title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition law
industrial property
invention
technological change

formats: html pdf print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 12. 1997 KOM(97) 691 endelig udg. 97/0356 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE INDLEDNING FØRSTE DEL: VIRKELIGGØRELSE AF DET INDRE MARKED FOR BRUGSMODEL BESKYTTELSE AF OPFINDELSER A. B. C. D. E. Harmonisering af de nationale forskrifter for brugsmodelbeskyttelse Indførelse af regler for brugsmodelbeskyttelse i de lande, hvor en sådan endnu ikke findes Fremme af frie varebevægelser Ophævelse af konkurrencefordrejninger i det indre marked Behov for en EU-foranstaltning ANDEN DEL: FORHOLDET MELLEM DE ØKONOMISKE BEHOV OG E U 'S MÅLSÆTNINGER A. Brugsmodelbeskyttelsens økonomiske betydning 1. 2. 3. Brugsmodellens anvendelse i EU og årsager hertil Brugsmodellens betydning i forhold til patentet Brugsmodellens relevans i forhold til virksomhedsstørrelse og erhvervssektor B. Styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne og fremme af forskning og udvikling 1. Brugsmodellens konkurrenceevne 2. Innovation betydning for virksomhedernes TREDJE DEL: NUVÆRENDE BEHOV OG FORUDSIGELIGE UDVIKLINGER A. Situationen for industrivirksomheder og selvstændige opfindere B. Ændringer i produktionscyklus, markedsføringstidspunkt og opfindelsers levetid C. Ændringer i udgifter til forskning og udvikling FJERDE DEL: NÆRMERE BESKRIVELSE AF DEN FORESLÅEDE FORANSTALTNING A. B. Brugsmodellens funktionsmåde Retsgrundlag FEMTE DEL: GENNEMGANG AF DE ENKELTE BESTEMMELSER BEGRUNDELSE INDLEDNING 1. 2. 3. 4. 5. En brugsmodel er en registreret rettighed, der indrømmer eneret til tekniske opfindelser. Det kræves som ved patentbeskyttelse, at den opfindelse, der skal beskyttes, er ny og indebærer en vis opfinderindsats Der kræves som regel en anden opfindelseshøjde end for patenter. Hertil kommer, at brugsmodeller almindeligvis meddeles uden forudgående prøvning af hverken nyhed eller opfindelseshøjde. Ejendomsrettighederne kan derfor opnås hurtigere og billigere end et patent, men brugsmodellerne giver dog samtidigt mindre retssikkerhed. indre marked1. Formålet var at Kommissionen fremlagde i juli 1995 en grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indlede en større høring om nødvendigheden af at træffe EU-foranstaltninger på området på baggrund af de virkninger, som de meget forskellige nationale lovgivninger, har på det indre marked. Formålet var ligeledes at opstille de forskellige muligheder, som Kommissionen i givet fald ville kunne bringe i anvendelse i lyset af de indsendte bemærkninger. En EU-foranstaltning på området vil først og fremmest kunne øge gennem sigtigheden i de frie varebevægelser inden for EU for mindre opfindelser af som følge af teknisk karakter og forhindre konkurrencefordrejninger forskellige eller manglende nationale lovgivninger. Et EU-initiativ vil endvidere kunne forbedre de retlige vilkår for de EU-virksomheder, som er under et konstant innovations- og tilpasningspres. Deres internationale konkurrenceevne kan således styrkes ved hjælp af brugsmodelbeskyttelse af deres opfindelser. Brugsmodellen er nemlig særdeles velegnet for at dække SMV's behov. led ligeledes et i foranstaltningerne under den første Initiativet er handlingsplan for innovation i Europa, en handlingsplan, som Kommissionen fremlagde i november 19962 med det formål at skabe gunstige rammer for innovation. Kommissionen annoncerede i handlingsplanen, at den i lyset af de indkomne bemærkninger i forbindelse med grønbogen om brugsmodellen ville tage stilling til, om der skal udarbejdes et udkast til EU-forskrifter på området. De berørte erhvervskredse har deltaget meget aktivt i høringen. Der er indgået nær ved 90 besvarelser på grønbogens spørgsmål, hvilket afspejler samtlige for emnet. Europa-Parlamentet og Det implicerede parters interesse 1 KOM(95) 370 endelig udg. af 19. 7. 1995. 2 'innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor", KOM(96) 589 endelig udg. af 20. 11. 1996, punkt 2. 6. Økonomiske og Sociale Udvalg har ligeledes udtalt sig om spørgsmålet. Kommissionen har endvidere tilrettelagt mundtlige høringer, navnlig af europæiske erhvervssammenslutninger den 23. september 1996 og af medlemsstaternes eksperter den 4. november 1996, for at vurdere, om det er nødvendigt med en EU-foranstaltning for brugsmodeller, og hvordan en sådan i givet fald bør udformes. Høringen viste, at der er et reelt behov for brugsmodelbeskyttelse af opfindelser i EU. Behovet gælder navnlig en række industrier (f. eks. legetøj, ure, optik, mikroteknik og mikromekanik) samt små og mellemstore virksomheder (SMV). Dette skyldes, at brugsmodelbeskyttelsen kun egner sig for visse former for opfindelser, som f. eks. mindre opfindelser af teknisk karakter. De berørte erhvervskredse stiller sig i overvejende grad positivt ved udsigten til en EU-foranstaltning på området, hvis foranstaltningen består i en harmonisering en brugsmodelbeskyttelse i de medlemsstater, hvor en sådan endnu ikke findes. lovgivning, herunder af national indførelse af 6. 7. FØRSTE D E L: V I R K E L I G G Ø R E L SE D ET I N D RE M A R K ED F OR BRUGSMODELBESKYTTELSE AF OPFINDELSER A. HARMONISERING AF DE NATIONALE FORSKRIFTER FOR BRUGSMODEL BESKYTTELSE 8. 9. Nærværende forslag har først og fremmest til formål på EU-plan at harmonisere den beskyttelse, som de nationale lovgivninger allerede giver tekniske opfindelser, med det sigte at sikre et velfungerende indre marked. De pågældende opfindelser er for øjeblikket underlagt forskellige former for beskyttelse, om nogen overhovedet, alt efter hvilken medlemsstat det drejer sig om. Forskellene i beskyttelsen, herunder den manglende beskyttelse i visse medlemsstater, kan afholde en opfinder eller en mindre virksomhed fra at ansøge om beskyttelse i andre medlemsstater. Nedenstående tabel viser det gennemsnitlige årlige antal nationale brugsmodelansøgninger sammenholdt med antallet af ansøgninger fra andre EU-medlemsstater i udvalgte medlemsstater i tidsrummet 1987-19903. Nationale ansøgninger Ansøgninger fra andre medlemsstater Tyskland " 13 608 ï~494 Belgien ~~~~ Î77 Spanien Grækenland Portugal : 3~5Ï9 269 56 73 394 57 45 Kilde: Industrial Property Statistics, Publication A and B, WIPO, samt det belgiske patentkontor, Office belge des brevets. til en undersøgelse involverende virksomheder og I henhold selvstændige opfindere større undersøgelse4 af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske betydning i EU. forbindelse med ifo-Instituttets i 3 Det skal bemærkes, at der for Grækenlands vedkommende ikke foreligger oplysninger for 1987, da 4 brugsmodellen først blev indført i landet netop samme år ved lov nr. 1733/1987. ifo-Instituttets undersøgelse af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske betydning i EU, Munchen, maj 1994. skyldes det beskedne antal ansøgninger fra andre medlemsstater vanskeligheder i forbindelse med grænseoverskridende ansøgninger. Forskellene mellem lovgivningerne udgør administrative hindringer, som kan virke uoverkommelige for ansøgerne, navnlig selvstændige opfindere og SMV. Som følge heraf bremses industriel innovation og virkeliggørelsen af det indre marked. En harmonisering gør det muligt side om side at opretholde indbyrdes tilsvarende nationale ordninger for brugsmodelbeskyttelse. Brugsmodel- ansøgeren får sikkerhed for, at der i de øvrige medlemsstater findes tilsvarende beskyttelse, så han ikke længere andre steder får problemer med forskellige forskrifter. Når han ansøger om beskyttelse i en anden medlemsstat, kender han umiddelbart beskyttelsens omfang og de vigtigste betingelser for at få den. En harmonisering vil endvidere reducere omkostningerne ved og forenkle ansøgning om beskyttelse i de øvrige medlemsstater. En tilnærmelse af de nationale lovgivninger bør nødvendigvis indeholde samt om den materielle bestemmelser om anvendelsesområde beskyttede genstand, betingelserne at opnå beskyttelse, beskyttelsens rækkevidde og varighed, konsumption af rettighederne samt årsager til ophør og ugyldigkendelse. En tilnærmelse af disse bestemmelser vil også bidrage til at reducere antallet af tvister, som kan være til skade for det indre marked. for 10. 11. B. INDFØRELSE AF REGLER FOR BRUGSMODELBESKYTTELSE I DE LANDE, HVOR EN SÅDAN ENDNU IKKE FINDES 12. 13. tilnærmelse af medlemsstaternes ikke tvinger de En medlemsstater, for brugsmodelbeskyttelse, til at indføre en sådan. Det vil være tilfældet for Det Forenede Kongerige, Luxembourg og Sverige. lovgivninger har ordning endnu som en En rundspørge blandt britiske virksomheder og selvstændige opfindere, som blev foretaget i forbindelse med ifo-Instituttets ovennævnte under søgelse, har vist, at der navnlig for SMV er udpræget økonomisk interesse for denne nye form for beskyttelse som supplement til patentbeskytte Isen. C. FREMME AF FRIE VAREBEVÆGELSER 14. I henhold til EF-traktatens artikel 3, litra c), indebærer EF's virke oprettelse af et indre marked ved fjernelse af hindringerne for den frie bevægelighed for navnlig varer mellem medlemsstaterne. I traktatens artikel 7A er det endvidere præciseret, at det indre marked indebærer el område uden indre grænser med fri bevægelighed for navnlig varer. De nationale ordninger for brugsmodelbeskyttelse af opfindelser har 15. 16. 17. imidlertid kun virkning i den medlemsstat, hvor beskyttelsen er meddelt. Brugsmodellen er en rettighed, der indgår i den beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret, som er omhandlet i traktatens artikel 36. EF-Domstolen har fortolket traktatens artikel 30 og 36 for så vidt angår de frie varebevægelser således, at selv om traktaten ganske vist ikke berører de industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, der indrømmes i national lovgivning, så kan udøvelsen af disse rettigheder imidlertid afhængigt af omstændighederne begrænses ved hjælp af traktatens forbudsbestemmelser. I den forbindelse er en begrænsning af de frie varebevægelser kun tilladt, såfremt de er nødvendige med henblik på iagttagelsen af de rettigheder, der er den specifikke genstand for dette ejendomsforhold5. en indført fleste medlemsstater for har De brugsmodelbeskyttelse af opfindelser. Andre medlemsstater, som Det Forenede Kongerige, Luxembourg og Sverige har fuldstændigt afstået fra at indføre en ordning. De forskellige beskyttelsesregler, som rettighedshaveren ikke har nogen indflydelse på, gør, at han i givet fald må undgå de markeder, hvor han ikke kan opnå tilsvarende beskyttelse af sin opfindelse. ordning Hertil kommer, at de forskellige nationale beskyttelsesordninger gør det vanskeligt at få en grænseoverskridende beskyttelse af opfindelser i det indre marked. 1 henhold til en rundspørge blandt virksomheder og selv ifo-Instituttets i stændige opfindere ovennævnte undersøgelse betegner gennemsnitligt 50% af de adspurgte virksomheder grænseoverskridende ansøgninger om brugsmodeller i det indre marked for delvis til stærkt vanskeliggjort, hvorimod 32% ikke har nogen mening. Så meget afviger de forskellige ordninger fra hinanden. forbindelse med foretaget Rækkevidden af beskyttelsen varierer betydeligt fra den ene nationale ordning til den anden. Det betyder, at en beskytbar opfindelse i en medlemsstat ikke nødvendigvis anses for at være det i en anden, eller den kan ikke beskyttes på samme betingelser. Det gælder navnlig beskyttelsesbetingelser om opfindelseshøjde for, at en opfindelse er beskytbar. En række medlemsstater (f. eks. Belgien og Frankrig) kræver samme opfindelseshøjde som for patenter, hvorimod andre (f. eks. Spanien, Grækenland og Italien) accepterer en mindre grad af opfinderindsats, idet endog denne mindre grad af opfinderindsats defineres meget forskelligt fra land til land. Hertil kommer, at nyhedsbetingelsen ikke er udformet på samme måde i samtlige medlemsstater. Nyheden vurderes således i Spanien i forhold til den nationalt kendte teknik, hvorimod kriteriet i de øvrige medlemsstater er F. eks. Domstolens dom af 3. 7. 1974 i sag 192/73, Van Zuylen Frères mod Hag AG, Sml. s. 731, og dom af 31. 10. 1974 i sag 15/74, Centrafarm mod Sterling Drug, Sml. s. 1147. 7 den internationalt kendte teknik, dog i nogle tilfælde med visse begrænsninger (Tyskland og Portugal). Det forholder sig på samme måde med hensyn til beskyttelsesperioden. Varigheden kan være på seks år (f. eks. Belgien og Frankrig), syv år (Grækenland), otte år (Finland), ti år (f. eks. Tyskland, Østrig og Danmark) eller mere (f. eks. Portugal, hvor varigheden kan forlænges uendeligt). Det betyder, at en opfindelse ikke mere vil være beskyttet i en medlemsstat, selv om den samme opfindelse fortsat er beskyttet i en længere periode i den anden medlemsstat. Procedureregler, navnlig for ansøgning om brugsmodelbeskyttelse, er også forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. I en række tilfælde foretages der en forudgående prøvning af nyheden og opfindelseshøjden (Belgien og Frankrig), mens det i de fleste andre tilfælde kun efterprøves, om beskyttelsesbetingelserne er opfyldt. Alle disse retlige usikkerhedsmomenter fremmer ikke ligefrem de frie varebevægelser i det indre marked. 18. Forskellene i de nationale beskyttelsesordninger har derfor indirekte følgevirkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne og for virksomhedernes evne til at se det indre marked som en og samme ramme for deres økonomiske og industrielle aktiviteter. Dette forhold afspejler en mangel på gennemsigtighed og bidrager ikke til at fremme de frie varebevægelser. D. OPHÆVELSE AF KONKURRENCEFORDREJNINGER I DET INDRE MARKED 19. 20. I henhold til EF-traktatens artikel 3, litra g), indebærer Fællesskabets virke, at der gennemføres en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det indre marked ikke fordrejes. Denne målsætning er tæt knyttet til forpligtelsen i traktatens artikel 2 om at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet som helhed. Indførelse af for samtlige industriel økonomiske beslutningstagere ejendomsret er en forudsætning for, at beslutningstagerne effektivt kan gøre brug af de grundlæggende friheder, som er indeholdt i traktaten. lige konkurrencevilkår inden for beskyttelse af De eksisterende forskelle mellem de nationale beskyttelsesordninger og det deraf følgende behov for juridisk eller ejendomsretlig rådgivning skaber imidlertid meget store administrative vanskeligheder og omkostninger for erhvervslivet, navnlig for selvstændige opfindere og SMV. Dette forhold reducerer virksomhedernes innovationsevne. bidrager til deres isolation og skaber konkurrencefordrejninger. Det kan ikke udelukkes, at virksomhederne tvinges til at udforme deres salgsstrategier for de nationale markeder i EU i forhold til den beskyttelse, som deres produkter kan opnå på det pågældende marked. 21. 22. 23. Set fra et forbrugersynspunkt er det således muligt, at produktet- frembragt af tekniske opfindelser ikke er at linde overalt i El I. De forskelle, som er nævnt muler punkt virkning for konkurrencevilkårene i det indre marked. lo, har ligeledes en direkte i endvidere understreges, at de medlemsstater, lav Det skal samme opfindelseshøjde opfindelseshøjde ikke nyder tilstrækkelig beskyttelse. De pågældende varer vil således kunne kopieres eller efterlignes uden mulighed for at gribe ind. Dette giver anledning til endnu større bekymring i de medlemsstater, som ikke har indført nogen brugsmodelbeskyttelse. opfindelser med som for brugsmodeller som for patenter, kræver Kopier eller efterligninger kan som regel fremstilles billigere end originaler. Det kan derfor føre til, at markedsandele for kopier eller efterligninger i de medlemsstater, hvor beskyttelsesniveauet er lavt eller ikke-eksisterende, kan blive større end markedsandelen for originalerne. Det kan endvidere ikke udelukkes, at piratkopier i de lande, hvor beskyttelsesniveauet er højt, lettere vil kunne importeres i takt med et stadigt mere integreret indre marked. Dette forhold stemmer ikke overens med EU's målsætning om at beskytte de rettigheder, som fremkommer ved europæiske forskeres og opfinderes indsats samt de omfattende investeringer, som de europæiske virksomheder foretager på området, mod krænkelser fra tredjemand. Det medfører også konkurrencefordrejninger. For at rette op på forholdet bør de virksomheder, der udøver deres aktiviteter i det indre marked have samme konkurrencevilkår som deres konkurrenter. E. BEHOV FOR EN EU-FORANSTALTNING 24. 