title: Proces-verbal agreat

eurovoc_concepts:
United States
agreement (EU)
animal welfare
bilateral agreement
hides and furskins industry
hunting
hunting regulations
international standard
protection of animals

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 107 21998A0807(01) L 219/26 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 7. 8. 1998 PROCES-VERBAL AGREAT 1. În cursul negocierilor acordului prevăzut la punctul 8 de mai jos pentru elaborarea unui cadru comun care să permită descrierea ș(cid:13)i evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce priveș(cid:13)te utilizarea capcanelor ș(cid:13)i a metodelor de vânătoare cu capcane fără cruzime, reprezentanții Comunității Europene ș(cid:13)i ai Statelor Unite ale Americii confirmă faptul că au ajuns la următorul acord. 2. Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii consideră că standardele anexate acestui acord constituie un astfel de cadru comun ș(cid:13)i o bază de cooperare pentru definirea ș(cid:13)i punerea în aplicare pe viitor a standardelor de către autoritățile lor competente. 3. Subliniind că, prin aprobarea lor, nu intenționează să modifice repartizarea autorității responsabile în Statele Unite cu reglementarea utilizării capcanelor ș(cid:13)i a metodelor de vânătoare cu capcane, Statele Unite ale Americii aprobă standardele anexate care furnizează un astfel de cadru comun, destinat a fi pus în aplicare de către autoritățile lor competente, pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime a anumitor mamifere terestre sau semiacvatice. 4. Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii intenționează să încurajeze ș(cid:13)i să susțină punerea în aplicare de către autoritățile lor respective a unor programe de cercetare, dezvoltare, control ș(cid:13)i formare având ca scop promovarea utilizării ș(cid:13)i aplicării unor capcane ș(cid:13)i a unor metode de vânătoare cu capcane pentru tratarea fără cruzime a acestor mamifere. Cele două părți recunosc necesitatea de a reevalua ș(cid:13)i reactualiza standardele anexate la acest acord pe măsură ce noi informații ș(cid:13)i date cu caracter tehnic ș(cid:13)iș(cid:13)tiințific devin disponibile pe baza unor astfel de programe. 5. Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii au, de asemenea, intenția să încurajeze autoritățile lor competente să monitorizeze ș(cid:13)i să prezinte rapoarte privind progresele realizate în ceea ce priveș(cid:13)te punerea în aplicare a standardelor anexate la acest acord. 6. Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii recunosc că nici un element din prezentul acord nu aduce atingere drepturilor ș(cid:13)i obligațiilor lor ce decurg din Acordul de la Marrakech de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului. 7. Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii îș(cid:13)i exprimă intenția de a se consulta, la cererea uneia dintre ele, asupra oricărei chestiuni privind prezentul acord sau standardele anexate pentru a găsi o soluție acceptabilă pentru ambele părți. 8. Atunci când este utilizat termenul „acord” în standardele anexate, acesta desemnează Acordul privind standardele pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime, încheiat între Canada, Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Federația Rusă. 108 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 Adoptat la Bruxelles, 18 decembrie 1997, în dublu exemplar, în limba engleză. Pentru Comunitatea Europeană Pentru Statele Unite ale Americii 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 109 ANEXĂ STANDARDE PENTRU VÂNĂTOAREA CU CAPCANE FĂRĂ CRUZIME A ANUMITOR MAMIFERE TERESTRE SAU SEMIACVATICE PARTEA I: STANDARDELE 1. OBIECTIVE, PRINCIPII Ș(cid:13) I CONSIDERAȚII GENERALE PRIVIND STANDARDELE 1. 1. Obiective Obiectivul standardelor este asigurarea unui nivel suficient de bunăstare a animalelor prinse în capcane ș(cid:13)i de îmbunătățire continuă a acestuia. 1. 2. Principii 1. 2. 1. În scopul stabilirii gradului de cruzime al unei metode de vânătoare cu capcane, este necesară evaluarea bunăstării animalului prins în capcană. 1. 2. 2. Criteriul lipsei de cruzime a metodelor de vânătoare este conformitatea cu cerințele minime stabilite în secțiunile 2 ș(cid:13)i 3. 1. 2. 3. Standardele se bazează pe principiul că o capcană trebuie să fie selectivă, eficientă ș(cid:13)i conformă cu cerințele fiecărei părți în domeniul siguranței persoanelor. 1. 3. Considerații generale 1. 3. 1. O măsură a bunăstării animalelor este dată de uș(cid:13)urința sau dificultatea cu care se adaptează la mediu ș(cid:13)i gradul de succes sau de eș(cid:13)ec al adaptării lor la mediu. Strategiile de adaptare la mediu ale animalelor variază în funcție de specii, drept pentru care trebuie folosite o serie de măsuri pentru a le evalua bunăstarea. Indicatorii de bunăstare a animalelor prinse în capcană includ factorii fiziologici, comportamentali ș(cid:13)i rănile. Deoarece unii dintre aceș(cid:13)ti indicatori nu au fost studiați la anumite specii, sunt necesare studii ș(cid:13)tiințifice suplimentare pentru a stabili pragurile în cadrul standardelor, după caz. Cu toate că bunăstarea poate înregistra importante variații, termenul „fără cruzime” se aplică numai metodelor de vânătoare cu capcane care mențin un nivel suficient de bunăstare a animalelor, deș(cid:13)i se recunoaș(cid:13)te că, în cazul capcanelor destinate uciderii, nivelul bunăstării poate fi redus pentru o scurtă perioadă de timp. 1. 3. 2. Pragurile stabilite în standarde pentru certificarea capcanelor sunt următoarele: (a) pentru capcanele de captură: nivelul indicatorilor dincolo de care bunăstarea animalului prins în capcană este considerată insuficientă ș(cid:13)i (b) pentru capcanele destinate uciderii: perioada de inconș(cid:13)tiență ș(cid:13)i insensibilitate ș(cid:13)i păstrarea acestei stări până la moartea animalului. 1. 3. 3. Fără a aduce atingere cerințelor prezentate la secțiunile 2. 4 ș(cid:13)i 3. 4 pe care trebuie să le îndeplinească metodele de vânătoare cu capcane, este util să se continue eforturile de îmbunătățire a proiectării ș(cid:13)i montării capcanelor, în special pentru: (a) îmbunătățirea bunăstării animalelor prinse în capcane de captură pe durata capturii; (b) declanș(cid:13)area rapidă a stării de inconș(cid:13)tiență ș(cid:13)i insensibilitate a animalelor prinse în capcane destinate uciderii ș(cid:13)i (c) minimizarea capturării animalelor nevizate. 2. CERINȚE APLICABILE METODELOR DE PRINDERE ÎN CAPCANĂ PENTRU CAPTURĂ 2. 1. Definiție „Metodele de prindere în capcană pentru captură” se referă la capcanele proiectate ș(cid:13)i montate cu intenția de a nu ucide animalul prins în capcană, ci de a-i împiedica miș(cid:13)cările suficient pentru a facilita contactul unui om cu animalul capturat. 110 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 2. 2. Parametri 2. 2. 1. În scopul evaluării unei metode de prindere în capcană pentru captură sub aspectul conformității cu standardele, este necesară evaluarea bunăstării animalului prins în capcană. 2. 2. 2. Parametrii trebuie să includă indicatori de comportament ș(cid:13)i rănile enumerate la punctele 2. 3. 1 ș(cid:13)i 2. 3. 2. 2. 2. 3. Trebuie evaluată amploarea răspunsurilor obținute la fiecare parametru. 2. 3. Indicatori 2. 3. 1. Indicatorii de comportament recunoscuți ca indicatori ai unei bunăstări insuficiente la animalele prinse în capcană sunt: (a) muș(cid:13)cături autoadministrate care conduc la răni grave (automutilare); (b) imobilitate excesivă ș(cid:13)i lipsă de reacție. 2. 3. 