forummet samt give SMV(cid:146)erne en passende repr(cid:230)sentation. (1) EFT C 114 af 12. 4. 1997, s. 9. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (14. januar 1998) I Kommissionens forslag til R(cid:229)dets forordning (EF) om en revideret EF-ordning for tildeling af et miljłm(cid:230)rke opereres der blandt andet med en omfattende konsultationsprocedure blandt de forskellige socio-łkonomiske grupper p(cid:229) de forskellige stadier. Inden Kommissionen fasts(cid:230)tter et teknisk mandat til Den Europ(cid:230)iske Miljłm(cid:230)rkeorganisation (EEO), skal den st(cid:229) for indledning af konsultationsprocedurerne blandt alle de involverede parter i overensstemmelse med principperne i bilag IV, litra a) og b) (artikel 5, stk. 2). I bilag IV, litra a), tages der is(cid:230)r hensyn til de p(cid:229)g(cid:230)ldende interessegruppers rolle, idet det heri er fastsat, at inddragelsen af de parter, der direkte eller indirekte er involveret som fłlge af mandatet, (. ) skal fłlges aktivt op. Fagforbundene, de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV) samt h(cid:229)ndv(cid:230)rksfagene omtales udtrykkeligt ligesom de łvrige interessegrupper. De g(cid:230)ldende konsultationsordninger som fastsat i artikel 6 i R(cid:229)dets nug(cid:230)ldende forordning (E(cid:216)F) nr. 880/92 af 23. marts 1992 (1) om en EF-ordning for tildeling af et miljłm(cid:230)rke vil ikke kunne stłtte den omfattende konsultationsprocedure i forbindelse med den nye ordning. (1) EFT L 99 af 11. 4. 1992, s. 1. (98/C 223/32) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-3876/97 af Amedeo Amadeo (NI) til Kommissionen (5. december 1997) Om: Rullende handlingsplan for informationssamfundet Der henvises til meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlings- plan« (KOM(96)0607)