25. Erhvervslivet generelt, men navnlig visse sektorer og SMV, har behov for en EU-beskyttelse af tekniske opfindelser gennem en brugsmodel. Behovet kan ikke dækkes tilstrækkeligt af udelukkende nationale foranstaltninger. af medlemsstaternes EU-harmonisering lovgivninger synes derfor nødvendig. En opfindelse vil således kunne nyde tilsvarende beskyttelse overalt i EU. En På baggrund af det proportionalitetsprincip, der er indeholdt i traktatens artikel 3B, skal de foreslåede foranstaltninger imidlertid stå i forhold til de vigtigste tilsigtede mål, som er at øge gennemsigtigheden i det indre marked. En harmonisering af de nationale lovgivninger, herunder indførelse af en beskyttelsesordning i de medlemsstater, som endnu ikke har indført en sådan, bør dog ikke dække samtlige aspekter i de nationale lovgivninger om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser, men 9 bør begrænses til en tilnærmelse af de væsentligste bestemmelser, som har den mest direkte virkning for det indre marked. 26. Det drejer sig derfor ikke om på EU-plan at indføre forskrifter om brugsmodelbeskyttelse for et samlet område omfattende samtlige medlemsstater efter en eneste anmeldelse til én fælles myndighed efter en og samme procedure og lovgivning. Det drejer sig heller ikke om at indføre en gensidig anerkendelse af de nationale ordninger, hvorefter en brugsmodel anmeldt i én medlemsstat ville få virkning overalt i EU på ansøgerens anmodning. Den forudgående høring i tilknytning til Kommissionens grønbog har vist, at der kun er begrænset interesse for disse to løsningsmodeller i de berørte erhvervskredse. 10 ANDEN DEL: FORHOLDET MELLEM DE ØKONOMISKE BEHOV OG EU'S MÅLSÆTNINGER A. BRUGSMODELBESKYTTELSENS ØKONOMISKE BETYDNING 1. Brugsmodellens anvendelse i EU og årsager hertil 27. Den praktiske anvendelse af brugsmodellen i EU er en god ledetråd for at vurdere den økonomiske betydning for virksomhederne. For så vidt angår de nationale ansøgninger om beskyttelse, synes antallet af ansøgninger i de lande, som har indført en beskyttelsesordning med lave krav til opfindelseshøjde, større end i de lande, som stiller samme krav til opfindelseshøjde som for patenter (f. eks. gennemsnitligt 12 000 årlige ansøgninger i Tyskland mod kun et par hundrede om året i Frankrig). For så vidt angår grænseoverskridende ansøgninger er antallet meget lavt på grund de vanskeligheder, der følger af de eksisterende ordningers meget heterogene karakter. 28. Med hensyn til mulige udviklinger i brugsmodelansøgernes adfærd i EU fremgår det af en rundspørge blandt patentagenter i forbindelse med ifo- Instituttets ovennævnte undersøgelse, at der kan forventes et stigende antal ansøgninger, hvis gældende lovgivning ændres markant. Især vil en forenkling af beskyttelsesbetingelserne til en mere udbredt anvendelse af brugsmodellen, uanset virksomhedsstørrelse. føre På baggrund af Kommissionens høring af de berørte erhvervskredse i tilknytning til grønbogen kan det endvidere konstateres, at der er et reelt økonomisk behov for en brugsmodelbeskyttelse af tekniske opfindelser, navnlig for SMV's og en række sektorers vedkommende (f. eks. legetøj, ure osv. ). 29. Brugsmodelbeskyttelse af tekniske opfindelser anvendes af følgende årsager, som samtidig udgør de nærmere kendetegn for denne form for beskyttelse: - Hurtig og enkel registrering: en brugsmodel meddeles i gennemsnit efter seks måneder, hvorimod det normalt tager to til fire år at få et patent, idet der ikke skal foretages en prøvning af nyheden og opfindelseshøjden. Hermed får anmelderen først og fremmest en hurtig beskyttelse mod kopier og efterligninger, da beskyttelsen først og fremmest skal cementere virksomhedernes, hovedsageligt SMV's, konkurrencemæssige stilling og forbedre deres produkter, hovedsageligt investerings- og forbrugsgoder, ud fra markedsføringsmæssige aspekter. Den hurtige registrering tillader også en hurtige økonomisk udnyttelse af opfindelsen, enten gennem licensudstedelse eller gennem egen udnyttelse af opfindelsen. 11 Lavere beskyttelsesbetingelser: for at opnå et patent skal der være tale om en opfinderindsats og om en absolut nyhed. Over for dette stilles der i de fleste ordninger for brugsmodelbeskvUelse anderledes krav iler gælder visse til opfindelseshøjde, og begrænsninger af nyhedsbegrebet (f. eks. i Spanien, hvor tier kun tages hensyn til den nationalt kendte teknik). Betingelserne lor at opnå en brugsmodelbeskyttelse er derfor knap så strenge og lettere at opfylde. De lavere krav til opfindelseshøjde end for om patenter brugsmodelbeskyttelse, da det gør det muligt at dække opfindelser, som kun udgør små teknologiske udviklingsspring. Dette er af stor betydning ikke blot for SMV, men også for større virksomheder. ansøge vigtig årsag en til er at Lave omkostninger: der foretages ikke ved brugsmodellerne en prøvning af nyheden og opfindelseshøjde som ved patenter, især hvilket gør dem billigere at opnå. Denne fordel har betydning for virksomheder, som har behov for en så omfattende beskyttelse som muligt mod kopier og efterligninger, og som er indgiver mange ligeledes af afgørende betydning for opfindelser med usikker kommerciel værdi. Dette gælder i særdeleshed SMV, som for de flestes vedkommende ikke har tilstrækkelige oplysninger om markederne til rådighed for at kunne vurdere nye produkters chancer for succes. De større virksomheder råder derimod over planlægnings- og prognoseværktøjer, som kan begrænse risikoen noget. ansøgninger. Omkostningsspørgsmålet registrering Foreløbig beskyttelse: med den hurtige af brugsmodeller kan man slå bro over den relativt lange periode til meddelelsen af et offentligt prøvet patent, hvis frem opfindelsen altså kan beskyttes efter begge ordninger. Den foreløbige beskyttelse er især nyttig i medlemsstater med en omfattende prøvning af patentets nyhed og opfindelseshøjde og en tilsvarende lang meddelelsesprocedure. 12 2. Brugsmodellens betydning i forhold til patentet 30. i forhold De nationale brugsmodelordningers betydning til patent beskyttelse afhænger i vid udstrækning af deres udformning. En sammen ligning af antallet af ansøgninger om nationale patenter (ikke registreret af Det Europæiske Patentkontor), om europæiske patenter og brugsmodeller i fire af EU's medlemsstater i tidsrummet 1987-1991, bortset fra Italien, hvor der kun findes tal for perioden 1987-1989 for så vidt angår nationale patenter og brugsmodeller (jf. tabellen nedenfor), viser, at i de lande, hvor kravet til opfindelseshøjde er forskellig i forhold til patentet (f. eks. Tysk land, Spanien og Italien), er antallet af ansøgninger om brugsmodel beskyttelse højere end i de lande, hvor betingelserne for brugsmodel beskyttelse er de samme som for patenter (f. eks. Frankrig). Antal ansøgninger om patent/brugsmo del for udvalgte • laiidéi ( Ansøgninger om nationalt patent Ansøgninger om europæisk patent Ansøgninger om brugsmodel •TysJpand , 88 271 Spanien Frankrig Italien 7 306 31209 10 369 55 672 1 017 22 350 9 927 61 057 17 260 1 771 10 890 Kilde: EPO (EPIDOS/INPADOC): opgørelse pr. 9. 7. 1993, statistikker over ifo-patenter samt beregninger foretaget af ifo-Instituttet. Dette skyldes, at ordninger med en anden opfindelseshøjde end for patenter har mindre strenge beskyttelsesbetingelser. Hver af de to beskyttelsesformer har derfor sin berettigelse. Ordninger for brugsmodelbeskyttelse med samme beskyttelsesbetingelser som patentet er mindre attraktive, da de er i konkurrence med den beskyttelse, der gives med et patent, og som de fleste ansøgere betragter løsning på baggrund af den større som den mest retssikkerhed. interessante Brugsmodellens relevans erhvervssektor i forhold til virksomhedsstørrelse og Brugsmodelbeskyttelsen har ikke samme økonomiske relevans for samtlige virksomheder, men afhænger af den enkelte virksomheds 31. 32. 3. 33. 13 interesser. En tysk undersøgelse6, hvis resultater imidlertid kan overføres til samtlige medlemsstater i EU, viser, at brugsmodellen nok er interessant for større virksomheder med en årsomsætning på mere end 1,25 mia. ECU, men at det mest er virksomheder med en årsomsætning på op til 5 mio. ECU, som anvender brugsmodellen. SMV's7 interesse skyldes primært omkostnings-, tids- og administrationsbesparelser. På grund af disse virksomheders begrænsede økonomiske og menneskelige ressourcer fører deres forsknings- og udviklingsaktiviteter ofte til tekniske opfindelser med en lav opfindelseshøjde, som ikke nødvendigvis opfylder betingelserne for patentbeskyttelse. Det drejer sig ofte om tekniske forbedringer, som kumuleret og anvendt sammen dog kan have ligeså stor virkning som egentlige opfindelser på den teknologi, der anvendes i en given sektor. Andre undersøgelser8 af navnlig ansøgninger om brugsmodelbeskyttelse i EU har endvidere vist, at brugsmodellen anvendes i en række erhvervs sektorer, hvor der er et konstant innovationsbehov, navnlig i form af mindre opfindelser af teknisk karakter. Det drejer sig hovedsageligt om samt maskinindustrien, bilindustrien. finmakanik og optik elektroindustrien, 34. 35. B. STYRKELSE AF VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCEEVNE OG FREMME AF FORSKNING OG UDVIKLING 1. Brugsmodellens betydning for virksomhedernes konkurrenceevne 36. Det er klart, at konstante innovationsbestræbelser stiller virksomhederne mere fordelagtigt rent teknologisk og udgør en vigtig faktor for deres konkurrenceevne. Virksomhedernes konkurrenceevne har nu i flere år været i centrum for EU-politikken. Innovationsevnen som katalysator for konkurrenceevnen har været en del af den europæiske industripolitik siden begyndelsen af 1990'erne9. Undersøgelse om det tyske patent i forhold til virksomhedernes innovationsaktivitet udfort i 1989 al ifo-lnstituttet for det tyske økonomiministerium. 7 I henhold til Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder forstås ved SMV virksomheder, som har under 250 ansatte og enten en årlig omsætning på ikke over 40 mio. ECU eller en årlig samlet balance på ikke over 27. mio. ECU, og som ikke kontrolleres af en anden virksomhed eller flere virksomheder i fællesskab, der ikke opfylder definitioner på en SMV eller en lille virksomhed, gennem besiddelse af 25% eller derover af kapitalen eller af stemmerettighederne (EFT L 107 af 30. 4. 1996). 8 Det Europæiske Patentkontor, afdelingen i Wien, opgørelse pr. 8. 1. 1993, og en rundsporge blandt virksomheder i Danmark, A1PPI Annuaire 1986 1-4. l) Jf. især Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 16. november 1990 om industripolitik, KOM(90) 556 endelig udgave. 14 37. 38. Set ud fra dette synspunkt udgør brugsmodellen på grund af de særlige karakteristika i forhold til patentet, nemlig hurtig og enkel registrering af ansøgninger om beskyttelse, et selvstændigt konkurrenceværktøj for virksomhederne, navnlig SMV, for at sikre eller forbedre deres markeds lette den økonomiske og stilling, som samtidigt bidrager kommercielle udnyttelse af tekniske opfindelser. til at Langt de Heste industrivirksomheder og selvstændige opfindere anfører i en undersøgelse involverende et udvalgt antal medlemsstater inden for rammerne af ovennævnte ifo-undersøgelse, at blandt brugsmodellens positive virkninger indtager en bedre markedsstilling klart førstepladsen, uanset virksomhedsstørrelse. Virksomhederne er sig meget bevidste, at de kun kan fastholde konkurrencemæssige fordele, hvis de kan hindre konkurrenter i at kopiere eller efterligne dem i et vist tidsrum gennem en effektiv retlig beskyttelse, som f. eks. brugsmodelbeskyttelsen. Det er væsentligt, at virksomhederne kan lade deres originalitet komme til udtryk, så de kan fastholde deres konkurrencemæssige fordele frem for de øvrige virksomheder på de samme markeder takket være deres innovation såvel for varer som for processer, og så kunderne danner sig et positivt billede af virksomhedens teknologiske innovationsevne. Brugsmodel beskyttelse af tekniske opfindelser kan således bidrage til at styrke de europæiske virksomheders konkurrencemæssige stilling på verdens markedet. 2. Innovation 39. Innovation10, som er kendetegnet ved teknisk videreudvikling eller forbedring, er af afgørende betydning for industrivirksomhederne. De skal konstant forbedre eller forny deres produkter for at fastholde eller vinde markedsandele. Udvikling af nye produkter forbedrer virksomhedernes konkurrenceevne i alle erhvervssektorer. Imidlertid udnyttes innovations- aktiviteten i EU for øjeblikket ikke i tilstrækkelig grad i forhold til de vigtigste samhandelspartnere, nemlig USA og Japan. I EU er parametre som andel af BNP, der går til forskning, industriens samlede forsknings udgifter, udgifter per indbygger til forskning og samlet antal forskere i forhold til den aktive befolkning alle lavere end i Japan og USA. 10 Jf. Kommissionens grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udgave. 15 tekniske Brugsmodelbeskyttelse af opfindelser er et væsentligt middel til fremme i de europæiske virksomheder. Som af den understreget af Europa-Parlamentet11: "fremmer retsbeskyttelse af den industrielle ejendomsret innovationsaktiviteten i EU. Det er vigtigt al forenkle vej en fra idé til produkt ". innovation 40. Selv om de større virksomheder ikke forventer, at innovationsaktiviteten kan udvikles i større grad ud over en simpel produktionsfornyelse, og heller ikke forventer, at produkternes livscyklus kan forkortes, erkender SMV, at de må intensivere deres opfinderiske indsats for at modstå den øgede konkurrence. Brugsmodelbeskytlelsen synes derfor velegnet til fremtidens mindre teknologiske fremskridt med en relativ kort levetid. SMV, som tegner sig for 99% af de europæiske virksomheder, 66% ai" beskæftigelsen og 65% af omsætningen i EU, vil nyde størst fordel heraf. 11 Beslutning om Kommissionens grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked, dok. PI- 214. 304/endelig udg. af 26. 6. 1996. 16 TREDJE DEL: NUVÆRENDE BEHOV OG FORUDSIGELIGE UDVIKLINGER A. SITUATIONEN FOR INDUSTRIVIRKSOMHEDER OG SELVSTÆNDIGE OPFINDERE 41. Virksomhederne og de selvstændige opfindere har i en meningsunder søgelse fra 1993 i fem medlemsstater givet udtryk for en stærk interesse for en særskilt beskyttelse for mindre opfindelser af teknisk karakter som supplement til patentbeskyttelsen, men med mindre strenge betingelser, ingen forudgående prøvning, færre omkostninger og kortere varighed (se nedenstående tabel). Interesse for brugsmodelbeskyttelse (i % af indgivne svar) Stor Rimelig Svag Ingen mening I de udvalgte lande Tyskland Spanien Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Efter virksomheds størrelse indtil 100 ansatte fra 101 til 500 ansatte fra 501 til 1000 ansatte mere end 1 000 ansatte Alle virksomheds størrelser 46 41 22 26 32 41 48 29 27 39 30 25 51 42 25 34 28 37 32 32 16 12 13 19 34 12 17 24 38 20 8 22 13 13 9 13 7 10 3 9 Kilde: ifo-undersøgelser i udvalgte EU-medlemsstater i 1993. Beregninger foretaget ;il Europa-Kommissionen 1994. 17 42. 