2. Rănile recunoscute ca indicatori ai unei bunăstări insuficiente la animalele prinse în capcană sunt: (a) fractura; (b) luxația articulară proximală a carpului sau a tarsului; (c) ruptură de tendon sau de ligament; (d) abraziune periostală majoră; (e) hemoragie externă severă sau hemoragie într-o cavitate internă; (f) degenerescență gravă a muș(cid:13)chilor locomotori; (g) ischemie a unui membru; (h) fractură a unui dinte permanent care expune pulpa dentară; (i) (j) leziune oculară, inclusiv ruptura corneei; leziune a măduvei spinării; (k) leziune gravă a unui organ intern; (l) degenerescență a miocardului; (m) amputare; (n) moarte. 2. 4. Praguri O metodă de prindere în capcană pentru captură este conformă standardelor dacă: (a) datele sunt obținute pe un eș(cid:13)antion de minimum 20 de subiecți din aceeaș(cid:13)i specie țintă ș(cid:13)i (b) cel puțin 80 % dintre aceste animale nu prezintă nici unul dintre indicatorii enumerați la punctele 2. 3. 1 ș(cid:13)i 2. 3. 2. 3. CERINȚE APLICABILE METODELOR DE VÂNĂTOARE CU CAPCANE DESTINATE UCIDERII 3. 1. Definiție „Metodele de vânătoare cu capcane destinate uciderii” înseamnă capcanele proiectate ș(cid:13)i montate cu intenția de a ucide un animal din specia țintă prins în capcană. 3. 2. Parametri 3. 2. 1. Perioada de timp până la survenirea inconș(cid:13)tienței ș(cid:13)i a insensibilității produsă de tehnica de ucidere trebuie determinată, iar menținerea acestei stări până la moarte trebuie verificată (adică până la încetarea ireversibilă a funcționării inimii). 3. 2. 2. Inconș(cid:13)tiența ș(cid:13)i insensibilitatea trebuie monitorizate prin controlul reflexelor corneene ș(cid:13)i palpebrale sau a oricăror altor parametri corespunzători dovediți ș(cid:13)tiințific (1). (1) În cazurile în care se impun teste suplimentare pentru a stabili dacă metodele de prindere sunt conforme standardelor, se pot efectua electroencefalograme (EEG), răspunsuri evocate vizuale (VER) ș(cid:13)i răspunsuri evocate auditive (SER). 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 111 3. 3. Indicatori ș(cid:13)i durate maxime Durată maximă până la pierderea reflexelor corneene ș(cid:13)i palpebrale Specii 45 de secunde 120 de secunde Mustela erminea Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 de secunde (1) Restul speciilor enumerate la punctul 4. 1. (1) Comitetul evaluează durata maximă în cadrul evaluării făcute la 3 ani de la intrarea în vigoare menționată în articolul 9 litera (b), în cazul în care datele justifică o asemenea măsură, în vederea adaptării duratei maxime cerute în funcție de spe- cie ș(cid:13)i pentru reducerea duratei maxime de 300 de secunde la 180 de secunde ș(cid:13)i definirea unui termen rezonabil de aplicare. 3. 4. Praguri O metodă de prindere în capcană destinată uciderii este conformă standardelor dacă: (a) datele sunt obținute de la un eș(cid:13)antion de minimum 12 de subiecți din aceeaș(cid:13)i specie țintă ș(cid:13)i (b) minimum 80 % dintre aceste animale sunt inconș(cid:13)tiente ș(cid:13)i insensibile la expirarea duratei maxim admisibile ș(cid:13)i rămân în această stare până la moarte. PARTEA II: LISTA SPECIILOR Ș(cid:13) I GRAFICUL DE APLICARE 4. LISTA SPECIILOR LA CARE FACE TRIMITERE ARTICOLUL 3 DIN ACORD Ș(cid:13) I GRAFICUL DE APLICARE 4. 1. Lista speciilor Standardele se aplică următoarelor specii: Denumire comună Coiot Lup Castor american Castor european Râs roș(cid:13)cat Vidră americană Vidră europeană Râs american Râs european Jder american Jderul lui Pennat Samur Jder de pădure Viezure european Hermină Câine enot Bizam Raton Bursuc american Se vor include specii ulterior, după caz. Specie Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felix rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 112 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 4. 2. Grafic de aplicare (1) 4. 2. 1. Metodele de prindere cu capcane sunt testate de autoritățile competente pentru a demonstra respectarea normelor prezente: (a) pentru metodele de prindere cu capcane pentru captură, în termen de trei până la cinci ani de la intrarea în vigoare a acordului, în funcție de prioritățile de testare ș(cid:13)i disponibilitatea instalațiilor de testare; (b) pentru metodele de vânătoare cu capcane destinate uciderii, în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a acordului. 4. 2. 2. În termen de trei ani de la expirarea termenelor menționate la punctul 4. 2. 1, autoritățile competente ale părților la acord interzic folosirea capcanelor neconforme cu aceste norme. 4. 2. 3. Sub rezerva dispozițiilor de la punctul 4. 2. 2, dacă o autoritate competentă stabileș(cid:13)te că rezultatele testării unei capcane nu permit atestarea respectării de către capcana în cauză a normelor pentru anumite specii sau anumite condiții de mediu, autoritatea competentă poate continua să autorizeze folosirea acestor capcane cu titlu provizoriu, pe perioada efectuării de cercetări pentru identificarea unor capcane care să le înlocuiască. În asemenea cazuri, Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii trebuie să îș(cid:13)i comunice reciproc în prealabil atât capcanele a căror utilizare trebuie autorizată cu titlu provizoriu, cât ș(cid:13)i progresul programului de cercetare. În cazurile în care prezentul punct se aplică prinderii cu capcane în Statele Unite ale Americii, autoritățile competente americane comunică aceste informații Guvernului Statelor Unite ale Americii în vederea transmiterii lor către Comunitatea Europeană. 4. 2. 4. În afara dispozițiilor de la punctul 4. 2. 3 ș(cid:13)i sub rezerva prevederilor de la punctul 4. 2. 2, o autoritate competentă poate acorda derogări, de la caz la caz, cu condiția ca ele să fie compatibile cu obiectivele standardelor, pentru următoarele scopuri: (a) sănătate publică ș(cid:13)i protecție civilă; (b) protecția proprietății publice ș(cid:13)i private; (c) cercetare, educație ș(cid:13)i protecția mediului, incluzând repopularea, reintroducerea, creș(cid:13)tere sau protecția faunei sau a florei; (d) folosirea capcanelor tradiționale de lemn, esențiale pentru conservarea moș(cid:13)tenirii culturale a comunităților indigene. Pentru punerea în aplicare a prezentului punct, Comunitatea Europeană sau Statele Unite ale Americii notifică în prealabil în scris atât derogările, cât ș(cid:13)i justificările ș(cid:13)i condițiile acestora. În cazul Statelor Unite ale Americii, autoritățile competente notifică derogările în cauză în scris Guvernului Statelor Unite ale Americii pentru transmiterea lor Comunității Europene, împreună cu justificarea ș(cid:13)i condițiile derogărilor. 4. 2. 5. Consultările cu privire la chestiunile prevăzute la punctul 4. 2. 3 ș(cid:13)i 4. 2. 4 au loc în condițiile stabilite în punctul 7 din procesul-verbal agreat, la cererea Statelor Unite ale Americii sau a Comunității Europene. PARTEA III: LINII DIRECTOARE 5. LINII DIRECTOARE PENTRU TESTAREA CAPCANELOR Ș(cid:13) I CERCETĂRI PRIVIND DEZVOLTAREA CONTINUĂ A METODELOR DE PRINDERE ÎN CAPCANĂ Pentru a asigura exactitatea ș(cid:13)i fiabilitatea ș(cid:13)i pentru a demonstra că metodele de prindere în capcană îndeplinesc cerințele stabilite de standarde, testele metodelor de prindere în capcană trebuie să respecte principiile generale ale bunelor practici experimentale. În cazul în care procedurile de testare sunt definite de Organizația Internațională de Standardizare (ISO) ș(cid:13)i aceste proceduri sunt relevante pentru evaluarea conformității metodelor de prindere în capcană cu toate sau o parte dintre cerințele standardelor, procedurile ISO se utilizează în mod corespunzător. 5. 1. Linii directoare generale 5. 1. 1. Testele trebuie realizate în conformitate cu protocoale de studiu detaliate. 5. 1. 2. Funcționarea mecanismului capcanei trebuie testată. (1) Responsabilitatea de a reglementa utilizarea capcanelor ș(cid:13)i metodele de prindere în capcane pentru capturarea anumitor mamifere terestre ș(cid:13)i semiacvatice în Statele Unite revine autorităților naționale ș(cid:13)i tribale. 