43. Som det tydeligt fremgår af tabellen, har virksomhederne et relativt stort behov for denne form for beskyttelse. Gennemsnitligt 39% af de adspurgte virksomheder betegner deres interesse som "stor", 32% som "rimelig" og kun 20% som "svag". Når undersøgelsens resultater analyseres efter virk somhedsstørrelse, viser det sig, at virksomheder med indtil 500 ansatte udviser størst interesse for denne form for beskyttelse, hvorimod interessen hos virksomheder med over 1 000 ansatte er noget mindre. Det fremgår ligeledes af meningsundersøgelsen, at virksomhederne og de selvstændige opfindere uafhængigt af deres nuværende muligheder i det indre marked især gerne vil holde muligheden åben for i fremtiden at udvide deres markeder, hvorfor de i stor udstrækning er interesseret i, at der på EU-plan findes en form for brugsmodelbeskyttelse. B. ÆNDRINGER OPFINDELSERS LEVETID I PRODUKTIONSCYKLUS, MARKEDSFØRINGSTIDSPUNKT OG 44. Der kan ligeledes forventes en større udvikling i den nærmeste fremtid. Det bliver nødvendigt at finde mere fleksible beskyttelsesformer som brugsmodelbeskyttelsen. Produktionscyklusserne bliver kortere og kortere på verdensplan. Det betyder, at tidsrummet mellem opfindelse, markedsføring og næste produktgeneration forkortes. Der er derfor et behov for at kunne opnå beskyttelse hurtigt, mens beskyttelsens varighed samtidigt mister betydning, bortset fra i visse erhvervssektorer som f. eks. medicinalindustrien. Fænomenet er særligt udtalt i Japan. En japansk undersøgelse12 har vist, at brugsmodelbeskyttede opfindelser i Japan meget ofte markedsføres allerede i perioden mellem indgivelsen og offentliggørelsen af den ikke prøvede ansøgning. I USA har patentkontoret13 foretaget en undersøgelse, som viser en tendens til en stadigt hurtigere udvikling af nye opfindelser inden for alle erhvervssektorer, med undtagelse af brændstof, levneds midler samt kemi og lægemidler. En opfindelse har nu en gennemsnitlig levealder på ikke over seks år her. 45. Hvis man sætter de forkortede produktionscyklusser og opfindelsers korte levetid i forhold til de erhvervssektorer, der særligt hyppigt har benyttet brugsmodellen (f. eks. maskin-, elektro- og bilindustrien), viser der sig en stærk tendens til forkortede produktionscyklusser og kortere levetid for opfindelserne. Der går normalt fire år fra indgivelsen af ansøgningen for et europæisk patent til meddelelsen. Set i forhold til de tekniske opfindelsers 12 "Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R&D", Japan Institute of Intellectual Property, 1991. 13 Business Week, Science &Technology, 3. august 1992, CHI Research Inc. 18 gennemsnitlige levetid, kan det forventes, at der side om side med pnlcntcl i fremtiden må udvikles en beskyttelse, som kan opnås hurtigere, for opfindelser med kort levetid. Brugsmodellen er det værktøj, der bedst kan opfylde dette behov. C. ÆNDRINGER I UDGIFTER TIL FORSKNING OG UDVIKLING 46. foretaget forskning. En i forbindelse med i de store virksomheder. Forsknings- og udviklingsaktiviteter udgør et centralt element i den rundspørge blandt virksomheder og økonomiske selvstændige opfindere ifo-Instituttets ovennævnte undersøgelse, synes imidlertid at vise, at F&U-udgifterne ikke undergår en stor udvikling, især ikke i de teknologiintensive brancher for maskinindustrien, og transportindustrien, og medicinalteknik vurderer mellem 50 og 58% af de adspurgte, at de fremtidige F&U-udgifter vil forblive på samme niveau. På baggrund af de intensive bestræbelser man har gjort for at sænke omkostningerne inden for alle virksomhedsområder, må det faktisk vurderes som positivt, at F&U-udgifterne forbliver konstante. elektroteknik finmekanik, inden optik samt Især 47. Blandt producenter af emballerings- og transportteknik samt i træ- og møbelindustrien og blandt producenter af husholdningsartikler er der dog eksempelvis plads til stigende F&U-udgifter. De deraf følgende tekniske opfindelser vil skabe et behov for velegnet beskyttelse. Denne tendens taler ligeledes for, at brugsmodelbeskyttelsen vil fa større betydning i fremtiden. 19 FJERDE DEL: NÆRMERE BESKRIVELSE AF DEN FORESLÅEDE FORANSTALTNING A. BRUGSMODELLENS FUNKTIONSMÅDE 48. 49. 50. En brugsmodel er en registreret rettighed, der indrømmer eneret til tekniske opfindelser. Den adskiller sig således fra mønstre, som beskytter en genstands ydre form og ikke den tilgrundliggende opfindelse. Tekniske opfindelser, som ønskes beskyttet, skal som for patenters vedkommende være nye og udvise en vis grad af opfinderindsats. Kravene til opfin delseshøjde er normalt ikke de samme som for patenters vedkommende. Hertil kommer, at brugsmodellen i modsætning til patentet meddeles uden prøvning af nyheden og opfindelseshøjden. Ejendomsrettighederne opnås derfor hurtigere og billigere, men giver dog mindre retssikkerhed. Men som Europa-Parlamentet14 har udtrykt det, "bør den ufuldkomne retssikkerhed i forbindelse med brugsmodelbeskyttelsen ikke betragtes som en hindring for at indføre den i EU-retten, da fordelene ved denne beskyttelse opvejer ulemperne ". For øjeblikket kan der kun opnås brugsmodelbeskyttelse på nationalt plan. Der findes slet ingen form for brugsmodelbeskyttelse i tre medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Luxembourg og Sverige). I de øvrige medlems stater, hvor der findes en ordning, ydes forskellige former for beskyttelse forskellige betegnelser, nemlig brugsmodel, brugscertifikat, under seksårigt patent, kortvarigt patent, lille patent, brugsmodelcertifikat osv. Ordningerne er meget forskellige, men alle supplerer patentrettighederne, idet de beskytter tekniske opfindelser. Alle de eksisterende ordninger har endvidere til formål at styrke virksomhedernes innovationsevne. De forskellige nationale ordninger stemmer ikke overens med målsæt ningen om at fremme de frie varebevægelser og indføre lige konkurrence vilkår i det indre marked. Forskellene gør det heller ikke muligt at stimulere de europæiske virksomheders innovationsaktivitct. En konstant innovationsaktivitet stiller virksomhederne gunstigere rent teknologisk og er en vigtig faktor for deres konkurrenceevne. 14 Beslutning om Kommissionens grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked, dok. PE 214. 304/endelig udg. af 26. 6. 1996. 20 51. 52. 53. 54. Der har endvidere været stor interesse for brugsmodelbeskyttelse i EU i de seneste år. I løbet af de seneste år er der således indfort beskyttelses ordninger i fem medlemsstater (Irland, Danmark, Grækenland, Østrig og Finland), så der nu findes ordninger i tolv af de femten medlemsstater. Dette forslag til direktiv sigter på at harmonisere de vigtigste forskrifter for især den beskyttede genstand, beskyttelsesbetingelserne, beskyttelsens rækkevidde og varighed. Der skal ikke indføres en fælles ansøgnings- eller meddelelsesmyndighed for brugsmodeller på EU-plan. Men det betyder, indført ikke har brugsmodelbeskyttelse, skal indføre en sådan i deres lovgivning. at de medlemsstater, endnu som Det skal understreges, at der er valgt at se bort fra krav om rumlig form, som det er tilfældet i en række nationale ordninger (f. eks. Spanien. Finland, Grækenland, Italien og Portugal), da rumlig form ikke mere synes relevant i anvendelsesområdet. Med hensyn til biologiske og kemiske stoffer samt lægemidler og opfindelser i form af edb-programmel udelukker direktivet udtrykkeligt sådanne fra beskyttelsen. tider. Dermed kan processer medtages i disse Som følge af harmoniseringen vil en ansøger om brugsmodelbeskyttelse være sikker på at få tilsvarende beskyttelse i alle medlemsstater, og han vil ikke mere stå over for en masse forskellige forskrifter. Hvis han ansøger om beskyttelse i en anden medlemsstat, kender han allerede de vigtigst betingelser for at fa beskyttelse og beskyttelsens rækkevidde. Ordningen vil reducere omkostningerne ved og forenkle ansøgninger om beskyttelse i de andre medlemsstater og således stimulere innovation. indeholder direktivforslaget en For at begrænse den retlige usikkerhed, der opstår, hvis der meddeles for mange brugsmodeller uden forudgående prøvning af hverken nyheden eller opfindelseshøjden, liste over undtagelser med navnlig biologiske stoffer, kemiske eller farmaceutiske indeholder stoffer eller processer samt edb-programmel. Forslaget ligeledes en begrænsning af varigheden og udfærdigelse af en forskningsrapport på ansøgerens anmodning eller, hvis medlemsstaternes forskrifter indeholder bestemmelser herom, i tilfælde af søgsmål for at gøre brugsmodelbeskyttelsen gældende. Endelig udelukker forslaget ikke muligheden for, at medlemsstaterne kan indføre en tillægsafgift for forlængelse af beskyttelsen. 21 B. RETSGRUNDLAG 55. 56. 57. Hvis de nationale ordninger for brugsmodelbeskyttelse opretholdes, kan dette være til skade for de frie varebevægelser, skabe konkurrence fordrejninger i det indre marked og således påvirke konkurrencevilkårene. En forskrifter om brugsmodellen vil øge gennemsigtigheden i det indre marked, fremme innovation og teknisk udvikling på EU-plan og fremme samhandelen med varer inden for EU. tilnærmelse af de vigtigste af de nationale En harmonisering af de nationale lovgivninger svarer tillige til de pågæl dende erhvervskredses behov, navnlig industriens, som for størstepartens vedkommende har udtrykt interesse for en harmonisering af de nationale lovgivninger for brugsmodelbeskyttelse gennem et direktiv, herunder indførelse af en beskyttelsesordning i de medlemsstater, hvor dette endnu ikke er tilfældet. Kommissionen foreslår EF-traktatens artikel 100A som retsgrundlag for nærværende forslag. Dette stemmer overens med de øvrige direktiver om tilnærmelse af de nationale lovgivninger om intellektuel og industriel ejendomsret15. Det fornuftige i valget af dette retsgrundlag er endvidere ved flere lejligheder blevet bekræftet af Domstolen16. 15 Jf. f. eks. direktiv 89/104/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (EFT L 40 af 11. 2. 1989, s. 1), direktiv 93/98/EØF om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (EFT L 290 af 24. 11. 1993, s. 9) og direktiv 96/9/EF om retlig beskyttelse af databaser (EFT L 77 af 27. 3. 1996, s. 20), osv. 16 Jf. Domstolens udtalelse 1/94, Fællesskabets kompetence til at indgå internationale aftaler vedrørende tjenesteydelser og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, Sml. 1994 s. 1-5267, og dom i sag C-350/92, Kongeriget Spanien mod Rådet for Den Europæiske Union, Sml. 1995, s. I-1985. 22 FEMTE DEL: GENNEMGANG AF DE ENKELTE BESTEMMELSER 58. 59. 60. 61. Bestemmelserne i de nationale ordninger for hrugsmoilelhcskyUcIsc er ofte modelleret efter den nationale patentret, som igen er udformet i overensstemmelse med den europæiske patentkonvention. For at sikre størst mulig sammenhæng er der i formuleringen af en række af artiklerne i dette direktivforslag ligeledes taget udgangspunkt i den europæiske patentkonvention. Artikel 1 Begrebet brugsmodel skal defineres tydeligt i forhold til de forskellige begreber, som medlemsstaterne opererer med. Det skal i denne henseende dog præciseres, at de betegnelser, man har lagt sig fast på i Belgien og i Nederlandene, ikke er officielle, men anvendes i det lovforberedende materiale. Definitionen skal sætte medlemsstaterne i stand til præcist at afgøre, hvilke af de nationale bestemmelser, der berøres af direktivet. Artikel 2 I denne artikel fastlægges formålet med direktivforslaget. Direktivet tager love og administrative sigte på at at de bestemmelser medlemsstater, som endnu ikke har indført brugsmodelbeskyttelse, skal indføre en sådan i overensstemmelse med direktivets bestemmelser. tilnærme medlemsstaternes om brugsmodelbeskyttelse. Det betyder, Artikel 3 I denne artikel defineres de opfindelser, der kan beskyttes af brugs modellen. Beskytbare opfindelser er nye opfindelser, som indebærer en opfinderindsats, og som kan anvendes industrielt. Opdagelser, viden skabelige teorier og matematiske metoder, æstetiske frembringelser, planer, regler og metoder for samt fremgangsmåder til intellektuel virksomhed, spil eller erhvervsvirksomhed, samt metoder til fremlæggelse af information anses ikke for at være opfindelser. Artikel 4 62. I denne artikel fastlægges de opfindelser, der udelukkes fra brugsmodel beskyttelsen. Ud over den klassiske udelukkelse under hensyn til den offentlige orden eller sædelighed, udelukkes også biologiske stoffer og kemiske eller farmaceutiske stoffer eller processer samt edb-programmel. Udelukkelsen af biologiske, kemiske og farmaceutiske opfindelser 23 63. 64. begrundes i det faktum, at sådanne materialer, stoffer eller processer indebærer en lang udviklingstid inden markedsføringen, hvorfor de også bør patenteres med den deraf følgende længere beskyttelsestid end for brugsmodellen. Sektorerne er endvidere så komplekse, at det er vanskeligt at forestille sig beskyttelse uden prøvning af nyhed og opfindelseshøjde. Udelukkelsen af edb-programmel kommer sig af, at denne form for opfindelser i dag henhører under patentretten (opfindelser i tilknytning til programmellet) eller ophavsretten (selve edb-programmet). Artikel 5 Nyhedsbegrebet fastlægges i denne artikel. En opfindelse anses som ny, hvis den ikke indgår i den kendte teknik. Opfindelsen skal være ny i forhold til den internationalt kendte teknik (absolut nyhed), hvilket stemmer overens med de fleste nuværende nationale ordninger for brugsmodelbeskyttelse. Den kendte teknik omfatter alt, hvad der er blevet almindeligt tilgængeligt gennem skrift, foredrag, udnyttelse eller på anden måde forud for datoen for indgivelsen af brugsmodelansøgningen. Den kendte teknik omfatter også indholdet i andre brugsmodelansøgninger, der er indgivet forud for den pågældende brugsmodelansøgning, og som har givet anledning til en offentliggørelse på denne eller en senere dato. Artikel 6 I denne artikel præciseres begrebet opfinderindsats, som den skal forstås i direktivet. Her anses opfindelsen for at indebære en opfinderindsats, hvis ansøgeren tydeligt og overbevisende gør rede for, at opfindelsen i forhold til den kendte teknik enten er særligt effektiv, såsom enkel betjening eller anvendelse, eller udviser en praktisk eller industriel fordel. Formuleringen skal tage højde for de meget forskellige forhold, der er beskrevet i de forskellige nationale ordninger, og som også har betydning i praksis. De afspejler almindeligvis en opfindelseshøjde, som afviger fra den, der kræves i forbindelse med patentering. Det kan således dreje sig om en opfindelse, som gør det muligt at løse et teknisk problem, eller som øger effektiviteten eller forenkler anvendelsen af et produkt, således at der på baggrund af den mere effektive og enkle anvendelse skabes en større nytteværdi. Artikel 7 65. 1 denne artikel præciseres det, hvad der skal forstås ved en opfindelse, der kan anvendes industrielt. Det drejer sig om opfindelser, som kan fremstilles eller anvendes i alle former for industrier, herunder landbruget. Fremgangsmåder for kirurgisk eller terapeutisk behandling af mennesker 24 eller dyr samt diagnostiske metoder til anvendelse på mennesker eller dyr anses ikke for at være opfindelser, der kan anvendes industrielt. Artikel 8 I denne artikels stk. 1, fastlægges de nærmere betingelser, som en ansøgning om brugsmodel skal opfylde. I stk. 2, fastlægges det, at ansøgningen giver anledning til betaling af en ansøgningsafgift og, i givet fald, en forskningsafgift. Sidstnævnte skal kun betales, når der udfærdiges en forskningsrapport på ansøgerens anmodning. Bestemmelserne berører ikke medlemsstaternes mulighed for at indføre en så tilstrækkelig tillægs afgift for forlængelse ud over den første gyldighedsperiode, at rettigheds haverne ikke har nogen interesse i at opretholde deres rettigheder, når de ikke mere har nogen kommerciel værdi. Artikel 9 artikel omhandler af Denne brugsmodelansøgningen. af brugsmodelansøgningen er den dato, på hvilken ansøgeren fremlægger de dokumenter, hvoraf det fremgår, at der ansøges om en brugsmodel, hvem der er ansøgeren, en beskrivelse af opfindelsen samt et eller flere krav. indgivelsen indgivelsen Datoen datoen for for 66. 67. Artikel 10 68. I henhold til denne artikel skal brugsmodelansøgningen indeholde en angivelse af, hvem opfinderen er. Hvis ansøgeren ikke samtidigt er opfinderen eller den eneste opfinder, skal angivelsen indeholde en erklæring om, hvorledes retten til brugsmodellen er erhvervet. Artikel 11 69. I denne artikel om opfindelsesenheden præciseres det nærmere, at den opfindelse, der beskrives i brugsmodelansøgningen, kun kan udgøre en enkelt opfindelse eller en serie indbyrdes forbundne opfindelser, som sammen udgør et eneste samlet opfindelseskoncept. Artikel 12 70. I denne artikel om beskrivelsen af opfindelsen fastlægges det, at den beskrivelse af opfindelsen, der er indeholdt i brugsmodelansøgningen, skal 25 71. 72. 73. 74. 75. være tilstrækkeligt tydelig og fyldestgørende til, at en fagmand kan rekonstruere opfindelsen. Artikel I * Det præciseres i denne artikel, at det er kravene, der definerer den ansøgte beskyttelse, og at sådanne krav skal formuleres præcist og tydeligt samt bygge på beskrivelsen. Det præciseres endvidere, at antallet af krav skal begrænses til det strengt nødvendige under hensyn til opfindelsens karakter. Dette gør det muligt at begrænse beskyttelsens rækkevidde og således opveje den manglende forudgående prøvning. Artikel 14 Denne artikel om resuméet fastlægger, at resuméet kun er beregnet til teknisk information og ikke kan anvendes til noget andet formål, herunder vurdering af rækkevidden for den ansøgte beskyttelse. Artikel 15 I henhold til denne artikel om formel efterprøvning begrænses denne til de formelle betingelser, der er omhandlet i direktivets artikel 8 og 10, og ikke opfindelsens nyhed, den opfinderiske indsats eller industrielle anvende lighed. Artikel 16 Denne artikel om forskningsrapporten præciserer, at forskningsrapporten kun udfærdiges efter anmodning fra ansøgeren, og at udfærdigelsen af rapporten kan overlades til enhver myndighed, som den kompetente myndighed, til hvem ansøgningen er indgivet, måtte anse for egnet. Hertil kommer, at medlemsstaterne har mulighed for at gøre udfærdigelse af en forskningsrapport obligatorisk i forbindelse med søgsmål for at gøre brugsmodelrettighederne gældende. Artikel 17 Denne artikel om fortrinsret er formuleret på grundlag af bestemmelserne i artikel 4, stk. A og C, i Pariserkonventionen. Den, som forskriftsmæssigt i en af de medlemsstater, der er part i Pariserkonventionen, har indgivet en ansøgning om brugsmodel eller patent, har i et tidsrum på tolv måneder efter indgivelsen af den første ansøgning fortrinsret til at indgive en brugsmodelansøgning i de øvrige medlemsstater. Artikel 18 76. Formålet med denne artikel er at sætte en patentanmelder i stand til i løbet af proceduren og i et begrænset tidsrum at indgive en brugsmodel ansøgning i den samme medlemsstat sideløbende med patentansøgningen eller i stedet for denne. Denne mulighed bør naturligvis ikke anvendes, når 26 77. 78. nogen har påberåbt sig fortrinsret til patentet. I så fald gælder de almindelige bestemmelser om fortrinsret. Artikel 19 I modsætning til patentretten, hvor beskyttelsestiden er tyve år, fastsættes brugsmodellens varighed til seks år at regne fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. Varigheden kan forlænges med to efterfølgende perioder på hver to år uden mulighed for forlængelse ud over ti år at regne fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. Dette er en væsentlig forskel i forhold til patentet begrundet i de tekniske opfindelsers kortere levetid og forskellige opfindelseshøjde. Artikel 20 rettigheder, som indrømmes med Stk. 1 og 2 omhandler de brugsmodellen, når den beskyttede genstand er en vare eller en proces. Bestemmelserne er formuleret på grundlag af artikel 28, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder indgået inden for rammerne af WTO-overenskomsten. Stk. 3 omhandler begrænsningerne i brugsmodellens virkninger og er formuleret på grundlag af artikel 27, litra a) og b), i aftalen om EF-patenter. Stk. 4 er formuleret på grundlag af de relevante bestemmelser i artikel 28, stk. 2, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, således at rettighedshaveren til en brugsmodel er berettiget til at overdrage den, til at overføre den ved succession samt til at indgå licensaftaler. Stk. 5 er indordnet efter intellektuelle artikel 30 ejendomsrettigheder. Medlemsstaterne begrænsede undtagelser fra de enerettigheder, der indrømmes ved en brugsmodel, forudsat at sådanne undtagelser ikke i urimeligt omfang er i modstrid med den normale udnyttelse af brugsmodellen og ikke er til skade for tredjeparters rettighedshaverens interesser. Endelig fastlægges det i stk. 6, at når en medlemsstats lovgiv ning tillader anden brug end den, der er tilladt i henhold til stk. 5, uden rettighedshaverens tilladelse (f. eks. i tilfælde af tvangslicenser), skal gældende bestemmelser for patenter vedrørende lignende brug overholdes. Formålet med denne bestemmelse er, at bestemmelserne i artikel 31 i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder skal finde tilsvarende anvendelse på brugsmodeller. legitime interesser under hensyn til handelsrelaterede fastsætte aftalen kan om i Artikel 21 79. Med denne artikel om konsumption af rettighederne indføres med stk. 1. det samme princip som omhandlet i artikel 28 i aftalen om EF-patenter. De rettigheder, der er knyttet til en brugsmodel, udstrækker sig ikke til handlinger, der angår en af brugsmodellen dækket vare, efter at varen er 27 markedsført i EU af rettighedshaveren eller med dennes samtykke. Ved at markedsføre den beskyttede vare i en medlemsstat har rettighedshaveren kunnet udnytte de økonomiske betingelser, der er knyttet til hans eneret, og han har således udtømt sideløbende rettigheder i de øvrige medlemsstater. For at undgå nogen form for misforståelse præciseres det i stk. 2, at princippet om international konsumption af rettighederne er udelukket, hvorfor de rettigheder, der indrømmes med brugsmodellen, udstrækker sig til handlinger, der angår en af brugsmodellen dækket vare, efter at varen er markedsført uden for EU af rettighedshaveren eller med dennes samtykke. Artikel 22 80. Stk. 1 i denne artikel om kumuleret beskyttelse gør det muligt, at en og samme opfindelse, samtidigt eller efterfølgende, kan være genstand for en patentansøgning og en brugsmodelansøgning. Denne kumulerede beskyt telse er især af betydning, når brugeren vil opnå en foreløbig beskyttelse indtil meddelelsen af et patent, når der er tvivl om, hvorvidt opfindelses højden er tilstrækkelig til et patent, eller når der ønskes en særlig god sikring gennem to forskellige ordninger for den samme opfindelse. For dog at undgå at stille rettighedshaveren uforholdsmæssigt godt kan medlemsstaterne indføre bestemmelser, hvorefter en meddelt brugsmodel mister sin virkning, når der meddeles og offentliggøres et patent for den samme opfindelse (stk. 2). Hvis medlemsstaterne ikke gør brug af denne mulighed, skal de i det mindste træffe passende foranstaltninger, således at rettighedshaveren i tilfælde af krænkelse af rettighederne ikke kan indlede successive søgsmål i forbindelse med hver af de to ordninger (stk. 3). Formålet med denne bestemmelse er, at forbyde successive søgsmål for at undgå, at rettighedshaveren efter forgæves at have ført sag på grundlag af sit patent kan påberåbe sig brugsmodellen i et nyt søgsmål, eller omvendt. Artikel 23 81. Denne artikel omhandler brugsmodellens ophør og er udformet på grund lag af de relevante bestemmelser i artikel 50 i aftalen om EF-patenter. Brugsmodellen ophører ved udløbet af det fastsatte tidsrum, hvis rettighedshaveren giver afkald på brugsmodellen, eller hvis en ansøgnings- eller eventuel forskningsafgift ikke er betalt til tiden. 28 Artikel 24 82. Denne artikel omhandler ugyldighedsgrunde for brugsmodellen og er formuleret på grundlag af de relevante bestemmelser i artikel 56 i aftalen om EF-patenter. For at kunne imødekomme skal ansøgninger om ugyldigkendelse være begrundet med et af følgende forhold: genstanden for brugsmodellen er ikke beskytbar, brugsmodellen beskriver ikke opfindelsen på en måde, der er tilstrækkelig klar og fyldestgørende til, at en fagmand kan rekonstruere opfindelsen, genstanden for brugsmodellen strækker sig ud over indholdet af ansøgningen, som denne er indleveret, eller den meddelte beskyttelse er blevet udvidet. Artikel 25 83. Forslaget skal gennemføres i national lovgivning senest den 31. december 1999. Medlemsstaterne skal straks underrette Kommissionen herom. De fastsætter selv de nærmere regler for den henvisning til dette direktiv, der skal være indeholdt i de nationale bestemmelser eller ledsage disse ved offentliggørelsen. Medlemsstaterne fremsender de vedtagne nationale bestemmelser til Kommissionen. Artikel 26 84. I henhold til denne artikel skal direktivet træde i kraft den tyvende dag efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende i overens stemmelse med EF-traktatens artikel 191, stk. 1. Artikel 27 85. I henhold til denne artikel er direktivet rettet til medlemsstaterne, herunder de medlemsstater, som ikke har indført brugsmodelbeskyttelse. 29 FORSLAG til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om tilnærmelse af retsforskrifterne om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100A, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B, og ud fra følgende betragtninger: Fællesskabet og medlemsstaterne skal i henhold til traktaten sørge for, at de nødvendige betingelser for udviklingen af fællesskabsindustriens konkurrenceevne er tilstede og navnlig fremme udnyttelsen af det industrielle potentiale i politikkerne for innovation, forskning og teknologisk udvikling; tekniske opfindelser spiller for øjeblikket en betydelig rolle, idet de muliggør tilveje bringelse af bedre varer af bedre kvalitet og udviser enten en særlig effektivitet, såsom enkel anvendelse, eller en praktisk eller industriel fordel i forhold til den kendte teknik; som følge af forskellene mellem medlemsstaterne lovgivninger om brugsmodeller er de samme opfindelser enten ikke beskyttet overalt i Fællesskabet eller ikke beskyttet på samme måde og med samme varighed overalt i Fællesskabet, hvilket ikke er i overens stemmelse med kriterierne for et gennemsigtigt indre marked uden hindringer; for virkeliggørelsen af et velfungerende indre marked er en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger på området derfor nødvendig; det er i denne henseende vigtigt med alle midler at søge at øge fællesskabsindustriens konkurrenceevne inden for forskning og udvikling; de små og mellemstore virksomheder spiller en strategisk rolle med hensyn til innovation og hurtig reaktion på markedsændringer; det er nødvendigt, at virksomhederne, navnlig små og mellemstore virksomheder samt forskere, får stillet et værktøj til rådighed, som er hurtigt og let at evaluere og anvende; 30 brugsmodelbeskyttelse synes mere velegnet end patentbeskyttelse, navnlig for tekniske opfindelser med en særlig opfindelseshøjde; det vil være hensigtsmæssigt på optimal vis at beskytte tekniske opfindelser overalt i Fællesskabet; i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det tilstrækkeligt at begrænse tilnærmelsen til de af de nationale bestemmelser, som har den mest direkte virkning på det indre marked; målsætningerne for en sådan tilnærmelse opfyldes kun, hvis erhvervelse og opretholdelse af rettigheden til en registreret brugsmodel principielt er underlagt de samme betingelser i samtlige medlemsstater; i denne henseende bør der opstilles en udtømmende liste over de betingelser, som en teknisk opfindelse skal opfylde for at opnå brugsmodelbeskyttelse; disse betingelser vil for de flestes vedkommende være beslægtede med de betingelser, der stilles for patentering; kravet til opfinderindsats bør dog være forskelligt under hensyn til de særlige karakteristika, der gælder for tekniske opfindelser, der kan beskyttes af en brugsmodel; brugsmodelbeskyttelsen bør finde anvendelse på såvel varer som processer; brugsmodelbeskyttelse bør ikke finde anvendelse på de opfindelser, som sædvanligvis er udelukket fra patentering, men heller ikke på opfindelser i form af kemiske eller farmaceutiske stoffer eller processer under hensyn til de pågældende sektorers behov eller på opfindelser, som indebærer edb-programmel; ansøgningen om en brugsmodel skal opfylde betingelser i lighed med de betingelser, der stilles i forbindelse med patenter; brugsmodelansøgningen skal dog kun give anledning til en efterprøvning af de formelle betingelser uden forudgående prøvning af hverken nyheden eller opfindelseshøjden; der bør kun udfærdiges en forskningsrapport om den kendte teknik, hvis ansøgeren anmoder herom; det er af grundlæggende betydning for et velfungerende indre marked og opretholdelsen af lige konkurrencevilkår, at registrerede brugsmodeller fremover beskyttes på samme måde og med samme varighed i alle medlemsstaternes lovgivning; varigheden bør ikke overstige ti år; arten og rækkevidden af de rettigheder, der indrømmes med brugsmodellen bør præ ciseres; princippet om konsumption af rettighederne i EU bør gælde i overensstemmelse med EF-Domstolens retspraksis, hvorimod princippet om international konsumption udtrykkeligt bør udelukkes; der bør ligeledes indføres bestemmelser om kumulering af brugsmodelbeskyttelse med patentbeskyttelse og om brugsmodellens ophør og ugyldighed; forpligtet af Pariserkonventionen om samtlige Fællesskabets medlemsstater er beskyttelse af industriel ejendomsret; Fællesskabet og alle medlemsstaterne er forpligtet af aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder indgået inden for rammerne af WTO-overenskomsten; det er nødvendigt, at bestemmelserne i nærværende direktiv stemmer fuldstændigt overens med bestemmelserne i Pariserkonventionen og 31 førnævnte aftale; medlemsstaternes øvrige forpligtelser i medfør af denne konvention og denne aftale berøres ikke af nærværende direktiv - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Definitioner I dette direktiv forstås ved brugsmodel den registrerede rettighed, der indrømmer en eneret til tekniske opfindelser, og som i medlemsstaterne anerkendes under følgende betegnelser: Belgien Brevet de courte durée/Octrooi van korte duur Danmark Brugsmodel Finland Frankrig Grækenland : : : Nyttighetsmodellagen Certificat d'utilité riiaxo7ioir|xiKO 07toÔEiyu. aToÇ xprimiLOv^xaC, Irland Italien Short-term patent Brevetto per modelli di utilità Nederlandene : Zesjarig octrooi Portugal Spanien Tyskland Østrig Modelo de utilidade Modelo de utilidad : : Gebrauchsmuster Gebrauchsmuster 32 Artikel 2 Formål Nærværende direktiv tager sigte på at tilnærme medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om brugsmodelbeskyttelse. KAPITEL II BRUGSMODELLENS ANVENDELSESOMRÅDE Artikel 3 Beskytbare opfindelser 1. 2. a) b) c) Brugsmodeller meddeles for nye opfindelser, der indebærer en opfinderindsats og kan anvendes industrielt. Navnlig betragtes følgende ikke som opfindelser som defineret i stk. 1 : opdagelser samt videnskabelige og matematiske teorier og metoder; æstetiske frembringelser; planer, regler og metoder for samt fremgangsmåder til intellektuel virksomhed, spil eller erhvervsvirksomhed samt edb-programmel; d) metoder til fremlæggelse af information. Artikel 4 Udelukkelser fra beskyttelsen Brugsmodeller meddeles ikke for: a) b) c) d) opfindelser, hvis udnyttelse ville stride mod offentlig orden eller sædelighed, hvilket dog ikke kan begrundes alene med det forhold, at udnyttelsen af opfindelsen er forbudt i alle eller en eller flere medlemsstater ved lov eller administrativ forskrift; opfindelser i form af biologisk materiale; opfindelser i form af kemiske eller farmaceutiske stoffer eller processer; opfindelser i form af edb-programmel. 33 Artikel 5 Nyhed 1. 2. 3. En opfindelse anses for at være ny, hvis den ikke indgår i den kendte teknik. Den kendte teknik omfatter alt, hvad der er blevet almindeligt tilgængeligt gennem skrift, foredrag, udnyttelse eller på anden måde forud for datoen for indgivelsen af brugsmodelansøgningen. Den kendte teknik omfatter også indholdet i andre brugsmodelansøgninger, der er indgivet forud for den i stk. 2 omhandlede dato, og som har givet anledning til en offentliggørelse på denne eller en senere dato. Artikel 6 Opfinderindsats I dette direktiv anses en opfindelse for at indebære en opfinderindsats, hvis ansøgeren i brugsmodelansøgningen tydeligt og overbevisende gør rede for, at opfindelsen i forhold til den kendte teknik a) b) 1. 