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 5. 1. 3. Testarea capcanelor pe teren se realizează în special pentru evaluarea selectivității. Testul poate fi folosit ș(cid:13)i pentru colectarea datelor privind eficiența de prindere ș(cid:13)i a siguranței utilizatorului. 5. 1. 4. Capcanele pentru captură trebuie testate într-un perimetru închis, în special pentru a evalua parametri comportamentali ș(cid:13)i fiziologici. Capcanele destinate uciderii trebuie testate într-un perimetru închis, în special pentru a identifica inconș(cid:13)tiența. 5. 1. 5. În cazul testelor efectuate pe teren, capcanele trebuie verificate zilnic. 5. 1. 6. Eficiența capcanelor destinate uciderii de a declanș(cid:13)a inconș(cid:13)tiența ș(cid:13)i moartea animalului vizat trebuie evaluată pe animale conș(cid:13)tiente ș(cid:13)i libere, în laborator sau într-un perimetru închis, ș(cid:13)i prin măsurători pe teren. Trebuie evaluată capacitatea unei capcane de a atinge un organ vital al animalului vizat. 5. 1. 7. Este posibilă schimbarea ordinii procedurilor de testare pentru a asigura cea mai eficientă evaluare a capcanelor care fac obiectul testării. 5. 1. 8. Capcanele nu trebuie să expună operatorul unor riscuri excesive în condiții de utilizare normală. 5. 1. 9. Dacă este cazul, se poate verifica o gamă mai largă de parametri în cadrul testării capcanelor. Testarea pe teren trebuie să includă studii ale efectelor prinderii atât a animalelor din specii vizate, cât ș(cid:13)i a celor din specii nevizate. 5. 2. Situații de studiu 5. 2. 1. Capcana trebuie montată ș(cid:13)i folosită în conformitate cu instrucțiunile producătorilor sau ale terților. 5. 2. 2. 5. 2. 3. Pentru testarea în perimetre închise, se foloseș(cid:13)te un perimetru care asigură un mediu adecvat pentru animalele din specia vizată, care le permite să se miș(cid:13)te ș(cid:13)i să se ascundă liber ș(cid:13)i să se comporte normal. Trebuie să permită montarea de capcane ș(cid:13)i monitorizarea animalelor prinse. Capcana trebuie montată în aș(cid:13)a fel încât să poată fi realizată înregistrarea audio-video a întregului episod al prinderii. Pentru testarea pe teren, trebuie alese amplasamente reprezentative ale celor folosite în practica vizată. Deoarece selectivitatea capcanei ș(cid:13)i orice efecte adverse posibile ale capcanei asupra speciilor nevizate sunt motive importante pentru a efectua o testare pe teren, amplasamentele pentru testarea pe teren trebuie alese în habitate diferite în care există probabilitatea întâlnirii speciilor nevizate. Se fac fotografii ale fiecărei capcane, ale montării ș(cid:13)i mediului general al acesteia. Numărul de identificare al fiecărei capcane trebuie să fie inclus în înregistrarea fotografică înainte ș(cid:13)i după declanș(cid:13)area capcanei. 5. 3. Personalul însărcinat cu studiile 5. 3. 1. Personalul însărcinat cu studiile trebuie să fie calificat ș(cid:13)i instruit corespunzător. 5. 3. 2. Printre membrii personalului de testare trebuie să existe cel puțin o persoană cu experiență în folosirea capcanelor ș(cid:13)i capabilă să prindă animalele folosite la testare, precum ș(cid:13)i cel puțin o persoană cu experiență în fiecare dintre metodele de evaluare a bunăstării pentru capcanele de captură ș(cid:13)i a inconș(cid:13)tienței pentru capcanele destinate uciderii. De exemplu, evaluarea răspunsurilor comportamentale la prinderea în capcană ș(cid:13)i în special a aversiunii trebuie realizate de o persoană cu instruire corespunzătoare, familiarizată cu interpretarea acestui tip de date. 5. 4. Animalele folosite la testarea capcanelor 5. 4. 1. Animalele folosite pentru testarea în perimetre închise trebuie să fie sănătoase ș(cid:13)i reprezentative pentru cele care pot fi întâlnite în natură. Animalele folosite nu trebuie să fi avut experiențe anterioare cu capcana testată. 5. 4. 2. Înaintea testării capcanelor, animalele trebuie adăpostite în condiții corespunzătoare ș(cid:13)i trebuie să li se ofere hrană ș(cid:13)i apă adecvate. Animalele nu trebuie adăpostite într-un mod care aduce atingere bunăstării lor. 5. 4. 3. Animalele trebuie să se aclimatizeze cu incinta de testare înaintea începerii testării. 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 5. 5. Observații 5. 5. 1. Comportament 5. 5. 1. 1. Observațiile privind comportamentul trebuie efectuate de o persoană instruită, în special cu privire la cunoaș(cid:13)terea etologiei speciilor. 5. 5. 1. 2. Aversiunea poate fi evaluată prin prinderea unui animal într-o situație determinată, apoi prin reexpunerea animalului la capcana respectivă ș(cid:13)i evaluarea comportamentului său. 5. 5. 1. 3. Trebuie avut grijă să se diferențieze răspunsurile la stimuli suplimentari de răspunsurile la capcană sau la situația în cauză. 5. 5. 2. Fiziologie 5. 5. 2. 1. Unele animale trebuie dotate cu dispozitive de înregistrare telemetrică (ritm cardiac, frecvență respiratorie) înainte de testare. Montarea dispozitivului trebuie să aibă loc cu mult timp înainte de prinderea animalului, pentru a permite acestuia să se recupereze după tulburările suferite în această operațiune. 5. 5. 2. 2. Trebuie luate toate măsurile de precauție pentru a limita observațiile inadecvate sau subiective, în special cele datorate interferenței umane în procesul de colectare a datelor. 5. 5. 2. 3. Recoltarea probelor biologice (de sânge, urină, salivă) trebuie să se realizeze în momentele oportune în raport cu prinderea ș(cid:13)i cu evoluția în timp a parametrilor care fac obiectul evaluării. De asemenea, trebuie colectate ș(cid:13)i date de control obținute de la animale ținute în alte locuri în condiții bune ș(cid:13)i pentru activități diferite, date de bază dinainte de prinderea în capcană ș(cid:13)i unele date de referință după stimulări extreme (cum ar fi un test de declanș(cid:13)are cu hormonul adrenocorticotrofic). 5. 5. 2. 4. Toate probele biologice trebuie prelevate ș(cid:13)i stocate conform celor mai bune cunoș(cid:13)tințe, pentru a asigura conservarea înaintea analizei. 5. 5. 2. 5. Metodele analitice folosite trebuie validate. 5. 5. 2. 6. Pentru capcanele destinate uciderii, în cazul unor examene neurologice folosind reflexe (precum durere sau ochi) efectuate în combinație cu EEG ș(cid:13)i/sau VER sau SER, acestea se efectuează de un expert, pentru a oferi informații relevante privind starea de conș(cid:13)tiență a unui animal sau eficacitatea tehnicii de ucidere. 5. 5. 2. 7. Atunci când animalele nu sunt inconș(cid:13)tiente sau insensibile pe durata descrisă în protocolul de testare, trebuie ucise într-un mod care să implice o suferință minimă. 5. 5. 3. Răni ș(cid:13)i patologie 5. 5. 3. 1. Fiecare animal care este supus testării trebuie examinat cu atenție pentru a i se evalua orice rană. Examenele radiografice trebuie realizate pentru a confirma posibile fracturi. 5. 5. 3. 2. Trebuie realizate examene patologice detaliate ulterioare asupra animalelor decedate. Examenele post-mortem trebuie realizate conform practicilor de examinare veterinară, de către un medic veterinar cu experiență. 5. 5. 3. 3. Organele ș(cid:13)i/sau regiunile afectate trebuie examinate macroscopic ș(cid:13)i histologic, după caz. 5. 6. Raport 5. 6. 