2. enten er særligt effektiv, såsom enkel betjening eller anvendelse, eller udviser en praktisk eller industriel fordel. Artikel 7 Industriel anvendelse En opfindelse anses for at kunne anvendes industrielt, hvis genstanden for opfindelsen kan fremstilles eller anvendes i alle former for industrier, herunder landbruget. Kirurgiske og terapeutiske metoder til behandling af mennesker eller dyr samt diagnostiske metoder til anvendelse på mennesker eller dyr anses ikke for opfindelser, der kan anvendes industrielt som defineret i stk. 1. KAPITEL III BRUGSMODELANSØGNINGEN Artikel 8 Betingelser, som ansøgningen skal opfylde 1. Brugsmodelansøgningen skal indeholde: 34 a) b) c) d) en anmodning om meddelelse af en brugsmodel en beskrivelse af opfindelsen et eller flere krav i givet fald de tegninger, som der eventuelt måtte henvises til i beskrivelsen eller kravene e) et resumé. 2. Brugsmodelansøgningen giver anledning til betaling af en ansøgningsafgift og, i givet fald, en forskningsafgift. Artikel 9 Indgivningsdato Indgivningsdatoen for brugsmodelansøgningen er den dato, hvor ansøgeren har fremlagt en dokumentation, som indeholder: a) b) c) en angivelse af, at der ansøges om en brugsmodel oplysninger til identificering af ansøgeren en beskrivelse og et eller flere krav. Artikel 10 Angivelse af opfinderen Brugsmodelansøgningen skal indeholde en angivelse af opfinderen. Hvis ansøgeren ikke er opfinderen eller ikke er eneopfinder, skal angivelsen indeholde en erklæring om. hvordan og fra hvem retten til brugsmodellen er erhvervet. Artikel 11 Opfindelsesenhed Brugsmodelansøgningen kan kun omfatte en enkelt opfindelse eller en serie indbyrdes forbundne opfindelser, som tilsammen udgør et eneste samlet opfindelseskoncept. Artikel 12 Beskrivelse af opfindelsen Opfindelsen skal i brugsmodelansøgningen være så tilstrækkeligt tydeligt og fyldest gørende beskrevet, at en fagmand kan rekonstruere opfindelsen. 35 Artikel 13 Krav 1. 2. Kravene definerer genstanden for den ansøgte beskyttelse. Kravene skal formuleres præcist og tydeligt samt bygge på beskrivelsen. Antallet af krav skal begrænses til det strengt nødvendige under hensyn til opfindelsens karakter. Artikel 14 Resumé Resuméet tjener udelukkende til teknisk information. Det kan ikke anvendes til noget andet formål, herunder vurdering af rækkevidden af den ansøgte beskyttelse eller med henblik på anvendelse af artikel 5, stk. 3. 1. 2. 3. 1. 2. 3. Artikel 15 Efterprøvning af de formelle betingelser Den kompetente myndighed, til hvilken der indgives en brugsmodelansøgning. efterprøver om brugsmodelansøgningen opfylder de formelle betingelser indeholdt i artikel 8 og 10 og undersøger, om ansøgningen indeholder en beskrivelse og et resumé. Kan indgivningsdatoen ikke godkendes, skal den kompetente myndighed opfordre ansøgeren til på betingelser og inden for en frist, som myndigheden selv fastsætter, at afhjælpe de konstaterede formfejl. Afhjælpes fejlene ikke inden for den fastsatte frist, behandles ansøgningen ikke som en brugsmodelansøgning. Den kompetente myndighed i stk. 1, foretager ikke en prøvning af de betingelser, der er omhandlet i artikel 5 til 7. Artikel 16 Forskningsrapport Hvis der godkendes en indgivningsdato for brugsmodelansøgningen, og hvis ansøgningen ikke anses for tilbagekaldt, skal den kompetente myndighed, til hvilken ansøgningen er indgivet, på ansøgerens anmodning udfærdige en forskningsrapport om den relevante kendte teknik i forhold til de opstillede krav og under hensyn til beskrivelsen og i givet fald de eksisterende tegninger. Den kompetente myndighed, til hvilken ansøgningen er indgivet, kan overlade udfærdigelsen af forskningsrapporten til enhver anden myndighed, som den måtte anse for egnet til dette formål. Når forskningsrapporten er udfærdiget, meddeles denne til ansøgeren: den ledsages af kopier af alle citerede dokumenter. 36 4. Medlemsstaterne kan i de bestemmelser, de vedtager for at efterkomme nærværende direktiv, gøre udfærdigelse af en forskningsrapport obligatorisk i tilfælde af søgsmål for at gøre brugsmodelrettighederne gældende. Artikel 17 Fortrinsret 1. 2. 3. 1. Den, som forskriftsmæssigt i eller for en de medlemsstater, der er part i Pariser- konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret, har indgivet en ansøgning om brugsmodel eller patent, eller den, til hvem hans ret er overgået, har i et tidsrum på tolv måneder efter indgivelsen af den første ansøgning fortrinsret til at indgive en brugsmodelansøgning for samme opfindelse i en eller flere af de øvrige medlemsstater. Som fortrinsretsbegrundende anerkendes enhver ansøgning, der i henhold til enten den nationale i medlemsstaten eller til bilaterale eller multilaterale aftaler er ligestillet med en forskriftsmæssig national ansøgning. lovgivning Ved forskriftsmæssig national ansøgning forstås enhver ansøgning, som er fyldestgørende for at fastslå datoen for indgivelsen af ansøgningen i den pågældende medlemsstat, uanset det endelige udfald af ansøgningen. Artikel 18 Intern fortrinsret Den, som forskriftsmæssigt har indgivet en ansøgning om patent, har i et tidsrum på tolv måneder fortrinsret til at indgive en brugsmodelansøgning for samme opfindelse, medmindre nogen allerede har påberåbt sig fortrinsret til en patent ansøgning. 2. Bestemmelserne i artikel 17, stk. 2 og 3, finder tilsvarende anvendelse. KAPITEL IV BRUGSMODELLENS VIRKNINGER Artikel 19 Beskyttelsens varighed 1. 2. Brugsmodellens varighed er seks år at regne fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. Rettighedshaveren kan seks måneder forud for udløbet af det i stk. 1, omhandlede tidsrum indgive en ansøgning om toårig forlængelse af brugsmodellen til den kompetente myndighed. 37 3. 4. 1. 2. Rettighedshaveren kan seks måneder forud for udløbet af det i stk. 2, omhandlede tidsrum indgive en ansøgning om en anden og sidste forlængelse af beskyttelses tiden, dog højst i to år. Brugsmodelbeskyttelsens varighed kan under ingen omstændigheder overstige ti år at regne fra datoen for indgivelsen af ansøgningen. Artikel 20 Rettighederne Når genstanden for brugsmodellen er en vare, indrømmes rettighedshaveren med den registrerede brugsmodel ret til at forhindre tredjeparter i uden rettigheds haverens samtykke at fremstille, anvende, udbyde eller sælge den pågældende vare eller at importere den med henblik derpå. Når genstanden for brugsmodellen er en proces, indrømmes rettighedshaveren med den registrerede brugsmodel ret til at forhindre tredjeparter i uden rettigheds haverens samtykke at anvende processen og at anvende, udbyde eller sælge i hvert fald den vare, der direkte opnås ved denne proces, eller at importere den med henblik derpå. 3. De rettigheder, der er knyttet til brugsmodellen i henhold til stk. 1 og 2, udstrækker sig ikke til: a) b) handlinger, der er udført inden for private rammer eller til ikke- erhvervsmæssige formål; handlinger, der er udført i forsøgsøjemed i forbindelse med den beskyttede genstand. Rettighedshaveren er berettiget til at overdrage brugsmodellen eller overføre den ved succession eller til at indgå licensaftaler. Medlemsstaterne kan fastsætte begrænsede undtagelser fra de enerettigheder, der indrømmes ved en brugsmodel, forudsat at sådanne undtagelser ikke i urimeligt omfang er i modstrid med den normale udnyttelse af brugsmodellen og ikke i urimeligt omfang er til skade for rettighedshaverens legitime interesser under hensyn til tredjeparters interesser. Når en medlemsstats lovgivning tillader anden brug af genstanden for en brugs model uden rettighedshaverens tilladelse, herunder brug fra regeringens side eller fra tredjeparters side med regeringens tilladelse, skal gældende bestemmelser for patenter vedrørende lignende brug overholdes. 4. 5. 6. Artikel 21 Konsumption af rettighederne i Fællesskabet 1. De rettigheder, der er knyttet til en brugsmodel, udstrækker sig ikke til hand linger, der angår en af brugsmodellen dækket vare, efter at varen er bragt i 38 omsætning i Fællesskabet af rettighedshaveren eller med dennes samtykke. 2. De rettigheder, der er knyttet til en brugsmodel, udstrækker sig derimod til handlinger, der angår en af brugsmodellen dækket vare, efter at varen er bragt i omsætning uden for Fællesskabet af rettighedshaveren eller med dennes samtykke. KAPITEL V KUMULERET BESKYTTELSE, OPHØR OG UGYLDIGHED Artikel 22 Kumuleret beskyttelse 1. 2. 3. En og samme opfindelse kan, samtidigt eller efterfølgende, være genstand for en patentansøgning og en brugsmodelansøgning. Medlemsstaterne kan indføre bestemmelser, hvorefter en meddelt brugsmodel mister sin virkning, når der meddeles og offentliggøres et patent for den samme opfindelse. Hvis medlemsstaterne ikke gør brug af den mulighed, der er omhandlet i stk. 2, træffer de passende foranstaltninger, således at rettighedshaveren i tilfælde af krænkelse af rettighederne ikke kan indlede successive søgsmål i forbindelse med hver af de to beskyttelsesordninger. Artikel 23 Ophør Brugsmodellen ophører: a) b) c) 1. ved udløbet af det tidsrum, der er fastsat i artikel 19; hvis rettighedshaveren giver afkald på brugsmodellen; hvis de afgifter, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, ikke er betalt til tiden. Artikel 24 Ugyldighed For at kunne begrundet med et af følgende forhold: imødekommes skal ansøgninger om ugyldigkendelse være a) genstanden for brugsmodellen er ikke beskytbar efter bestemmelserne i artikel 3 til 7 i nærværende direktiv; 39 b) c) brugsmodellen beskriver ikke opfindelsen på en måde, der er tilstrækkelig klar og fyldestgørende til, at en fagmand kan rekonstruere opfindelsen; genstanden for brugsmodellen strækker sig ud over ansøgningen, som denne er indleveret; indholdet af d) den meddelte beskyttelse er blevet udvidet. 2. Hvis ugyldighedsgrundene kun angår en del af brugsmodellen, afsiges ugyldig tilsvarende begrænsning af brugsmodellen. kendelsen Begrænsningen kan finde sted ved en ændring af kravene, beskrivelsen eller tegningerne. i form af en KAPITEL VI AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 25 Gennemførelse 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 31. december 1999. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 nævnte love og administrative bestem melser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de nationale bestemmelser, som de vedtager på det område, der er omhandlet i direktivet. Artikel 26 Ikrafttrædelse Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 27 Modtagere Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådels vegne Formand Formand 40 FINANSIERINGSOVERSIGT FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om brugsmodelbeskyttelse af opfindelser BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Foranstaltningen har til formål at fremme virksomhedernes, navnlig SMV's, konkurrenceevne og fremme innovationen gennem en tilnærmelse af medlems staternes love og administrative bestemmelser om brugsmodelbeskyttelse samt indførelse af en sådan beskyttelse i de medlemsstater, der endnu ikke har indført en sådan. Foranstaltningen har ingen finansiel indvirkning på Fællesskabets budget. 41 FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OC MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV) 1. HVORFOR ER DER BEHOV FOR EN EF-LOVGIVNING PÅ OMRÅDET? For på EF-plan at harmonisere medlemsstaternes bestemmelser om brugsmodel beskyttelse og indføre sådanne i de medlemsstater, som endnu ikke har indført sådanne, med sigte på følgende målsætninger: a) forbedre det indre marked for varer frembragt af især mindre opfindelser af teknisk karakter ved at sikre deres frie bevægelighed b) forhindre de konkurrenceforvridninger, som for øjeblikket gør sig gældende for de SMV, der søger at innovere c) sikre samtlige virksomheder og selvstændige opfindere en bedre beskyttelse af deres tekniske opfindelser gennem en tilnærmelse af de nationale lovgivninger på området d) forbedre den europæiske industris konkurrenceevne ved at styrke den euro pæiske forskning. 2. HVILKE SEKTORER BERØRES AF FORSLAGET? rundspørger blandt række I princippet berøres samtlige erhvervslivets aktører viser imidlertid, at de mest berørte sektorer er maskinindustrien, elektroindustrien, finmekanik og optik samt bilindustrien. Derimod vil forslaget ikke berøre en række andre sektorer, som den kemiske sektor og medicinalindustrien, og det på deres egen anmodning. industrier. En De SMV, som i særlig grad vil blive berørt af forslaget, er de SMV, der beskæftiger sig med teknisk innovation. 3. HVILKE FORANSTALTNINGER SKAL VIRKSOMHEDERNE TRÆFFE I HENHOLD TIL FORSLAGET? Brugsmodelbeskyttelsen meddeles de virksomheder, som ansøger herom, når blot betingelserne er opfyldt. Ansøgninger om brugsmodel skal indgives til de kompetente myndigheder (i praksis de nationale patentkontorer). Der skal betales en kompetente myndigheder. af medlemsstaternes ansøgningsafgift, fastsættes som 42 HVILKE ØKONOMISKE VIRKNINGER FORVENTES FORSLAGET AT FÅ? a) For beskæftigelsen? Harmoniseringen af de nationale bestemmelser for brugsmodelbeskyttelse vil motivere de innoverende virksomheder til at opretholde, endog øge, deres investe ringer i forskning og udvikling. Harmoniseringen vil bidrage til indførelsen af hensigtsmæssige retlige rammer for beskyttelsen af innovationen, navnlig af tekniske opfindelser, og vil derfor have gunstig indvirkning på beskæftigelsen, hovedsageligt inden for forskning. b) For investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder? Harmoniseringen af brugsmodelbeskyttelsen skulle kunne give de berørte virksomheder en langt større sikkerhed for at kunne dække deres omkostninger og vil motivere dem til at investere. Patentet er det bedste middel til at fremme forskningen, og det er klart, at brugsmodellen, som supplerer patentet navnlig for mindre opfindelser af teknisk karakter, vil kunne motivere til forskning i industrien. c) For virksomhedernes konkurrenceevne? Som et resultat af harmoniseringen vil navnlig SMV og de selvstændige opfindere ikke længere stå over for forskelle mellem medlemsstaternes beskyttelses ordninger, hvilket vil begrænse behovet for juridisk og ejendomsretlig rådgivning. Det vil kunne løse ellers ofte uoverkommelige administrative og finansielle vanskeligheder. Virksomhedernes innovationsevne frigøres således, hvilket vil styrke deres konkurrencemæssige stilling, såvel i EU som internationalt. 5 INDEHOLDER FORSLAGET FORANSTALTNINGER, DER TAGER HØJDE FOR SMV'ERNES SÆRLIGE SITUATION? Forslagets foranstaltninger er særligt rettet mod SMV for især at forbedre deres konkurrenceevne ved at nedbringe deres omkostninger til retlig beskyttelse af opfindelser og for at fremme teknisk innovation på SMV-niveau. HØRING AF DE BERØRTE KREDSE i juli 1995 en grønbog om Kommissionen udarbejdede og offentliggjorde brugsmodelbeskyttelse i det indre marked17. Kommissionen modtog nær ved 90 besvarelser fra samtlige berørte erhvervskredse. Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg har ligeledes haft lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger18. Kommissionen har endvidere tilrettelagt en mundtlig høring af 17 KOM(95) 370 endelig udg. af 19. 7. 1995. 18 Europa-Parlamentet: dok. PE 214. 304/endelig udg. af 26. 6. 1996; ØSU: dok. CES 1372/95 af 26. 2. 1996. 43 europæiske erhvervssammenslutninger den 23. september 1996 og et møde med indsamle deres medlemsstaternes eksperter den 4. november 1996 for at synspunkter om spørgsmålet. 44 ISSN 0254-1459 KOM(97) 691 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 05 06 10 Katalognummer : CB-CO-97-715-DA-C ISBN 92-78-29146-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg <r*


title: A Bizottság 2495/97/EK rendelete (1997. december 12.) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre vonatkozó, a 3448/93/EK tanácsi rendelet 7. cikkében előírt preferenciális kereskedelmi szabályok alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1460/96/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
agricultural product
agro-industry
generalised preferences
originating product
tariff quota
third country

text: 03/22. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 139 31997R2495 L 343/18 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 12. 13. A BIZOTTSÁG 2495/97/EK RENDELETE (1997. december 12. ) a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre vonatkozó, a 3448/93/EK tanácsi rendelet 7. cikkében előírt preferenciális kereskedelmi szabályok alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1460/96/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított szabályokról egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdése első albekezdésére, mivel a mezőgazdasági termékek feldolgozásából származó egyes árucikkekre vonatkozó preferenciális kereskedelmi szabá- vonatkozó részletes lyok a alkalmazására 3448/93/EK tanácsi rendelet 7. cikkében foglaltak szerinti megállapításáról szóló, 1996. július 25-i 1460/96/EK bizottsági rendelet (2) 10. cikke megállapítja a vámkontingensek kezelé- sének szabályait; szabályoknak mivel e rendelet elfogadása óta, a legutóbb az 1427/97/EK (3) rendelettel módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó 2-i rendelkezések megállapításáról rendelet (4) egységesítette a szabad 2454/93/EGK bizottsági forgalomba bocsátás céljából benyújtott vámáru-nyilatkozatok elfogadásának időbeli sorrendje alapján felhasználandó vámkon- tingensek kezelési szabályait; mivel az 1460/96/EK rendelet 10. cikke jelenlegi szövegét ezért a 2454/93/EK rendelet 308a. – 308c. cikkeire történő hivatkozással kell felváltani; 1993. szóló, július mivel az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a II. mellékletben nem szereplő feldolgozott mezőgaz- dasági termékek kereskedelmével kapcsolatos horizontális kérdésekkel foglalkozó irányítóbizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1460/96/EK rendelet 10. cikke helyébe a következő szöveg lép: „10. cikk Az e rendeletben szereplő vámkontingenseket a Bizottság a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (*) 308a. –308c. cikkében foglalt előírásoknak megfelelően kezeli. (*) HL L 253. , 1993. 10. 11. , 1. o. ” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 1998. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. december 12-én. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja (1) HL L 318. , 1993. 12. 20. , 18. o. (2) HL L 187. , 1996. 7. 26. , 18. o. (3) HL L 196. , 1997. 7. 24. , 31. o. (4) HL L 253. , 1993. 10. 11. , 1. o