1. Raportul de studiu trebuie să conțină informațiile relevante privind condițiile, materialele ș(cid:13)i metodele, ș(cid:13)i, în special: (a) descrierea tehnică a proiectării capcanei, inclusiv materialele de construcție; (b) instrucțiunile de utilizare ale producătorului; (c) descrierea condițiilor de testare; (d) condițiile meteorologice, în special temperatura ș(cid:13)i grosimea stratului de zăpadă; (e) personalul de testare; (f) numărul de animale ș(cid:13)i de capcane utilizate pentru testare; (g) numărul total de animale capturate din specii vizate ș(cid:13)i nevizate ș(cid:13)i abundența lor relativă, clasificată ca rară, comună sau abundentă în zona respectivă; 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 115 (h) selectivitatea; (i) (j) detalii ale dovezilor de declanș(cid:13)are a capcanelor ș(cid:13)i de rănire a unui animal care nu a fost prins; observații comportamentale; (k) valori ale fiecărui parametru fiziologic măsurat ș(cid:13)i a metodologii; (l) descrierea rănilor ș(cid:13)i examene post-mortem; (m) timpul scurs până la pierderea cunoș(cid:13)tinței ș(cid:13)i a sensibilității ș(cid:13)i (n) analize statistice. 116 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 Scrisoare anexă Bruxelles, 18 decembrie 1997 Domnule, După cum ș(cid:13)tiți, reprezentanții Comunității Europene ș(cid:13)i ai Statelor Unite ale Americii au semnat astăzi un proces-verbal agreat privind standardele pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime. În ceea ce priveș(cid:13)te acest proces verbal, am plăcerea de a vă informa privind cele ce urmează: Aș(cid:13)a cum este indicat în procesul-verbal, responsabilitatea de a reglementa utilizarea capcanelor ș(cid:13)i metodele de prindere în capcane pentru capturarea anumitor mamifere terestre ș(cid:13)i semiacvatice în Statele Unite revine autorităților naționale ș(cid:13)i tribale. Ca urmare a discuțiilor pe care noi le-am avut asupra acestor chestiuni, reprezentanții autorităților competente din Statelor Unite ale Americii au indicat că ș(cid:13)i-au intensificat eforturile pentru identificarea unor capcane mai puțin crude ș(cid:13)i că a demarat deja o inițiativă privind cincizeci de state, în cooperare cu mai multe agenții federale, pentru stabilirea celor mai bune metode de gestionare (Best Management Practics: BMP) privind capcanele ș(cid:13)i metodele de vânătoare cu capcane. Cele mai bune metode de gestionare implică o metodă sau o combinație de metode identificate ca fiind mijlocul cel mai eficient ș(cid:13)i mai utilizabil (din punct de vedere tehnic, economic ș(cid:13)i social) pentru reducerea sau prevenirea problemelor legate de o activitate. Reprezentanții autorităților competente din Statele Unite au indicat că cele mai bune metode de gestionare pentru capcane ș(cid:13)i tehnicile de vânătoare cu capcane se vor baza pe cele mai recente date tehnice ș(cid:13)iș(cid:13)tiințifice. Aceș(cid:13)tia au indicat de asemenea că cele mai bune metode de gestionare pentru capcane ș(cid:13)i tehnicile de vânătoare cu capcane din Statelor Unite vor fi dezvoltate pe baza standardelor anexate la procesul-verbal agreat. Am plăcerea să vă informez că programul întreprins momentan de către autoritățile competente americane nu se limitează la cele nouăsprezece specii enumerate în standardele anexate la procesul-verbal agreat, ci se aplică de asemenea celorlalte zece specii cu blană capturate cu ajutorul capcanelor în scopuri comerciale în Statele Unite. Aceste specii sunt: vizonul, vulpea roș(cid:13)ie, vulpea gri, vulpea polară, vulpea nord-americană, nutria, oposumul, sconcsul, ursulețul spălător din Texas ș(cid:13)i glutonul. Aceasta constituie un important pas înainte al autorităților competente din Statele Unite pentru îmbunătățirea bunăstării animalelor, pas care, după părerea noastră, nu a fost egalat de nici o altă țară sau în cadrul nici unui acord internațional. În plus, reprezentanții autorităților competente din Statele Unite au indicat că în conformitate cu standardele anexate la procesul-verbal agreat, în ceea ce priveș(cid:13)te speciile Mustela ermina ș(cid:13)i Ondatra zibethicus, folosirea tuturor capcanelor metalice de picior cu dinți va fi interzisă în termen de patru ani de la intrarea în vigoare a Acordului privind standardele pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime între Canada, Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Federația Rusă. Aceste două specii reprezintă peste 2,2 milioane de animale vânate cu capcane anual în Statele Unite ș(cid:13)i, în general, jumătate din toate animalele enumerate în standarde ș(cid:13)i capturate în fiecare an în această țară. În ceea ce priveș(cid:13)te vânătoarea cu capcane a celorlalte specii descrise în standarde, autoritățile menționate anterior au indicat că, în conformitate cu aceste standarde anexate la procesul-verbal agreat, folosirea capcanelor metalice de picior cu dinți va fi interzisă în termen de ș(cid:13)ase ani de la intrarea în vigoarea a Acordului privind standardele pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime, încheiat între Canada, Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Federația Rusă. Sunt sigur că cele de mai sus aduc clarificări suficiente în ceea ce priveș(cid:13)te situația din Statele Unite. Autoritățile competente din Statele Unite anticipează ș(cid:13)i consideră binevenită continuarea cooperării în acest domeniu cu Comunitatea Europeană ș(cid:13)i alte părți interesate. Cu stimă, Donald B. KURSCH Însărcinat cu afaceri a. i. 11/vol. 17 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 117 Scrisoare anexă Bruxelles, 18 decembrie 1997 Domnule, După cum ș(cid:13)tiți delegațiile noastre au încheiat de curând negocierea unui proces-verbal agreat privind standardele pentru vânătoarea cu capcane fără cruzime. Vă scriu această scrisoare pentru a oficializa un acord la care am ajuns privind semnificația ș(cid:13)i punerea în aplicare a procesului-verbal agreat ș(cid:13)i a standardelor care îi sunt anexate. Punctul 6 din procesul-verbal agreat prevede că „Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Statele Unite ale Americii recunosc că nici un element din prezentul acord nu aduce atingere drepturilor ș(cid:13)i obligațiilor lor ce decurg din Acordul de la Marrakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului”. Pe parcursul redactării acestui text, am hotărât că nu era necesară adăugarea la sfârș(cid:13)itul acestui aliniat a următorului text „nici nu constituie o renunțare la unul din aceste drepturi” ș(cid:13)i că nici unul dintre cele două guverne nu va menționa această omisiune într-un diferend sau într-o procedură care ar putea avea ca obiect aliniatul în cauză. Dacă aprobați declarația de mai sus, v-aș(cid:13) fi recunoscător dacă ați binevoi să confirmați acest lucru în răspunsul dumneavoastră. Vă mulțumesc că acordați în continuare toată atenția cuvenită acestei probleme. Cu stimă, Donald B. KURSCH Însărcinat cu afaceri a. i. 118 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 17 Scrisoare anexă Bruxelles, 18 decembrie 1997 Domnule, Vă mulțumesc pentru scrisoarea dumneavoastră care oficializează acordul la care am ajuns cu privire la semnificația ș(cid:13)i punerea în aplicare a procesului verbal agreat ș(cid:13)i a standardelor care îi sunt anexate. Ca răspuns, am dori să confirmăm că, la redactarea alineatului (6) din procesul-verbal agreat, am hotărât că nu era necesară adăugarea la sfârș(cid:13)itul acestui paragraf a următorului text „nici nu constituie o renunțare la unul din aceste drepturi” ș(cid:13)i că nici unul dintre cele două guverne nu va menționa această omisiune într-un diferend sau într-o procedură care ar putea avea ca obiect aliniatul în cauză. Cu stimă, Johannes FRIEDRICH BESELER Director general al Direcției Generale pentru Relații Economice Externe a Comisiei Comunităților Europene Jean-Jacques KASEL Ambasador Reprezentantul permanent al Luxemburgului Preș(cid:13)edintele Comitetului reprezentanților permanenți


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2564/97 of 18 December 1997 fixing the export refunds on products processed from cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice


title: REGLAMENTO (CE) N° 2563/97 DE LA COMISIÓN de 18 de diciembre de 1997 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats


title: Οδηγία 97/79/ΕΚ του Συμβουλίου της 18ης Δεκεμβρίου 1997 για την τροποποίηση των οδηγιών 71/118/ΕΟΚ, 72/462/ΕΟΚ, 85/73/ΕΟΚ, 91/67/ΕΟΚ, 91/492/ΕΟΚ, 91/493/ΕΟΚ, 92/45/ΕΟΚ και 92/118/ΕΟΚ όσον αφορά την οργάνωση των κτηνιατρικών ελέγχων των προϊόντων που εισάγονται στην Κοινότητα από τρίτες χώρες

eurovoc_concepts:
animal product
aquaculture
fishery product
import policy
live animal
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 30. 1. 98 EL Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων L 24/31 ˆ∆ΗΓΙΑ 97/79/ΕΚ ΤˆΥ ΣΥΜΒˆΥΛΙˆΥ (cid:244)ης 18ης ∆(cid:229)κ(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1997 γØÆ (cid:244)ην (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)η(cid:243)η (cid:244)ων (cid:239)(cid:228)ηγØω(cid:139) ν 71/118/ΕˆΚ, 72/462/ΕˆΚ, 85/73/ΕˆΚ, 91/67/ΕˆΚ, 91/492/ ΕˆΚ, 91/493/ΕˆΚ, 92/45/ΕˆΚ κÆØ 92/118/ΕˆΚ (cid:222)(cid:243)(cid:239)ν Æ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) (cid:244)ην (cid:239)ργ(cid:192)νω(cid:243)η (cid:244)ων κ(cid:244)ηνØÆ(cid:244)ρØκω(cid:139) ν (cid:229)λ(cid:219)γłων (cid:244)ων (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)Ø(cid:243)(cid:192)γ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ρ(cid:221)(cid:244)(cid:229)ς łω(cid:139) ρ(cid:229)ς Τˆ ΣΥΜΒˆΥΛΙˆ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑÏΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, ˛ł(cid:239)ν(cid:244)Æς υ(cid:240)(cid:222)ψη: (cid:244)η (cid:243)υνθη(cid:139) κη γØÆ (cid:244)ην (cid:221)(cid:228)ρυ(cid:243)η (cid:244)ης Ευρω(cid:240)Æϊκη(cid:139) ς Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æς κÆØ Ø(cid:228)(cid:221)ως (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 43, (cid:244)ην (cid:240)ρ(cid:222)(cid:244)Æ(cid:243)η (cid:244)ης Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς (1), (cid:244)η γνω(cid:139) µη (cid:244)(cid:239)υ Ευρω(cid:240)Æϊκ(cid:239)υ(cid:139) Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:226)(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ (2), (cid:244)η γνω(cid:139) µη (cid:244)ης ˆØκ(cid:239)ν(cid:239)µØκη(cid:139) ς κÆØ Κ(cid:239)ØνωνØκη(cid:139) ς Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) ς (3), Εκ(cid:244)Øµω(cid:139) ν(cid:244)Æς: (cid:222)(cid:244)Ø, γØÆ λ(cid:222)γ(cid:239)υς (cid:243)Æ(cid:230)η(cid:139) ν(cid:229)ØÆς κÆØ (cid:239)ρθ(cid:239)λ(cid:239)γØ(cid:243)µ(cid:239)υ(cid:139) , η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 90/675/ΕˆΚ (cid:244)(cid:239)υ Συµ(cid:226)(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ γØÆ (cid:244)(cid:239)ν κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:222) (cid:226)Æ(cid:243)Øκω(cid:139) ν Æρłω(cid:139) ν (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192) µ(cid:229) (cid:244)ην (cid:239)ργ(cid:192)νω(cid:243)η κ(cid:244)ηνØÆ(cid:244)ρØκω(cid:139) ν (cid:229)λ(cid:219)γłων (cid:244)ων (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων (cid:240)ρ(cid:239)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:139) (cid:243)(cid:229)ως (cid:244)ρ(cid:221)(cid:244)ων łωρω(cid:139) ν (cid:240)(cid:239)υ (cid:229)Ø(cid:243)(cid:192)γ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æ (4), κÆ(cid:244)Æργη(cid:139) θηκ(cid:229) κÆØ Æν(cid:244)ØκÆ(cid:244)Æ(cid:243)(cid:244)(cid:192)θηκ(cid:229) Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 97/78/ΕΚ (5)ﬂ (cid:222)(cid:244)Ø η Æν(cid:244)ØκÆ(cid:244)(cid:192)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)η (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/675/ΕˆΚ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 97/78/ΕΚ (cid:219)ł(cid:229)Ø (cid:243)υν(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø(cid:229)ς (cid:243)(cid:244)(cid:239) Ø(cid:243)łυ(cid:139) (cid:239)ν κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)ν(cid:239) (cid:244)ων Æκ(cid:222)λ(cid:239)υθων (cid:239)(cid:228)ηγØω(cid:139) ν (cid:244)(cid:239)υ Συµ(cid:226)(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ: — 71/118/ΕˆΚ, (cid:244)ης 15ης Φ(cid:229)(cid:226)ρ(cid:239)υÆρ(cid:221)(cid:239)υ 1971, (cid:240)(cid:229)ρ(cid:221) υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)- µØκω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)ληµ(cid:192)(cid:244)ων (cid:243)(cid:244)(cid:239)ν (cid:244)(cid:239)µ(cid:219)Æ (cid:244)ων (cid:243)υνÆλλÆγω(cid:139) ν νω(cid:240)ω(cid:139) ν κρ(cid:229)(cid:192)(cid:244)ων (cid:240)(cid:239)υλ(cid:229)ρØκω(cid:139) ν (6), — 72/462/ΕˆΚ, (cid:244)ης 12ης ∆(cid:229)κ(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1972, (cid:240)(cid:229)ρ(cid:221) (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)- ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)ληµ(cid:192)(cid:244)ων κÆØ (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν µ(cid:219)(cid:244)ρων κÆ(cid:244)(cid:192) (cid:244)Øς (cid:229)Ø(cid:243)Æγωγ(cid:219)ς œω(cid:139) ων (cid:244)(cid:239)υ (cid:226)(cid:239)(cid:229)(cid:221)(cid:239)υ, ÆØγ(cid:229)(cid:221)(cid:239)υ, (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)(cid:229)(cid:221)(cid:239)υ κÆØ ł(cid:239)Øρ(cid:229)(cid:221)(cid:239)υ (cid:229)(cid:221)(cid:228)(cid:239)υς, νω(cid:240)ω(cid:139) ν κρ(cid:229)(cid:192)(cid:244)ων η(cid:139) (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων µ(cid:229) (cid:226)(cid:192)(cid:243)η (cid:244)(cid:239) κρ(cid:219)Æς (cid:240)ρ(cid:239)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:139) (cid:243)(cid:229)ως (cid:244)ρ(cid:221)(cid:244)ων łωρω(cid:139) ν (7), (1) ΕΕ C 258 (cid:244)ης 23. 8. 1997, (cid:243). 7. (2) ΕΕ C 85 (cid:244)ης 17. 3. 1997, (cid:243). 76. (3) ΕΕ C 66 (cid:244)ης 3. 3. 1997, (cid:243). 43. (4) ΕΕ L 373 (cid:244)ης 31. 12. 1990, (cid:243). 1ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/43/ΕΚ (ΕΕ L 162 (cid:244)ης 1. 7. 1996, (cid:243). 1). (5) Βλ(cid:219)(cid:240)(cid:229) (cid:243)(cid:229)λ(cid:221)(cid:228)Æ 9 (cid:244)ης (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æς Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµης Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æς. (6) ΕΕ L 55 (cid:244)ης 8. 3. 1971, (cid:243). 23ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/23/ΕΚ (ΕΕ L 125 (cid:244)ης 23. 5. 1996, (cid:243). 10). (7) ΕΕ L 302 (cid:244)ης 31. 12. 1972, (cid:243). 28ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/91/ΕΚ (ΕΕ L 13 (cid:244)ης 16. 1. 1997, (cid:243). 