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3974/97 του Anneli HULTHEN προς την Επ τροπή. Σύστημα προειδοποίησης για επικίνδυνα προiόντα

eurovoc_concepts:
administrative transparency
consumer goods
consumer protection
dangerous substance
exchange of information
product safety
withdrawal from the market

formats: pdf print

text: 16. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 187/105 H efarmogh· apo· ta kra·th me·lh me·trvn ele·gxoy dyna·mei thw odhgi·aw 96/23/EK toy Symboyli·oy peri· lh·cevw me·trvn ele·gxoy gia orisme·new oysi·ew kai ta kata·loipa· toyw se zv· nta zv· a kai sta proi¤o·nta toyw kai katargh·sevw tvn odhgiv· n 85/358/EOK kai 86/469/EOK kai tvn apofa·sevn 89/187/EOK kai 91/664/EOK (1), kauv· w kai h epibolh· aysthrv· n kyrv· sevn stoyw paraba· tew, ua pre·pei, mesopro·uesma, na meiv· soyn shmantika· ta kroy·smata para·nomhw xrh·shw apagoreyme·nvn oysiv· n. (1) EE L 125 thw 23. 05. 1996 (98/C 187/158) GRAPTH ERVTHSH E-3974/97 ypobolh· : Anneli Hulthe·n (PSE) prow thn Epitroph· (12 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Sy·sthma proeidopoi·hshw gia epiki·ndyna pro(cid:14)¤o·nta Ento·w thw (cid:201)nvshw ypa·rxei sy·sthma taxei·aw antallagh·w plhroforiv· n gia epiki·ndyna proi¤o·nta (RAPEX). Dystyxv· w, den proble·petai kammi·a ypoxre·vsh anafora·w o·tan epiki·ndyna proi¤o·nta entopi·zontai sthn agora·, oy·te kammi·a ypoxre·vsh dh·lvshw thw onomasi·aw toy epikindy·noy emporey·matow/proi¤o·ntow. Uevrei· h Epitroph· o·ti h kata·stash ayth· ei·nai ikanopoihtikh· gia toyw katanalvte·w; Ea· n o·xi, poia me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia na beltiv· sei thn kata·stash; Apa· nthsh thw k. Bonino ek me·royw thw Epitroph· w (27 Ianoyari·oy 1998) To koinotiko· sy·sthma a·meshw antallagh·w plhroforiv· n gia kindy·noyw poy proky·ptoyn apo· th xrh·sh katanalvtikv· n proi¤o·ntvn (RAPEX), to opoi·o uespi·sthke me thn apo·fash toy Symboyli·oy 84/133/EOK kai ensvmatv· netai tv· ra sthn odhgi·a 92/59/EOK sxetika· me th genikh· asfa· leia tvn proi¤o·ntvn (1), apotelei· e·na geniko· kai orizo·ntio sy·sthma e·gkairhw anafora·w kai parakoloy·uhshw poy e·xei sxediastei· gia thn yposth·rijh tvn kratv· n melv· n sthn antimetv· pish epeigoysv· n katasta·sevn. Ky·riow sto·xow toy ei·nai h paroxh· plhroforiv· n prow tiw dhmo·siew arxe·w poy ei·nai armo·diew gia thn prostasi·a tvn politv· n gia o,tidh·pote afora· to proi¤o·n, ton ki·ndyno poy aporre·ei apo· ayto· kai ta me·tra poy e·xei uespi·sei to anafe·ron kra·tow me·low, e·tsi v· ste na mporoy·n na lamba· noyn a·mesew kai endedeigme·new ene·rgeiew sthn peri·ptvsh entopismoy· eno·w sobaroy· kai a·mesoy kindy·noy poy proe·rxetai apo· ka·poio katanalvtiko· proi¤o·n. Ta me·tra poy e·xoyn egkriuei· kai proble·pontai apo· to sy·sthma syni·stantai synh·uvw sth dhmosiopoi·hsh tvn anaforv· n h· se a·llew ene·rgeiew gia thn ejasfa·lish thw e·gkairhw enhme·rvshw tvn ato·mvn poy endexome·nvw ekti·uentai se ka·poion ki·ndyno poy aporre·ei apo· e·na proi¤o·n, sxetika· me ton ki·ndyno ayto·. Ta me·tra poy uespi·zontai apo· ta kra·th me·lh o·son afora· e·na epiki·ndyno proi¤o·n apoteloy·n dioikhtike·w apofa·seiw poy kanonika· dhmosiey·ontai kai se euniko· epi·pedo. Par(cid:146) o·la ayta·, h Epitroph· symfvnei· o·ti to sy·sthma xreia·zetai anauev· rhsh, prokeime·noy na beltivuei· h apotelesmatiko·thta· toy kai na ypa·rjei megaly·terh diafa·neia o·son afora· th leitoyrgi·a toy. Ayto· ei·nai e·na apo· ta stoixei·a poy pre·pei na synektimhuoy·n kata· thn epejergasi·a tvn tropologiv· n gia thn odhgi·a 92/59/EOK, tiw opoi·ew pro·keitai na ypoba·lei h Epitroph· kata· to dey·tero eja·mhno toy epo·menoy e·toyw. (1) EE 228 thw 11. 8. 1992 (98/C 187/159) GRAPTH ERVTHSH P-3976/97 ypobolh· : Xaver Mayer (PPE) prow thn Epitroph· (9 Dekembri·oy 1997) Ue·ma: Pv· lhsh thw pro·polhw (ei·doyw rhti·nhw poy sylle·getai kai xrhsimopoiei·tai apo· tiw me·lissew) H pro·polh e·xei xarakthrisuei· sta iatrika· syggra· mmata vw fysiko· me·so gia thn eni·sxysh toy anosopoihtikoy· systh·matow. Xrhsimopoiei·tai vw prv· th y·lh gia thn paraskeyh· farma·kvn