27). — 85/73/ΕˆΚ, (cid:244)ης 29ης ΙÆν(cid:239)υÆρ(cid:221)(cid:239)υ 1985, γØÆ (cid:244)η łρηµÆ(cid:244)(cid:239)- (cid:228)(cid:222)(cid:244)η(cid:243)η (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν (cid:229)(cid:240)Øθ(cid:229)ωρη(cid:139) (cid:243)(cid:229)ων κÆØ (cid:229)λ(cid:219)γłων νω(cid:240)ω(cid:139) ν κρ(cid:229)(cid:192)(cid:244)ων κÆØ κρ(cid:229)(cid:192)(cid:244)ων (cid:240)(cid:239)υλ(cid:229)ρØκω(cid:139) ν (8), — 91/67/ΕˆΚ, (cid:244)ης 28ης ΙÆν(cid:239)υÆρ(cid:221)(cid:239)υ 1991, (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192) µ(cid:229) (cid:244)(cid:239)υς (cid:222)ρ(cid:239)υς υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκ(cid:239)υ(cid:139) (cid:229)λ(cid:219)γł(cid:239)υ (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)Ø(cid:219)(cid:240)(cid:239)υν (cid:244)η (cid:228)Ø(cid:192)θ(cid:229)(cid:243)η (cid:243)(cid:244)ην Æγ(cid:239)ρ(cid:192) œω(cid:139) ων κÆØ (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων υ(cid:228)Æ(cid:244)(cid:239)κÆλλØ(cid:219)ργ(cid:229)Ø- Æς(9), — 91/492/ΕˆΚ, (cid:244)ης 15ης Ι(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ 1991, (cid:240)(cid:229)ρ(cid:221) κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:239)υ(cid:139) (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν κÆν(cid:222)νων (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)Ø(cid:219)(cid:240)(cid:239)υν (cid:244)ην (cid:240)ÆρÆγωγη(cid:139) κÆØ (cid:244)η (cid:228)Ø(cid:192)θ(cid:229)(cid:243)η (cid:243)(cid:244)ην Æγ(cid:239)ρ(cid:192) œω(cid:139) ν(cid:244)ων (cid:228)Øθυ(cid:139) ρων µÆλÆ- κ(cid:221)ων (10), — 91/493/ΕˆΚ, (cid:244)ης 22Æς Ι(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ 1991, (cid:240)(cid:229)ρ(cid:221) κÆθ(cid:239)ρØ(cid:243)µ(cid:239)υ(cid:139) (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν κÆν(cid:222)νων (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)Ø(cid:219)(cid:240)(cid:239)υν (cid:244)ην (cid:240)ÆρÆγωγη(cid:139) κÆØ (cid:244)η (cid:228)Ø(cid:192)θ(cid:229)(cid:243)η (cid:243)(cid:244)ην Æγ(cid:239)ρ(cid:192) (cid:244)ων ÆλØ(cid:229)υ(cid:244)Øκω(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)- ν(cid:244)ων (11), — 92/45/ΕˆΚ, (cid:244)ης 16ης Ι(cid:239)υν(cid:221)(cid:239)υ 1992, γØÆ (cid:244)Æ υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκ(cid:192) (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λη(cid:139) µÆ(cid:244)Æ κÆØ (cid:244)Æ (cid:240)ρ(cid:239)(cid:226)λη(cid:139) µÆ(cid:244)Æ υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκ(cid:239)υ(cid:139) (cid:229)λ(cid:219)γł(cid:239)υ (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192) µ(cid:229) (cid:244)η θÆν(cid:192)(cid:244)ω(cid:243)η (cid:192)γρØων θηρÆµ(cid:192)(cid:244)ων κÆØ (cid:244)ην (cid:229)µ(cid:240)(cid:239)ρ(cid:221)Æ κρ(cid:219)Æ(cid:244)(cid:222)ς (cid:244)ων (12), — 92/118/ΕˆΚ, (cid:244)ης 17ης ∆(cid:229)κ(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1992, γØÆ (cid:244)(cid:239)ν κÆθ(cid:239)- ρØ(cid:243)µ(cid:222) (cid:244)ων (cid:222)ρων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκ(cid:239)υ(cid:139) (cid:229)λ(cid:219)γł(cid:239)υ κÆθω(cid:139) ς κÆØ (cid:244)ων υγ(cid:229)Ø(cid:239)ν(cid:239)µØκω(cid:139) ν (cid:222)ρων (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)Ø(cid:219)(cid:240)(cid:239)υν (cid:244)(cid:239) (cid:229)µ(cid:240)(cid:222)ρØ(cid:239) κÆØ (cid:244)Øς (cid:229)Ø(cid:243)Æγωγ(cid:219)ς (cid:243)(cid:244)ην Κ(cid:239)Øν(cid:222)(cid:244)η(cid:244)Æ (cid:240)ρ(cid:239)ϊ(cid:222)ν(cid:244)ων (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)(cid:229)ν υ(cid:240)(cid:222)κ(cid:229)Ø- ν(cid:244)ÆØ, (cid:222)(cid:243)(cid:239)ν Æ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) (cid:244)(cid:239)υς (cid:240)ρ(cid:239)ÆνÆ(cid:230)(cid:229)ρ(cid:222)µ(cid:229)ν(cid:239)υς (cid:222)ρ(cid:239)υς, (cid:243)(cid:244)Øς (cid:229)Ø(cid:228)Øκ(cid:219)ς κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)Øκ(cid:219)ς ρυθµ(cid:221)(cid:243)(cid:229)Øς (cid:240)(cid:239)υ ÆνÆ(cid:230)(cid:219)ρ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) κ(cid:229)(cid:230)(cid:192)λÆØ(cid:239) I (cid:244)(cid:239)υ (cid:240)ÆρÆρ(cid:244)η(cid:139) µÆ(cid:244)(cid:239)ς Α (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 89/662/ ΕˆΚ κÆØ, (cid:222)(cid:243)(cid:239)ν Æ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) (cid:244)(cid:239)υς (cid:240)Æθ(cid:239)γ(cid:222)ν(cid:239)υς (cid:240)Æρ(cid:192)γ(cid:239)ν(cid:244)(cid:229)ς, (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/425/ΕˆΚ(13)ﬂ (cid:222)(cid:244)Ø, γØÆ (cid:244)(cid:239) λ(cid:222)γ(cid:239) Æυ(cid:244)(cid:222), (cid:239)Ø (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)(cid:229)ς Æυ(cid:244)(cid:219)ς (cid:240)ρ(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø νÆ (cid:240)ρ(cid:239)(cid:243)Æρ- µ(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:239)υ(cid:139) ν (cid:240)ρ(cid:239)ς (cid:244)(cid:239) κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)ν(cid:239) (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 97/78/ΕΚ, (8) ΕΕ L 32 (cid:244)ης 5. 2. 1985, (cid:243). 14ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/43/ΕΚ (ΕΕ L 162 (cid:244)ης 1. 7. 1996, (cid:243). 1). (9) ΕΕ L 46 (cid:244)ης 19. 2. 1991, (cid:243). 1ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 95/22/ΕΚ (ΕΕ L 243 (cid:244)ης 11. 10. 1995, (cid:243). 1). (10) ΕΕ L 268 (cid:244)ης 24. 9. 1991, (cid:243). 1ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 97/61/ΕΚ (ΕΕ L 295 (cid:244)ης 29. 10. 1997, (cid:243). 35). (11) ΕΕ L 268 (cid:244)ης 24. 9. 1991, (cid:243). 15ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/23/ΕΚ (ΕΕ L 125 (cid:244)ης 23. 5. 1996, (cid:243). 10). (12) ΕΕ L 268 (cid:244)ης 14. 9. 1992, (cid:243). 35ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/23/ΕΚ (ΕΕ L 125 (cid:244)ης 23. 5. 1996, (cid:243). 10). (13) ΕΕ L 62 (cid:244)ης 15. 3. 1993, (cid:243). 49ﬂ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:222)(cid:240)ως (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Øη(cid:139) θηκ(cid:229) (cid:244)(cid:229)λ(cid:229)υ(cid:244)Æ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 96/90/ΕΚ (ΕΕ L 13 (cid:244)ης 16. 1. 1997, (cid:243). 24). L 24/32 EL Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων 30. 1. 98 Ε¥Ε∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡˆΥΣΑ ˆ∆ΗΓΙΑ: 7. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 92/45/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: (cid:139)Αρθρ(cid:239) 1 1. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 71/118/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: Æ) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 14(cid:226) (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2 (cid:243)(cid:244)(cid:239)Øł(cid:229)(cid:221)(cid:239) Æ), (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ η (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρη (cid:240)ρ(cid:222)(cid:244)Æ(cid:243)ηﬂ Æ) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 17 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ η (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2, (cid:226)) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 19 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:244)(cid:239) (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) (cid:229)(cid:228)(cid:192)(cid:230)Ø(cid:239). 8. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 92/118/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: Æ) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 12 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 1, (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) (cid:229)(cid:228)(cid:192)(cid:230)Ø(cid:239), (cid:239)Ø λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 8 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/675/ΕˆΚ» Æν(cid:244)ØκÆθ(cid:221)(cid:243)(cid:244)Æν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Øς λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 4 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ- (cid:230)(cid:239)ς 4 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 97/78/ΕΚ»ﬂ (cid:226)) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 17, (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:244)(cid:239) (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) (cid:229)(cid:228)(cid:192)(cid:230)Ø(cid:239). (cid:226)) (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 12 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ. 2. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 72/462/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: Æ) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 31Æ, (cid:239)Ø λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 17 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/ 675/ΕˆΚ» Æν(cid:244)ØκÆθ(cid:221)(cid:243)(cid:244)Æν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Øς λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 17 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 97/78/ΕΚ»ﬂ (cid:226)) (cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 31 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ. 3. Σ(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 3 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 1 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 85/73/ΕˆΚ, (cid:239)Ø λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 20 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/675/ΕˆΚ» Æν(cid:244)ØκÆθ(cid:221)- (cid:243)(cid:244)Æν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Øς λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 22 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 97/78/ΕΚ». 4. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 91/67/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: Æ) Τ(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 23 Æν(cid:244)ØκÆθ(cid:221)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239) Æκ(cid:222)λ(cid:239)υθ(cid:239) κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)- ν(cid:239): « (cid:139)Αρθρ(cid:239) 23 ˆØ Æρł(cid:219)ς κÆØ (cid:239)Ø κÆν(cid:222)ν(cid:229)ς (cid:240)(cid:239)υ (cid:239)ρ(cid:221)œ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)Øς (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)(cid:229)ς 91/496/ΕˆΚ κÆØ 97/78/ΕΚ (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:222)œ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ, Ø(cid:228)(cid:221)ως (cid:222)(cid:243)(cid:239)ν Æ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) (cid:244)ην (cid:239)ργ(cid:192)νω(cid:243)η κÆØ (cid:244)η (cid:243)υν(cid:219)ł(cid:229)ØÆ (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)(cid:221)ν(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239)υς (cid:229)λ(cid:219)γł(cid:239)υς (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø νÆ (cid:228)Ø(cid:229)Œ(cid:192)γ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Æ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη κÆØ (cid:244)Æ µ(cid:219)(cid:244)ρÆ (cid:228)ØÆ(cid:243)(cid:230)(cid:192)λØ(cid:243)ης (cid:240)(cid:239)υ (cid:240)ρ(cid:219)(cid:240)(cid:229)Ø νÆ (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:222)œ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ»ﬂ (cid:226)) Τ(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 24 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 2 1. ΤÆ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη θ(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:221)œ(cid:239)υν κÆØ (cid:228)ηµ(cid:239)(cid:243)Ø(cid:229)υ(cid:139) (cid:239)υν (cid:244)Øς Æ(cid:240)ÆØ- (cid:244)(cid:239)υ(cid:139) µ(cid:229)ν(cid:229)ς ν(cid:239)µ(cid:239)θ(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:219)ς, κÆν(cid:239)νØ(cid:243)(cid:244)Øκ(cid:219)ς κÆØ (cid:228)Ø(cid:239)Øκη(cid:244)Øκ(cid:219)ς (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)- Œ(cid:229)Øς γØÆ νÆ (cid:243)υµµ(cid:239)ρ(cid:230)ωθ(cid:239)υ(cid:139) ν µ(cid:229) (cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ (cid:240)ρØν Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην 1η Ι(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ 1999, (cid:229)νηµ(cid:229)ρω(cid:139) ν(cid:239)υν (cid:228)(cid:229) Æµ(cid:219)(cid:243)ως (cid:244)ην Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) (cid:243)ł(cid:229)(cid:244)Øκ(cid:192). ΤÆ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη (cid:229)(cid:230)Æρµ(cid:222)œ(cid:239)υν (cid:244)Øς (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)Œ(cid:229)Øς Æυ(cid:244)(cid:219)ς Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην 1η Ι(cid:239)υλ(cid:221)(cid:239)υ 1999. ˆØ (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)Œ(cid:229)Øς Æυ(cid:244)(cid:219)ς, (cid:222)(cid:244)Æν θ(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:221)œ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Æ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη, ÆνÆ(cid:230)(cid:219)ρ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ η(cid:139) (cid:243)υν(cid:239)(cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:239)ν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:240)Æρ(cid:222)µ(cid:239)ØÆ ÆνÆ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) κÆ(cid:244)(cid:192) (cid:244)ην (cid:229)(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη (cid:228)ηµ(cid:239)(cid:243)(cid:221)(cid:229)υ(cid:243)η(cid:139) (cid:244)(cid:239)υς. ˆØ λ(cid:229)(cid:240)(cid:244)(cid:239)µ(cid:229)ρ(cid:229)(cid:221)ς (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)Œ(cid:229)Øς γØÆ (cid:244)ην ÆνÆ(cid:230)(cid:239)ρ(cid:192) Æυ(cid:244)η(cid:139) κÆθ(cid:239)ρ(cid:221)œ(cid:239)ν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Æ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη. 2. ΤÆ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:239)υ(cid:139) ν (cid:243)(cid:244)ην Ε(cid:240)Ø(cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)η(cid:139) (cid:244)Æ κ(cid:229)(cid:221)µ(cid:229)- νÆ (cid:244)ων (cid:239)υ(cid:243)Øω(cid:228)ω(cid:139) ν (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:192)Œ(cid:229)ων (cid:229)(cid:243)ω(cid:244)(cid:229)ρØκ(cid:239)υ(cid:139) (cid:228)ØκÆ(cid:221)(cid:239)υ (cid:244)Øς (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:221)(cid:229)ς θ(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:221)œ(cid:239)υν (cid:243)(cid:244)(cid:239)ν (cid:244)(cid:239)µ(cid:219)Æ (cid:240)(cid:239)υ (cid:228)Ø(cid:219)(cid:240)(cid:229)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)ην (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ. (cid:139)Αρθρ(cid:239) 3 Η (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ Æρł(cid:221)œ(cid:229)Ø νÆ Ø(cid:243)łυ(cid:139) (cid:229)Ø (cid:244)ην (cid:229)Øκ(cid:239)(cid:243)(cid:244)η(cid:139) ηµ(cid:219)ρÆ µ(cid:229)(cid:244)(cid:192) (cid:244)η (cid:228)ηµ(cid:239)(cid:243)(cid:221)(cid:229)υ(cid:243)η(cid:139) (cid:244)ης (cid:243)(cid:244)ην Ε(cid:240)(cid:221)(cid:243)ηµη Ε(cid:230)ηµ(cid:229)ρ(cid:221)(cid:228)Æ (cid:244)ων Ευρω(cid:240)Æϊκω(cid:139) ν Κ(cid:239)Øν(cid:239)(cid:244)η(cid:139) (cid:244)ων. Σ(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 10 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 91/492/ΕˆΚ (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ 5. (cid:244)(cid:239) (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) (cid:229)(cid:228)(cid:192)(cid:230)Ø(cid:239). (cid:139)Αρθρ(cid:239) 4 Η (cid:240)Æρ(cid:239)υ(cid:139) (cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ Æ(cid:240)(cid:229)υθυ(cid:139) ν(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)Æ κρ(cid:192)(cid:244)η µ(cid:219)λη. 6. Η (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æ 91/493/ΕˆΚ (cid:244)ρ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:221)(cid:244)ÆØ ως (cid:229)Œη(cid:139) ς: Æ) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 10, (cid:228)(cid:229)υ(cid:139) (cid:244)(cid:229)ρ(cid:239) (cid:229)(cid:228)(cid:192)(cid:230)Ø(cid:239), (cid:239)Ø λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 18 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 3 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 90/675/ΕˆΚ» Æν(cid:244)ØκÆθ(cid:221)(cid:243)(cid:244)Æ- ν(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:222) (cid:244)Øς λ(cid:219)Œ(cid:229)Øς «(cid:192)ρθρ(cid:239) 18 (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 23 (cid:244)ης (cid:239)(cid:228)ηγ(cid:221)Æς 97/78/ΕΚ»ﬂ (cid:226)) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:192)ρθρ(cid:239) 12 (cid:228)ØÆγρ(cid:192)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ η (cid:240)Æρ(cid:192)γρÆ(cid:230)(cid:239)ς 2. ΒρυŒ(cid:219)λλ(cid:229)ς, 18 ∆(cid:229)κ(cid:229)µ(cid:226)ρ(cid:221)(cid:239)υ 1997. ΓØÆ (cid:244)(cid:239) Συµ(cid:226)(cid:239)υ(cid:139) λØ(cid:239) ˆ Πρ(cid:219)(cid:239)(cid:228)ρ(cid:239)ς F. BODEN


title: Reglamento (CE) n° 2635/97 del Consejo de 18 de diciembre de 1997 que modifica el Reglamento (CEE) n° 2847/93 por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
exchange of information
fishery management
fishing area
fishing controls

formats: html pdfa1b print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4079/97 do Deputado Georg JARZEMBOWSKI à Comissão. Assistência em escala nos aeroportos da Comunidade

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
airport
application of EU law
exchange of information
market access
national implementing measure
provision of services
transport infrastructure

text: C 196/72 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 6. 98 (98/C 196/98) PERGUNTA ESCRITA E-4078/97 apresentada por Monica Baldi (UPE) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Mensagens publicita·rias contra a Ita·lia no «Channel Four» As mensagens publicita·rias anti-italianas transmitidas recentemente pelo canal de televisa(cid:152)o inglesa «Channel Four», para apresentar o desafio de futebol Ita·lia-Ru·ssia, ofendem gravemente o nosso pa(cid:14)·s e constituem um incitamento a‘ intolera(cid:136)ncia e a‘ viole(cid:136)ncia. Podera· a Comissa(cid:152)o indicar que medidas pretende tomar para que os meios de comunica(cid:231)a(cid:152)o na(cid:152)o violem o respeito dos direitos de paz e tolera(cid:136)ncia em que se inspira a Unia(cid:152)o Europeia e o respeito da identidade nacional dos seus Estados-membros, tal como e· estipulado no artigo F das disposi(cid:231)o(cid:152)es comuns do TUE. Resposta dada por Marcelino Oreja em nome da Comissa(cid:152)o (24 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tinha conhecimento da transmissa(cid:152)o no Reino Unido pelo Channel 4 dos spots publicita·rios mencionados pelo Senhor Deputado, tendo entrado imediatamente em contacto com as autoridades brita(cid:136)nicas sobre este assunto. Estas informaram a Comissa(cid:152)o de que, no Reino Unido, a autoridade reguladora neste dom(cid:14)·nio e· a Independent Television Commission (ITC) que e· responsa·vel pela aplica(cid:231)a(cid:152)o das disposi(cid:231)o(cid:152)es nacionais de transposi(cid:231)a(cid:152)o da Directiva 97/36/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Junho de 1997, que altera a Directiva 89/552/CEE do Conselho relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o de certas disposi(cid:231)o(cid:152)es legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exerc(cid:14)·cio de actividades de radiodifusa(cid:152)o televisiva (directiva «televisa(cid:152)o sem fronteiras»), a qual constitui o quadro legal a n(cid:14)·vel comunita·rio para as actividades de radiodifusa(cid:152)o televisiva (1). Por outro lado, a Broadcasting Standards Commission (BSC) investiga queixas, com base no Co·digo de Conduta, ao qual aderiram todos os canais de televisa(cid:152)o. Ambas as entidades atra·s referidas investigaram o caso, tendo chegado a‘ conclusa(cid:152)o de que apesar de os spots em causa revelarem um humor de baixo n(cid:14)·vel, na(cid:152)o constituem, para os padro(cid:152)es ingleses, uma viola(cid:231)a(cid:152)o das regras de dece(cid:136)ncia e de bom gosto. E· de assinalar ainda que os spots so· foram utilizados para o primeiro jogo, na(cid:152)o tendo sido repetidos para o segundo jogo. Ale·m disso, houve uma troca de cartas entre o Ministro brita(cid:136)nico responsa·vel pelo desporto e o Presidente do Comite· Ol(cid:14)·mpico Italiano, que e· a entidade responsa·vel pelo desporto em Ita·lia, em que o Ministro brita(cid:136)nico declara que concorda sem reservas com o facto de na(cid:152)o se dever transmitir material suscept(cid:14)·vel de veicular atitudes inadequadas junto dos espectadores de jogos internacionais. Nestas circunsta(cid:136)ncias, a Comissa(cid:152)o pensa que se trata de um incidente infeliz, que na(cid:152)o constitui, contudo, uma viola(cid:231)a(cid:152)o da legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria, estando confiante de que tal na(cid:152)o se repetira· no futuro. (1) JO L 202 de 30. 7. 1997. (98/C 196/99) PERGUNTA ESCRITA P-4079/97 apresentada por Georg Jarzembowski (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (18 de Dezembro de 1997) Objecto: Assiste(cid:136)ncia em escala nos aeroportos da Comunidade Por decisa(cid:152)o de 15 de Outubro de 1996, o Conselho adoptou a Directiva 96/67/CE (1) relativa ao acesso ao mercado da assiste(cid:136)ncia em escala nos aeroportos da Comunidade. Nos termos do artigo 23o da referida directiva, esta devera· ser transposta, o mais tardar, um ano apo·s a sua publica(cid:231)a(cid:152)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Este prazo expirou em 26. 10. 1997. A directiva tem por objectivo po(cid:136)r termo ao monopo·lio dos aeroportos, abrir o mercado da assiste(cid:136)ncia em escala a‘ concorre(cid:136)ncia e permitir o acesso ao mercado por parte de novos prestadores de servi(cid:231)os. Tendo em conta as considera(cid:231)o(cid:152)es supra, pergunta-se a‘ Comissa(cid:152)o: 1. Que Estados-membros transpuseram a directiva para o seu direito nacional dentro do prazo previsto ou ate· a‘ data? 2. Examinou a Comissa(cid:152)o se as leis de transposi(cid:231)a(cid:152)o dos Estados-membros que ja· transpuseram a directiva correspondem materialmente a‘s disposi(cid:231)o(cid:152)es da directiva? Em caso afirmativo, quais os resultados? Em caso negativo, ate· quando tenciona a Comissa(cid:152)o efectuar esse exame?


title: 98/3/CE: Decisión del Consejo de 18 de diciembre de 1997 por la que se modifica la Decisión 96/441/CE relativa a la mejora de las estadísticas agrícolas comunitarias

eurovoc_concepts:
EU programme
EU statistics
action programme
agricultural statistics
national statistics
statistical method

text: 3. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 1/9 DECISI(cid:222)N DEL CONSEJO de 18 de diciembre de 1997 por la que se modifica la Decisi(cid:155)n 96/441/CE relativa a la mejora de las estad(cid:146)sticas agr(cid:146)colas comunitarias (98/3/CE) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo 43, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Art(cid:146)culo 1 La Decisi(cid:155)n 96/411/CE quedar ´a modificada como sigue: 1) en el art(cid:146)culo 5, la fecha «31 de marzo» se sustituir ´a por «31 de julio»; 2) en el art(cid:146)culo 11, los t(cid:130)rminos «1 de noviembre de 1997» se sustituir ´an por «1 de noviembre de 1999». Considerando que la Decisi(cid:155)n 96/441/CE (3), dispone la presentaci(cid:155)n de informes, por una parte, de los Estados miembros a la Comisi(cid:155)n, y por otra parte, de la Comisi(cid:155)n al Parlamento Europeo y al Consejo; Art(cid:146)culo 2 Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser ´an los Estados miembros. Considerando que los plazos fijados para la transmisi(cid:155)n de estos informes son muy r(cid:146)gidos teniendo en cuenta la experiencia adquirida; Considerando que es necesario por tanto retrasar las fechas previstas para introducir plazos m ´as flexibles, Hecho en Bruselas, el 18 de diciembre de 1997. Por el Consejo El Presidente F. BODEN (1) DO C 337 de 7. 11. 1997, p. 8. (2) Dictamen emitido el 16 de diciembre de 1997 (no publicado a ´un en el Diario Oficial). (3) DO L 162 de 1. 7. 1996, p. 14