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3961/97 dell'on. Jan MULDER alla Commissione. Importazione di pesce dai paesi terzi

eurovoc_concepts:
consumer protection
fish
fish product
fishery product
health control
human nutrition
import (EU)
marketing standard

formats: html print


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2486/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Δεκεμβρίου 1997 για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μακρόσπερμου λευκασμένου ρυζιού στο πλαίσιο της δημοπρασίας που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2097/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3938/97 van Heidi HAUTALA aan de Commissie. Bescherming van de wilde zalm in de Oostzee

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
authorised catch
catch by species
fishing net
fishing rights
protection of animal life
sea fish
sea fishing

text: C 196/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 6. 98 (98/C 196/53) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-3938/97 van Heidi Hautala (V) aan de Commissie (12 december 1997) Betreft: Bescherming van de wilde zalm in de Oostzee Volgens een verklaring van het Finse onderzoeksinstituut voor jacht en visserij was de natuurlijke toename van de stand van de wilde zalm in de rivier de Torniojoki in 1996 groter dan 30 jaar geleden. Volgens de onderzoekers is de reden voor dit goede resultaat de beperking van de visserij met drijfnetten in de Oostzee. Dit resultaat kan echter onverwacht om tal van redenen verslechteren en daarom moet de stand van jonge zalm over een periode van 5 a‘ 8 achtereenvolgende jaren sterk toenemen. Een werkgroep van het Finse Ministerie van Land- en Bosbouw heeft voorgesteld deze beperking te versoepelen o. a. door de opening van het zeevisseizoen twee weken te vervroegen en vangstquota per schip in te stellen en daarbij de deadlines geheel af te schaffen. Volgens deskundigen op het gebied van de zalmtrek zouden deze maatregelen desastreus zijn voor de zalm. Welk standpunt vertegenwoordigt de Commissie in de visserijcom- missie voor de Oostzee? De Raad van ministers van Visserij besloot de visserij met drijfnetten elders dan in de Oostzee te bee¤indigen. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om de visserij met drijfnetten in de Oostzee te bee¤indigen? Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (28 januari 1998) De Commissie wil erop wijzen dat de informatie van het Finse onderzoeksinstituut voor jacht en visserij over de sterke toename van de stand van wilde zalm nog niet door de Internationale raad voor het onderzoek van de zee (ICES) is bevestigd, maar er is soortgelijke informatie ontvangen van betrouwbare wetenschappelijke bronnen in Zweden waar meer dan in Finland wildezalmrivieren voorkomen. Deze positieve trend wijst erop dat de geleidelijke beperkingen van de totale toegestane vangsten (TAC) voor zalm, als aanbevolen door de Internationale visserijcommissie voor de Oostzee (IBSFC), de gewenste resultaten lijken op te leveren. De beperkingen van de TAC gedurende vier achtereenvolgende jaren tot ongeveer de helft van het niveau van 1993 hebben een direct effect op de vangsten van wilde zalm in een gemengde visserij op wilde en gekweekte zalm. Meer wilde zalm kan ontsnappen en naar de thuisrivieren terugkeren om er te paaien. Het zalmactieplan (SAP) van de IBSFC, dat begin 1997 is goedgekeurd, beoogt het effect van de verminderde TAC(cid:146)s te versterken door de kuststaten te verzoeken aanvullende nationale maatregelen te nemen, zoals een tijdelijk of plaatselijk vangstverbod buiten het verdragsgebied van de IBSFC en in binnenwateren. Het SAP bevat ook duidelijke doelstellingen en strategiee¤n om de stand van wilde zalm in de afzonderlijke rivieren te herstellen tot ten minste 50% van de productiecapaciteit van elke rivier of elk riviersysteem. Zoals de geachte afgevaardigde aangeeft, kan dit doel alleen over een periode van tien jaar worden bereikt, gezien de levenscyclus van zalm. De IBSFC heeft voor 1998 een totaal vangstverbod op zalm in het verdragsgebied aanbevolen voor de periode 15 juni 1998 › 30 september 1998. Dit is een minimumvereiste voor de verdragsluitende partijen. De Commissie heeft ook voorinformatie van Finland ontvangen over het voornemen om voor 1998 › naast het vangstverbod van de IBSFC tijdens de zomer › nationale maatregelen te nemen om de wilde zalm te beschermen tijdens de migratie naar de paaigebieden. De Commissie meent dat het gecombineerde effect van de vermindering van de visdruk in het centraal gedeelte van de Baltische Zee, het algemeen vangstverbod tijdens de zomer en aanvullende plaatselijke maatregelen zullen bijdragen aan de verwezenlijking van het algemene doel van het SAP tegen 2010. Wat de door de geachte afgevaardigde aan de orde gestelde vraag betreft, wil de Commissie erop wijzen dat ook wilde zalm zal worden gevangen met ander tuig dan drijfnetten, zoals beuglijnen, vallen of gewone netten. Het verbod op het gebruik van drijfnetten zal daarom de onvermijdelijke vangst van wilde zalm die zich tijdens de migratie met gekweekte zalm vermengt, niet kunnen uitsluiten. De discussie over de aanvaardbaarheid van het vissen met drijfnetten heeft uitsluitend te maken met mogelijke bijvangsten van vogels en zoogdieren. Zoals herhaaldelijk door de ICES is bevestigd, zijn dergelijke bijvangsten in de Baltische Zee minimaal


title: Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot vaststelling van de voorwaarden waarop haring mag worden aangevoerd voor andere industriële doeleinden dan rechtstreekse menselijke consumptie

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
authorised catch
conservation of fish stocks
fishing regulations
industrial fishing

text: 24. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 25/19 II (Voorbereidende besluiten) COMMISSIE Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad tot vaststelling van de voorwaarden waarop haring mag worden aangevoerd voor andere industriæle doeleinden dan rechtstreekse menselijke consumptie (98/C 25/08) (Voor de EER relevante tekst) COM(97) 694 def. - 97/0353(CNS) (Door de Commissie ingediend op 12 december 1997) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid, op artikel 43, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Overwegende dat de vaststelling van Verordening (EEG) nr. 2115/77 van de Raad(cid:216)(˛) tot instelling van een verbod op de gerichte visserij en de aanvoer van haring voor in(cid:220) dustriæle doeleinden andere dan voor menselijk gebruik, verband hield met een situatie van overbevissing, die in vele geografische gebieden thans niet meer bestaat; Overwegende dat de haringbestanden in de Oostzee, de Belten en de ˘resund momenteel niet bedreigd zijn; dat deze bestanden, omdat ze economisch beter worden be(cid:220) nut, voor andere doeleinden dan rechtstreekse menselijke consumptie kunnen worden bevist; dat het niet noodza(cid:220) kelijk is beperkingen vast te stellen ten aanzien van de industriæle doeleinden waarvoor vis van deze bestanden mag worden aangevoerd; Overwegende dat de industriæle visserij op haring in de Oostzee kan leiden tot aanzienlijke bijvangsten van jonge kabeljauw; dat deze visserij derhalve niet mag worden toegestaan in gebieden waar zeer veel jonge kabeljauw voorkomt; Overwegende dat de toestand van het haringbestand in de Noordzee, het Skagerrak en het Kattegat aanleiding geeft tot ernstige bezorgdheid; Overwegende dat voor andere haringbestanden in het noordoostelijk deel van de Atlantische Oceaan de thans gebruikelijke visserij, d. w. z. de visserij voor menselijke consumptie, tot een voldoende intensieve bevissing leidt; (˛)(cid:217)PB L 247 van 28. 9. 1977, blz. 2. dat wijzigingen in de uitoefening van de visserij op deze bestanden derhalve niet wenselijk zijn; Overwegende dat Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad(cid:216)(ˇ) tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbeleid voorziet in satelliet(cid:220) controle, vanaf 1 juli 1998, op vaartuigen die voor indus(cid:220) triæle doeleinden vissen; Overwegende dat bij Verordening (EEG) nr. 1866/86 van de Raad van 12 juni 1986 houdende technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden in de Oostzee, de Belten en de ˘resund(cid:216)(—) de voorwaar(cid:220) den zijn vastgesteld voor de visserij op haring in de Oostzee, de Belten en de ˘resund; Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 894/97 van de Raad van 29 april 1997 houdende technische maatre(cid:220) gelen voor de instandhouding van de visbestanden(cid:216)((cid:209)), is bepaald op welke voorwaarden haring die in de gebieden 1 en 2 is gevangen met vistuig dat normaal wordt ge(cid:220) bruikt voor de visserij voor industriæle doeleinden, an(cid:220) dere dan rechtstreekse menselijke consumptie, aan boord mag worden gehouden en mag worden aangevoerd, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Haring die is gevangen in de gebieden 1 en 2 bij het vissen met netten met een minimummaaswijdte van min(cid:220) der dan 32(cid:216)mm of in gebied 3 bij het vissen met netten met een minimummaaswijdte van minder dan 40(cid:216)mm, mag slechts aan boord worden gehouden op voorwaarde dat de betrokken vangsten (ˇ)(cid:217)PB L 261 van 20. 10. 1993, blz. 1, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2205/97 van de Raad van 30. 10. 1997, PB L 304 van 7. 11. 1997, blz. 1. (—)(cid:217)PB L 162 van 18. 6. 1986, blz. 1, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1821/96 van de Raad van 16. 9. 1996, PB L 241 van 21. 9. 1996, blz. 8. ((cid:209))(cid:217)PB L 132 van 23. 5. 1997, blz. 1. C 25/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 24. 1. 98 i) hebben plaatsgevonden buiten het Skagerrak en het Kattegat en de ICES(cid:220)sectoren IIIb, c, d, uitsluitend bestaan uit een mengsel van sprot en haring en niet zijn gesorteerd en dat de haring niet meer dan 10(cid:216)% uitmaakt van het totale gewicht van de vangsten van haring en de sprot samen, die aan boord worden ge(cid:220) houden of i) alle haring die is gevangen in ICES(cid:220)sector IIId, be(cid:220) halve in deelsector 24 van deze sector, of ii) alle haring die is gevangen in de ICES(cid:220)sectoren IIIb, c, of in deelsector 24 van ICES(cid:220)sector IIId, op voor(cid:220) waarde dat de haring samen met sprot en/of andere soorten ongesorteerd wordt aangevoerd of ii)(cid:217)hebben plaatsgevonden buiten de ICES(cid:220)sectoren IIIb, c, d, bestaan uit haring gemengd met andere vissoor(cid:220) ten, waaronder eventueel sprot, en dat de haring niet meer dan 5(cid:216)% uitmaakt van het totale gewicht van de vangsten van haring en andere soorten samen, die aan boord worden gehouden. iii)(cid:217)haring die is gevangen buiten de ICES(cid:220)sectoren IIIb, c, d, op voorwaarde dat de betrokken vangsten voldoen aan de in artikel 1 van deze verordening bepaalde voorwaarden. Artikel 3 Artikel 2 Verordening (EEG) nr. 2115/77 wordt ingetrokken. 1. (cid:218)(cid:217)Het is verboden haring die is gevangen buiten de ICES(cid:220)sectoren IIIb, c, d, aan te voeren voor andere doeleinden dan rechtstreeks menselijke consumptie, wan(cid:220) neer deze haring is gevangen in de gebieden 1 en 2 met sleepnetten met een minimummaaswijdte van 32(cid:216)mm of meer of in gebied 3 met sleepnetten met een minimum(cid:220) maaswijdte van 40(cid:216)mm of meer of in enig ander gebied met ongeacht welk vistuig, ander dan sleepnetten. Artikel 4 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica(cid:220) tieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 1998. 2. (cid:218)(cid:217)Voor andere doeleinden dan rechtstreekse mense(cid:220) lijke consumptie mogen echter worden aangevoerd: Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat