title: Entschließung des beratenden Ausschusses der EGKS über die statistischen Instrumente in den Bereichen Kohle und Stahl (in der 338. Sitzung am 18. Dezember 1997 einstimmig angenommen)

eurovoc_concepts:
ECSC
EU statistics
data collection
information
market research
statistics

formats: html pdf print

text: 13. 2. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 48/3 ENTSCHLIESSUNG DES BERATENDEN AUSSCHUSSES DER EGKS ˜BER DIE STATISTISCHEN INSTRUMENTE IN DEN BEREICHEN KOHLE UND STAHL (in der 338. Sitzung am 18. Dezember 1997 einstimmig angenommen) (98/C 48/03) (Text von Bedeutung f(cid:190)r den EWR) 1. DER BERATENDE AUSSCHUSS DER EGKS 1. 1. weist auf seine fr(cid:190)heren Stellungnahmen zu den Aspekten im Zusammenhang mit dem Auslaufen des EGKS(cid:220)Vertrags im Jahr 2002 und der Zukunft der statistischen Instrumente(cid:216)(˛) hin. Der Bera(cid:220) tende Ausschu¤ hatte festgestellt, da¤ sich das sta(cid:220) tistische Instrumentarium der EGKS, so wie es vom Statistischen Amt und den Dienststellen der Europ…ischen Kommission in Zusammenarbeit mit den Kohle(cid:220) und Stahlindustrien auf industriellem, wirtschaftlichem, kommerziellem und sozialem Gebiet entwickelt wurde, aus der Sicht aller Betei(cid:220) ligten bew…hrt hat. Er hat sich auch daf(cid:190)r ausge(cid:220) sprochen, das Instrumentarium (cid:190)ber das Jahr 2002 hinaus beizubehalten unter besonderem Hinweis darauf, wie wichtig die durch die Information (cid:190)ber Investitionsprogramme und den Kapazit…tsausbau geschaffene Transparenz unter Einhaltung der Wettbewerbsregeln f(cid:190)r Investitionsentscheidungen ist; 1. 2. 1. 3. 1. 4. im Hinblick darauf, da¤ mit dem EGKS(cid:220)Vertrag demn…chst die Rechtsgrundlage entf…llt, die die Zust…ndigkeit der Kommission regelte, was die Bereitstellung statistischer Daten und deren Erfas(cid:220) sung durch die im Vertrag genannten Unterneh(cid:220) men anbelangt; ist sich bewu¤t, da¤ sich die statistischen Instru(cid:220) mente f(cid:190)r die Sektoren Kohle und Stahl ab 2002 auf die Bestimmungen des Vertrags (cid:190)ber die Euro(cid:220) p…ische Union st(cid:190)tzen m(cid:190)ssen; schlie¤t sich dem Wunsch der Unternehmen, der Verb…nde und der Regierungen der Mitgliedstaa(cid:220) ten an, das Erhebungssystem in seiner derzeitigen Form zu straffen und zu erleichtern, unter Beibe(cid:220) haltung der Aussagekraft der Daten. 2. ˜BERLEGUNGEN ZUM THEMA STEINKOHLE 2. 1. Die Daten der Kohlestatistik werden auch (cid:190)ber 2002 hinaus ben‰tigt. Sie sind erforderlich f(cid:190)r die Analyse des Kohlemarktes in der EU. Die supra(cid:220) nationale und nationale Energiepolitik sind darauf ebenso angewiesen wie die Unternehmen der Koh(cid:220) lewirtschaft. (˛)(cid:217)ABl. C 206 vom 11. 8. 1995, S. 7. 2. 2. Die statistischen Erhebungen zur Steinkohle wur(cid:220) den mehrfach ge…ndert. Das aktuelle Erfassungs(cid:220) system deckt die Anforderungen nach aussagef…hi(cid:220) gen und vergleichbaren Daten f(cid:190)r den Energie(cid:220) und Kohlemarkt in der EU auf rationelle Weise ab. Die Kohlestatistik hat einen eigenen Erkennt(cid:220) niswert f(cid:190)r diese Branche; sie ist aber traditionell auch in der Energiestatistik eingegliedert und hat dort einen angestammten Platz. 2. 3. Dieser Rahmen umfa¤t ebenfalls andere feste Brennstoffe, insbesondere Braunkohle, Torf und Biomasse. 2. 4. Aus diesem Grund bedarf es offenbar keiner wei(cid:220) teren gr‰¤eren Ver…nderung im Sektor Steinkohle, dem einen der beiden wichtigsten unter den EGKS(cid:220)Vertrag fallenden Erzeugnisse. 3. ˜BERLEGUNGEN ZUM THEMA STAHL 3. 1. Die statistischen Instrumente f(cid:190)r die Erfassung von Stahl sind detailliert und wurden der Entwick(cid:220) lung laufend angepa¤t. Auf diese Weise konnte nicht nur eine hohe Transparenz erzielt werden, sondern es entstand auch ein au¤erordentlich n(cid:190)tzliches Orientierungsinstrument f(cid:190)r die Wirt(cid:220) schaftsteilnehmer, die politischen Entscheidungs(cid:220) tr…ger und die Sozialpartner. 3. 1. 1. Es ist sehr wichtig, rasch (cid:190)ber detaillierte Angaben zu verf(cid:190)gen um in genauer Kenntnis der Sachlage und vorausschauend analysieren und entscheiden zu k‰nnen. 3. 1. 2. Die Unternehmen und ihre Arbeitnehmer m(cid:190)ssen sich in der Gegenwart sowie in der Zukunft in ei(cid:220) nem Umfeld orientieren, das von raschem Wandel und einem immer sch…rferen Konkurrenzkampf gepr…gt ist. K(cid:190)nftig werden Flexibilit…t und Anpas(cid:220) sungsf…higkeit noch mehr von der Informations(cid:220) qualit…t und der ˜bermittlungsgeschwindigkeit solcher Daten abh…ngen. 3. 1. 3. Die Eisen(cid:220) und Stahlindustrie ist innerhalb der Konjunkturzyklen starken Schwankungen unter(cid:220) worfen. Um Mi¤verst…ndnisse zwischen Angebot und Nachfrage rechtzeitig zu erkennen, bedarf es differenzierter Daten zu allen wichtigen Berei(cid:220) chen. C 48/4 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften 13. 2. 98 3. 1. 4. Mittel(cid:220) und langfristig das Gleichgewicht wahren zu k‰nnen setzt aber voraus, da¤ rechtzeitig vor Produktionsengp…ssen oder ˜berkapazit…ten ge(cid:220) warnt wird. Der Restrukturierungsproze¤ in den MOEL sowie den anderen osteurop…ischen L…n(cid:220) dern, wo es noch keine solche Datenbasis gibt, wird eine Beobachtung noch viele Jahre lang not(cid:220) wendig machen. 4. 3. Zwischen dem Statistischen Amt und den Dienst(cid:220) stellen der Europ…ischen Kommission, den Berufs(cid:220) verb…nden und den Unternehmen sollte eine opti(cid:220) male Organisation der Erhebung und Verarbei(cid:220) tung der Daten vereinbart werden, um die Arbeits(cid:220) last sowohl f(cid:190)r die Unternehmen wie auch f(cid:190)r die nationalen Beh‰rden zu verringern und die Zuver(cid:220) l…ssigkeit der Erhebungen zu gew…hrleisten. 3. 1. 5. Die tiefgreifende Umstrukturierung in der euro(cid:220) p…ischen und internationalen Eisen(cid:220) und Stahlin(cid:220) dustrie, sowie die Globalisierung der M…rkte, wer(cid:220) den sich fortsetzen. Hier ben‰tigt eine gute Politik auch gute Information. 3. 2. Andererseits stellt die Datenerhebung auch eine gewichtige Arbeitsbelastung f(cid:190)r die Unternehmen dar. Diesem Aufwand m(cid:190)ssen Informationen ent(cid:220) sprechen, die zuverl…ssig, schnell und vollst…ndig f(cid:190)r Politik und Unternehmen zur Verf(cid:190)gung ge(cid:220) stellt werden. 3. 3. Heute darf die Eisen(cid:220) und Stahlindustrie nicht mehr nach EGKS(cid:220)Ma¤st…ben gemessen werden, sondern mu¤ k(cid:190)nftig auch die erste Verarbei(cid:220) tungsstufe (Schmiedest(cid:190)cke, R‰hren, Auswalzpro(cid:220) dukte, Ziehereien, einschlie¤lich Drahtziehereien, beschichtete Erzeugnisse und Profile) einbezie(cid:220) hen(cid:216)(˛). Auch der Stahlhandel sollte geb(cid:190)hrend ab(cid:220) gedeckt werden. 4. DER BERATENDE AUSSCHUSS EMPFIEHLT DAHER, F˜R DIE WEITERF˜HRUNG DER STATISTIK IN DEN BEREICHEN KOHLE UND STAHL DIE FOLGENDEN PUNKTE ZU BER˜CKSICHTIGEN: 4. 4. Das ausgew…hlte Instrumentarium mu¤ den Unter(cid:220) nehmen gen(cid:190)gend Transparenz bieten, damit sie in voller Kenntnis der Sachlage kurzfristig wirt(cid:220) schaftliche Entscheidungen treffen und langfristig strategische Investitionsentscheidungen f…llen k‰n(cid:220) nen. Dieses Instrumentarium mu¤ auch den Sozialpartnern dieser Sektoren sowie den Regie(cid:220) rungen die zur Durchf(cid:190)hrung ihrer Sozialpolitiken unerl…¤lichen Daten liefern. Was die MOEL be(cid:220) trifft, m(cid:190)ssen diese ab sofort und progressiv das statistische Instrumentarium der EU f(cid:190)r Kohle und Stahl (cid:190)bernehmen. Im Hinblick darauf 4. 4. 1. m(cid:190)ssen die Daten (cid:190)ber die Aktivit…ten der betrof(cid:220) fenen Unternehmen sowie (cid:190)ber den Au¤enhandel in detaillierter Form so rasch wie m‰glich nach Ablauf der Erhebungszeitr…ume vorliegen. Diese Daten haben die folgenden Bereiche abzudecken: Rohstoffe, Energie, Produktion, Besch…ftigung, Nachfrage, Absatz, Au¤enhandel sowie Lagerver(cid:220) …nderungen. Vor Bekanntgabe der endg(cid:190)ltigen Zahlen sollte, wann immer das notwendig ist, ein Prognosesystem haltbare Sch…tzwerte liefern, da(cid:220) mit die Unternehmen die augenblickliche Lage im Verh…ltnis zum Konjunkturzyklus beurteilen und daraufhin die richtigen handelspolitischen Ent(cid:220) scheidungen treffen k‰nnen, 4. 1. Da der EGKS(cid:220)Vertrag in knapp f(cid:190)nf Jahren aus(cid:220) l…uft, mu¤ schon jetzt eine neue rechtliche Grund(cid:220) lage auf der Basis des Vertrags (cid:190)ber die Europ…i(cid:220) sche Union hergestellt werden, wobei auf eine weitestgehende Kompatibilit…t internationalen Bereich geachtet werden sollte, insbesondere im Rahmen der Internationalen Organisationen wie IEA, ECE und OECD. im 4. 4. 2. sollen ferner den Unternehmen ein B(cid:190)ndel aussa(cid:220) gekr…ftiger Daten (cid:190)ber strukturelle und technolo(cid:220) gische Ver…nderungen, sowie (cid:190)ber die mittel(cid:220) und langfristige Entwicklung der M…rkte und der Pro(cid:220) duktionskapazit…ten zur Verf(cid:190)gung gestellt wer(cid:220) den, damit sie ihre langfristige Investitions(cid:220) und Entwicklungspolitik entsprechend ausrichten k‰n(cid:220) nen, 4. 2. Analog zu den Steinkohledaten, die in die Ener(cid:220) giestatistik eingegliedert wurden, mu¤ der EGKS(cid:220) Bereich f(cid:190)r Stahl auf die erste Verarbeitungsstufe und, wenn m‰glich, auf andere Grundstoffindu(cid:220) strien (wie Ferrolegierungen, Gie¤ereien) ausge(cid:220) dehnt werden, welche ‰fter den gleichen Proble(cid:220) men gegen(cid:190)berstehen wie die Stahlindustrie. (˛)(cid:217)Kapitel 27. 1, 27. 2 und 27. 3 der NACE, die grob den Kapi(cid:220) teln 72 und 73 des Harmonisierten Systems der Produkt(cid:220) klassifizierung entsprechen. 4. 4. 3. m(cid:190)ssen Angaben (cid:190)ber die Situation und Struktur der Belegschaften, einschlie¤lich aussagekr…ftiger Daten (cid:190)ber Arbeitsunf…lle, die technischen Statisti(cid:220) ken f(cid:190)r den sozialen Bereich abrunden. 4. 5. Der Beratende Ausschu¤ der EGKS fordert die Kommission daher auf, das Statistikinstrumenta(cid:220) rium f(cid:190)r Kohle und Stahl in Zusammenarbeit mit den betroffenen Wirtschafts(cid:220) und Sozialpartnern nach den oben genannten Grunds…tzen umzuge(cid:220) stalten


title: European foundation for the improvement of living and working conditions : Annual report 1996.

eurovoc_concepts:
Eurofound
activity report


title: Rådets konklusioner af 18. december 1997 om musikkens rolle i Europa

eurovoc_concepts:
art education
artistic creation
cultural policy
music

text: C 1/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 3. 1. 98 R¯DETS KONKLUSIONER af 18. december 1997 om musikkens rolle i Europa (98/C 1/04) R¯DET FOR DEN EUROP`ISKE UNION - som henviser til R¿dets resolution af 16. september 1996 i F»llesskabets om foranstaltninger; integrering af kulturelle aspekter som henviser til slutdokumentet fra m(cid:192)det (cid:176)Musik for Europa, Europa for musik(cid:133), der blev afholdt i Ennis (Irland) den 18. (cid:220)19. oktober 1996, og de derp¿ f(cid:192)lgende dr(cid:192)ftelser; som henviser til R¿dets afg(cid:192)relse af 30. juni 1997 om fremtiden for en europ»isk indsats p¿ kulturomr¿det, hvor Kommissionen opfordres til at frems»tte forslag til indf(cid:192)relse af et enkelt planl»gnings(cid:220) og finansieringsin(cid:220) strument; (1)(cid:217)som tager i betragtning, at musikken er et grundl»g(cid:220) gende element i vore landes kulturer og historie og udg(cid:192)r et af de vigtigste individuelle og kollektive kunstneriske udtryksmidler, som er til stede overalt i borgernes hverdag; (5)(cid:217)som er sig bevidst, at bedre adgang til repertoirerne kan udvikle den unge generations interesse for og gl»de ved musik samt fremme udbredelsen af de forskellige musikkulturer; (6)(cid:217)som p¿sk(cid:192)nner den indsats, som Europar¿det alle(cid:220) rede har gjort p¿ musikomr¿det, og som minder om, at F»llesskabet og medlemsstaterne fremmer samar(cid:220) bejdet med denne organisation samt med andre internationale organisationer, der besk»ftiger sig med kultur, i overensstemmelse med artikel 128, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europ»iske F»llesskab, idet de under hensyn til hver institutions og organisations egen identitet og autonomi sikrer sig, at de anvendte redskaber er komplement»re; (7)(cid:217)som minder om, at programmet til st(cid:192)tte for kultu(cid:220) relle samarbejdsprojekter i Den Europ»iske Union (KALEJDOSKOP) udl(cid:192)ber i 1998, og at det derfor er vigtigt at forberede de samarbejdsmuligheder, der skal udvikles i fremtiden og, uanset hvilke hold(cid:220) ninger der vil blive indtaget, at foretage en grundig unders(cid:192)gelse af de vigtigelse behov og emner af s»rlig interesse i de forskellige sektorer, der h(cid:192)rer under programmets anvendelsesomr¿de; (2)(cid:217)som minder om den europ»iske musikkulturarvs uvurderlige rigdom samt den nutidige musiks rige kreativitet, der er kendetegnet ved sin mangfol(cid:220) dighed, sin vitalitet og sin stadige evne til at lade sig inspirere og forny sig i m(cid:192)det med andre kulturer; NOTERER SIG MED TILFREDSHED unders(cid:192)gelsen (cid:176)Musikken i Europa(cid:133), som Det Europ»iske Musikbu(cid:220) reau har udarbejdet, og hvori der for f(cid:192)rste gang anl»gges en overordnet, europ»isk synsvinkel p¿ alle de sektorer, der indg¿r i musikskabelsens cykliske forl(cid:192)b; (3)(cid:217)som er sig bevidst, at musikskabelse er et cyklisk forl(cid:192)b, der g¿r fra kompositionen til v»rkets opf(cid:192)(cid:220) relse for publikum, og at musikken som kunstnerisk og kulturelt udtryksmiddel ikke kan ses isoleret fra sin yderst sociale rolle, lige s¿ lidt som man kan se bort fra betydningen af den (cid:192)konomiske sektor, den repr»senterer; denne sektor omfatter i Europa et uendeligt spektrum af talenter, f»rdigheder og fag og udg(cid:192)r derfor en r»kke besk»ftigelsesmuligheder, navnlig for de unge; (4)(cid:217)som er sig bevidst, at det er vigtigst at s(cid:192)rge for, at publikum overalt p¿ medlemsstaternes omr¿de kan f¿ adgang til musikrepertoirer og (cid:220)opf(cid:192)relser i al deres mangfoldighed og rigdom og endvidere at give euro(cid:220) p»isk musik en st»rkere placering i verden; UDTRYKKER SIT ˘NSKE om at fremme europ»isk musik navnlig ved at tilskynde til skabelsen af et milj(cid:192), der begunstiger udbredelse, udveksling og formidling af i repertoirer, opf(cid:192)relser og kunstnere verden; i Europa og ER ENIGT OM, at det som led i anvendelsen af artikel 128 i traktaten op oprettelse af Det Europ»iske F»lles(cid:220) skab og under hensyn til subsidiaritetsprincippet er n(cid:192)dvendigt at udbygge den indsats, der p¿ EU(cid:220)plan er sammen med medlemsstaternes kompetente iv»rksat myndigheder og med fagfolk med henblik p¿ at opn¿ bedre kendskab til den europ»iske musiksektors behov i alle dens bestanddele; 3. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 1/7 OPFORDRER Kommissionen til i forbindelse med R¿dets afg(cid:192)relse af 22. september 1997 om fremtiden for en europ»isk indsats p¿ kultur(cid:220) omr¿det af forel»gge forslag til fremme af musik med henblik p¿ at supplere medlemsstaternes indsats ved foranstaltninger p¿ bl. a. f(cid:192)lgende omr¿der: -(cid:217)forbedring af et bredere publikums adgang til musik med s»rlig v»gt p¿ den musikalske opdragelse fra den tidligste barndom, idet man st(cid:192)tter nyskabende og m(cid:192)nstergyldige foranstaltninger p¿ omr¿det og fremh»ver musikkens afg(cid:192)rende og integrerende rolle i samfundet -(cid:217)st(cid:192)tte til musikformidling og musikskabelse, fremme af udveksling, is»r af unge skabende og ud(cid:192)vende kunstnere, og st(cid:192)tte til udbredelsen af musikreper(cid:220) toirer, kunstnere og musikopf(cid:192)relser (levende musik) -(cid:217)dygtigg(cid:192)relse af kunstnere og andre fagfolk p¿ musikomr¿det, bl. a. inden for rammerne af de nye muligheder for musikproduktion, som de nye infor(cid:220) mationsteknologier giver, samt fremme af erhvervs(cid:220) vejledningen i musiksektoren -(cid:217)muligheden for, inden for de eksisterende strukturer og inden for rammerne af de disponible finansielle ressourcer, eventuelt at forbedre medlemsstaternes udveksling af oplysninger om musikkendskab, ved f. eks. at styrke eksisterende net eller oprette et obser(cid:220) vatorium eller et europ»isk informations(cid:220) og doku(cid:220) mentationscenter


title: Richtlijn 97/79/EG van de Raad van 18 december 1997 tot wijziging van de Richtlijnen 71/118/EEG, 72/462/EEG, 85/73/EEG, 91/67/EEG, 91/492/EEG, 91/493/EEG, 92/45/EEG en 92/118/EEG met betrekking tot de organisatie van de veterinaire controles voor producten die uit derde landen in de Gemeenschap worden binnengebracht

eurovoc_concepts:
animal product
aquaculture
fishery product
import policy
live animal
veterinary inspection

text: 30. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 24/31 RICHTLIJN 97/79/EG VAN DE RAAD van 18 december 1997 tot wijziging van de Richtlijnen 71/118/EEG, 72/462/EEG, 85/73/EEG, 91/67/EEG, 91/492/EEG, 91/493/EEG, 92/45/EEG en 92/118/EEG met betrekking tot de organisatie van de veterinaire controles voor producten die uit derde landen in de Gemeenschap worden binnengebracht DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 43, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Europees Parlement (2), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comi- té (3), Overwegende dat Richtlijn 90/675/EEG van de Raad van 10 december 1990 tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controles voor produc- ten uit derde landen die in de Gemeenschap worden binnengebracht (4), ter wille van de duidelijkheid en de rationaliteit bij Richtlijn 97/78/EG (5) is ingetrokken en vervangen; Overwegende dat de vervanging van Richtlijn 90/675/ EEG door Richtlijn 97/78/EG gevolgen voor de volgende richtlijnen van de Raad heeft: — 71/118/EEG van 15 februari 1971 inzake gezond- heidsvraagstukken op het gebied van de productie en het in de handel brengen van vers vlees van pluim- vee (6), — 72/462/EEG van 12 december 1972 inzake gezond- heidsvraagstukken en veterinairrechtelijke vraagstuk- ken bij de invoer van runderen, varkens, schapen en geiten, van vers vlees of van vleesproducten uit derde landen (7); — 85/73/EEG van 29 januari 1985 inzake de financie- ring van de keuringen en veterinaire controles zoals (1) PB C 258 van 23. 8. 1997, blz. 7. (2) PB C 85 van 17. 3. 1997, blz. 76. (3) PB C 66 van 3. 3. 1997, blz. 43. (4) PB L 373 van 31. 12. 1990, blz. 1. Richtlijn laatstelijk gewij- zigd bij Richtlijn 96/43/EG (PB L 162 van 1. 7. 1996, blz. 1). (5) Zie bladzijde 9 van dit Publicatieblad. (6) PB L 55 van 8. 3. 1971, blz. 23. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 96/23/EG (PB L 125 van 23. 5. 1996, blz. 10). (7) PB L 302 van 31. 12. 1972, blz. 28. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 96/91/EG (PB L 13 van 16. 1. 1997, blz. 27). bedoeld in de Richtlijnen 89/662/EEG, 90/425/EEG, 90/675/EEG en 91/496/EEG (gewijzigd en gecodifi- ceerd) (8), — 91/67/EEG van 28 januari 1991 inzake veterinairrech- telijke voorschriften voor het in de handel brengen van aquicultuurdieren en aquicultuurproducten (9), — 91/492/EEG van 15 juli 1991 tot vaststelling van gezondheidsvoorschriften voor de productie en het in de handel brengen van levende tweekleppige weekdie- ren (10), — 91/493/EEG van 22 juli 1991 tot vaststelling van gezondheidsvoorschriften voor de productie en het in de handel brengen van visserijproducten (11), — 92/45/EEG van 16 juni 1992 betreffende de gezond- heidsvoorschriften en veterinairrechtelijke voorschrif- ten voor het doden van vrij wild en het in de handel brengen van vlees van vrij wild (12), — 92/118/EEG van 17 december 1992 tot vaststelling van de veterinairrechtelijke en de gezondheidsvoor- schriften voor het handelsverkeer en de invoer in de Gemeenschap van producten waarvoor ten aanzien van deze voorschriften geen specifieke communautaire regelgeving geldt als bedoeld in bijlage A, hoofdstuk I, van Richtlijn 89/662/EEG, en, wat ziekteverwekkers betreft, van Richtlijn 90/425/EEG (13); Overwegende dat bovengenoemde richtlijnen daarom in overeenstemming met de tekst van Richtlijn 97/78/EG moeten worden gebracht, (8) PB L 32 van 5. 2. 1985, blz. 14. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 96/43/EG (PB L 162 van 1. 7. 1996, blz. 1). (9) PB L 46 van 19. 2. 1991, blz. 1. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 95/22/EG (PB L 243 van 11. 10. 1995, blz. 1). (10) PB L 268 van 24. 9. 1991, blz. 1. Richtlijn laatstelijk gewij- zigd bij Richtlijn 97/61/EG (PB L 295 van 29. 10. 1997, blz. 35). (11) PB L 268 van 24. 9. 1991, blz. 15. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 96/23/EG (PB L 125 van 23. 5. 1996, blz. 10). (12) PB L 268 van 14. 9. 1992, blz. 35. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 96/23/EG (PB L 125 van 23. 5. 1996, blz 10). (13) PB L 62 van 15. 3. 1993, blz. 49. Richtlijn laatstelijk gewij- zigd bij Richtlijn 96/90/EG (PB L 13 van 16. 1. 1997, blz. 24). L 24/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 1. 98 HEEFT DE VOLGENDE RICHTLIJN VASTGESTELD: Artikel 1 1. a) Richtlijn 71/118/EEG wordt als volgt gewijzigd: in artikel 14 bis, lid 2, onder a), wordt de tweede zin geschrapt; b) artikel 17, tweede alinea, wordt geschrapt. 2. a) Richtlijn 72/462/EEG wordt als volgt gewijzigd: in artikel 31 bis wordt „artikel 17 van Richtlijn 90/675/EEG” vervangen door „artikel 18 van Richt- lijn 97/78/EG”; b) artikel 31 wordt geschrapt. In artikel 3, lid 1, van Richtlijn 85/73/EEG wordt 3. „artikel 20 van Richtlijn 90/675/EEG” vervangen door „artikel 23 van Richtlijn 97/78/EG”. 4. Richtlijn 91/67/EEG wordt als volgt gewijzigd: a) artikel 23 wordt vervangen door: „Artikel 23 De bij de Richtlijnen 91/496/EEG en 97/78/EG vast- gestelde beginselen en voorschriften zijn van toepas- sing, met name die inzake de organisatie van en het toezicht op de door de lidstaat te verrichten controles en inzake de toe te passen vrijwaringsmaatregelen. ”; b) artikel 24 wordt geschrapt. Artikel 10, tweede alinea, van Richtlijn 91/492/EEG 5. wordt geschrapt. 6. a) Richtlijn 91/493/EEG wordt als volgt gewijzigd: in artikel 10, tweede alinea, wordt „artikel 18, lid 3, van Richtlijn 90/675/EEG” vervangen door „arti- kel 19, lid 2, van Richtlijn 97/78/EG”; b) artikel 12, lid 2, wordt geschrapt. a) in artikel 12, lid 1, tweede alinea, wordt „artikel 8, lid 2, van Richtlijn 90/675/EEG” vervangen door „artikel 4, lid 4, onder b), van Richtlijn 97/78/EG”; b) artikel 12, lid 2, wordt geschrapt. Artikel 2 De lidstaten stellen de nodige wettelijke en bestuurs- 1. rechtelijke bepalingen vast en maken deze bekend om voor 1 juli 1999 aan deze richtlijn te voldoen. Zij stellen de Commissie daarvan in kennis. Zij passen deze bepalingen met ingang van 1 juli 1999 toe. Wanneer de lidstaten deze bepalingen vaststellen, wordt in die bepalingen naar de onderhavige richtlijn verwezen of wordt hiernaar verwezen bij de officiële bekendmaking van die bepalingen. De regels voor deze verwijzing wor- den door de lidstaten vastgesteld. 2. De lidstaten delen de Commissie de tekst van de belangrijkste bepalingen van nationaal recht mee die zij op het onder deze richtlijn vallende gebied vaststellen. Artikel 3 Deze richtlijn treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 4 Deze richtlijn is gericht tot de lidstaten. 7. Richtlijn 92/45/EEG wordt als volgt gewijzigd: Gedaan te Brussel, 18 december 1997. a) artikel 17, lid 2, wordt geschrapt; b) artikel 19, tweede alinea, wordt geschrapt. 8. Richtlijn 92/118/EEG wordt als volgt gewijzigd: Voor de Raad De Voorzitter F. BODEN


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2563/97 av den 18 december 1997 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1773/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats


title: 98/1/CE, Euratom: Decisione del Consiglio del 18 dicembre 1997 su un programma TACIS di sviluppo della società civile per la Bielorussia per il 1997

eurovoc_concepts:
CIS countries
EU aid
EU programme
civil law
development aid

text: L 1/6 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 3. 1. 98 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 18 dicembre 1997 su un programma TACIS di sviluppo della societ(cid:133) civile per la Bielorussia per il 1997 (98/1/CE, Euratom) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea e il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea dell’energia atomica, visto il regolamento (Euratom, CE) n. 1279/96 del Consi- glio, del 25 giugno 1996, relativo alla prestazione di assi- stenza per la riforma e il rilancio dell’economia nei nuovi Stati indipendenti e in Mongolia (1), in particolare l’arti- colo 3, paragrafo 11, vista la proposta della Commissione, considerando che la situazione interna in Bielorussia ha in particolare a decorrere subito un deterioramento, dal novembre 1996, e che questo deterioramento ha portato ad un regresso del processo di democratizzazione, alla limitazione delle libert(cid:133) fondamentali e a violazioni dei diritti dell’uomo; considerando che, per questo motivo, non sarebbe stato possibile negoziare con le autorit(cid:133) bielorusse n(cid:130) un programma indicativo TACIS per il 1996/1999 n(cid:130), di conseguenza, un programma d’azione, allorch(cid:130) questi programmi costituiscono la base della cooperazione bila- terale TACIS con uno Stato partner, secondo l’articolo 5 del regolamento (Euratom, CE) n. 1279/96; considerando che il Consiglio ha adottato nei confronti della Bielorussia una posizione, esposta nelle conclusioni del 24 febbraio 1997, nella dichiarazione del 29 aprile 1997 e nelle conclusioni del 15 settembre 1997, che sospende la cooperazione con le autorit(cid:133) bielorusse in assenza di un impegno tangibile a proseguire verso le necessarie riforme democratiche, ma che offre alla Bielo- (1) GU L 165 del 4. 7. 1996, pag. 1. russia assistenza nel processo di democratizzazione, in particolare in due aree specifiche: difesa dei diritti umani e libert(cid:133) degli organi di informazione; considerando che la Comunit(cid:133) ha fornito un aiuto al processo di democratizzazione, sulla linea di bilancio B7-7010, ma che questo impegno dovrebbe essere intensi- ficato e completato con altre misure; considerando che l’articolo 3, paragrafo 11 del regola- mento (Euratom, CE) n. 1279/96 consente al Consiglio di adottare opportune misure relative all’assistenza ad uno Stato partner se viene a mancare un elemento fondamen- tale per il proseguimento della cooperazione attraverso l’assistenza, un particolare nei casi di violazione dei prin- cipi democratici e dei diritti dell’uomo; considerando che la Commissione ha proposto al Consi- glio di definire un programma di sviluppo della societ(cid:133) civile in Bielorussia nel quadro del programma TACIS 1997 come opportuna misura nei confronti della Bielorus- sia; considerando che, anche in assenza di un programma indicativo TACIS per il 1996/1999 e, di conseguenza, un il programma programma d’azione per la Bielorussia, proposto dalla Commissione sar(cid:133) realizzato secondo le opportune procedure stabilite dal regolamento (Euratom, CE) n. 1279/96, in particolare agli articoli 6 e 8, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Il programma TACIS di sviluppo della societ(cid:133) civile per la Bielorussia per il 1997 (cid:138) approvato per un importo massimo di 5 milioni di ecu. 3. 1. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 1/7 Articolo 2 Il programma (cid:138) attuato dalla Commissione secondo le opportune procedure stabilite dal regolamento (Euratom, CE) n. 1279/96, in particolare agli articoli 6 e 8. La presente decisione (cid:138) pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 18 dicembre 1997. Per il Consiglio Il presidente F. BODEN


title: Potrjen zapisnik

eurovoc_concepts:
United States
agreement (EU)
animal welfare
bilateral agreement
hides and furskins industry
hunting
hunting regulations
international standard
protection of animals

text: 48 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 21998A0807(01) 7. 8. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 219/26 POTRJEN ZAPISNIK 1. Predstavniki Evropske Skupnosti in Združenih držav Amerike potrjujejo, da je bil med pogajanji za Sporazum iz odstavka 8 spodaj za pripravo skupne podlage za opisovanje in ovrednotenje napredka v smeri uporabe bolj humanih pasti in metod lova s pastmi dosežen naslednji dogovor. 2. Evropska skupnost in Združene države Amerike menijo, da Standardi, priloženi temu dogovoru, zagotavljajo tako skupno podlago in osnovo za sodelovanje pri nadaljnjem razvoju in izvajanju Standardov s strani njihovih pristojnih organov. 3. Združene države Amerike poudarjajo, da z njegovo potrditvijo ne nameravajo v Združenih državah spremeniti porazdelitve pristojnosti za urejanje uporabe pasti in metod lova s pastmi ter potrjujejo priložene Standarde za human lov s pastmi na določene kopenske in semiakvatične sesalce, ki njenim pristojnim organom zagotavljajo tak skupen okvir za izvajanje. 4. Evropska skupnost in Združene države Amerike nameravajo s svojimi ustreznimi organi spodbuditi in podpreti raziskovalne in razvojne programe ter programe spremljanja in usposabljanja, ki izboljšujejo uporabo pasti in metod lova s pastmi za humano ravnanje s temi sesalci. Oboji priznavajo potrebo po ponovnem ovrednotenju in posodobitvi Standardov, priloženih k temu dogovoru, ko bodo na voljo nove tehnične in znanstvene informacije ter podatki, temelječi na teh programih. 5. Evropska skupnost in Združene države Amerike nameravajo nadalje spodbujati svoje pristojne organe, da spremljajo in poročajo o napredku v smeri izvajanja Standardov, priloženih k temu dogovoru. 6. Evropska skupnost in Združene države Amerike priznavata, da nič v tem dogovoru ne vpliva na njune pravice in obveznosti po Marakeškem sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije. 7. Evropska skupnost in Združene države Amerike izjavljajo svoj namen, da se bodo na zahtevo katere koli od njiju posvetovale druga z drugo o vsaki zadevi v zvezi s tem sporazumom ali priloženimi Standardi z namenom najti vzajemno sprejemljivo rešitev. 8. Kadarkoli se v priloženih Standardih uporablja izraz „Sporazum“, se razume, da pomeni Sporazum o standardih humanega lova s pastmi med Kanado, Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo. 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 49 V Bruslju, osemnajstega decembra 1997, v dvojniku v angleškem jeziku Za Evropsko skupnost Za Združene države 50 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 PRILOGA STANDARDI ZA HUMAN LOV S PASTMI NA DOLOČENE KOPENSKE IN SEMIAKVATIČNE SESALCE DEL I: STANDARDI 1. 1. NAMENI, NAČELA IN SPLOŠNI VIDIKI STANDARDOV 1 Nameni Namen Standardov je zagotoviti učinkovito raven dobrobiti ujetih živali in nadalje izboljšati to dobrobit. 1. 2 Načela 1. 2. 1 Pri ovrednotenju ali je metoda lova s pastmi humana ali ne, je treba oceniti dobrobit ujete živali. 1. 2. 2 Načelo pri odločanju, ali je metoda lova s pastmi humana, je v tem, da izpolnjuje zahteve iz oddelkov 2 in 3. 1. 2. 3 Pri postavljanju standardov se predpostavlja, da morajo biti pasti selektivne, učinkovite ter da morajo izpolnjevati ustrezne zahteve vsake pogodbenice za človekovo varnost. 1. 3 Splošni vidiki 1. 3. 1 Dobrobit živali se kaže z meritvami obsega enostavnosti ali težavnosti in obsega neuspešnosti pri obvladovanju njihovega okolja. Ker se živali razlikujejo po načinih obvladovanja svojega okolja, je treba pri ocenjevanju njihove dobrobiti uporabiti niz meritev. Med kazalci dobrobiti ujetih živali so fiziologija, poškodovanost in vedenje. Ker nekateri teh kazalcev za mnoge vrste še niso bili proučeni, bodo za določitev pragov po teh Standardih ustrezno potrebne nadaljnje znanstvene študije. Čeprav se dobrobit lahko zelo razlikuje, se izraz „human“ uporablja samo za tiste metode lova s pastmi, kjer se dobrobit zadevnih živali ohranja na zadostni ravni, čeprav se priznava, da bo pri pasteh, ki žival ubijejo, v določenih razmerah kratko časovno obdobje, med katerim bo raven dobrobiti morda slaba. 1. 3. 2 V Standardih določene pragi za certificiranje pasti vključujejo: (a) za zadrževalne pasti: raven kazalcev, ob preseganju katere velja, da je dobrobit živali slaba; in (b) za pasti, ki žival ubijejo: čas do nezavesti in neobčutljivosti ter ohranjanje tega stanja do smrti živali. 1. 3. 3 Ne glede na to, da morajo metode lova s pastmi izpolnjevati zahteve Oddelkov 2. 4 in 3. 4, bi bilo treba proučiti nadaljnje izboljšave konstrukcije in nastavljanja pasti, zlasti za: (a) izboljšanje dobrobiti živali, ujetih v zadrževalne pasti, v času zadržanja; (b) doseganje hitrega začetka nezavesti in neobčutljivosti živali, ujetih v pasti, ki žival ubijejo; in (c) kar največje zmanjšanje ujetja ne-ciljnih živali. 2. ZAHTEVE ZA METODE LOVA Z ZADRŽEVALNIMI PASTMI 2. 1 Opredelitev „Metode lova z zadrževalnimi pastmi“ pomeni pasti, ki niso zasnovane in nastavljene z namenom žival ubiti, temveč zadržati njene premike v takem obsegu, da človek lahko stopi z njo v neposreden stik. 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 51 2. 2 Parametri 2. 2. 1 Pri ovrednotenju, ali metoda lova z zadrževalnimi pasti izpolnjuje te Standarde, je treba oceniti dobrobit ujete živali. 2. 2. 2 Parametri morajo vključevati kazalce vedenja in poškodovanosti iz odstavkov 2. 3. 1 in 2. 3. 2. 2. 2. 3 Oceniti je treba moč odzivov za vsakega od teh parametrov. 2. 3 Kazalci 2. 3. 1 Vedenjski kazalci, spoznani kot kazalci slabe dobrobiti ujetih divjih živali so: (a) grizenje same sebe, ki vodi do resnih poškodb (pohabljanje same sebe); (b) pretirana nepremičnost in neodzivnost. 2. 3. 2 Preiskave, priznane kot kazalci slabe dobrobiti ujetih divjih živali, so: (a) zlom; (b) zvin sklepa v bližini prednjega ali zadnjega gležnja (carpus ali tarsus); (c) strgana kita ali vez; (d) večja odrgnjenost pokostnice; (e) resna zunanja krvavitev ali krvavitev v notranjo votlino; (f) večja degeneracija skeletne mišice; (g) limb ischaemia; (h) zlom trajnega zoba, ki izpostavi zobno pulpo; (i) (j) očesna poškodba vključno z raztrganjem roženice; poškodba hrbtenjače; (k) hude poškodbe notranjega organa; (l) degeneracija srčne mišice; (m) amputacija; (n) smrt. 2. 4 Pragovi Metoda lova z zadrževalnimi pastmi izpolnjuje Standarde, če: (a) znaša število vzorcev iste ciljne vrste, iz katere izhajajo podatki, vsaj 20; in (b) vsaj 80 % teh živali ne kaže nobenega od kazalcev iz odstavkov 2. 3. 1 in 2. 3. 2. 3. ZAHTEVE ZA METODE LOVA S PASTMI, KI ŽIVAL UBIJEJO 3. 1 Opredelitev „Metode lova s pastmi, ki žival ubijejo“ pomeni pasti, konstruirane in nastavljene z namenom ubiti ujeto žival ciljne vrste. 3. 2 Parametri 3. 2. 1 Določiti je treba čas pojava nezavesti in neobčutljivosti, dosežen z metodo ubijanja, ter preveriti ohranjanje tega stanja do smrti (t. j. , do nepreklicnega prenehanja srčne funkcije). 3. 2. 2 Nezavest in neobčutljivost je treba spremljati s preverjanjem refleksov roženice in očesne veke ali z drugim znanstveno dokazanim ustreznim nadomestnim parametrom (1). (1) V primerih, kjer so potrebni nadaljnji preskusi za določitev ali metoda lova s pastmi izpolnjuje standarde, je mogoče opraviti dodatne meritve: elektroencefalogram (EEG), vidno izzvan odziv (VER) in slušno izzvan odziv (SER). 52 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 3. 3 Kazalci in časovne omejitve Časovna omejitev do izgube refleksov roženice in očesne veke Vrsta 45 sekund 120 sekund erminea Martes americana Martes zibellina Martes martes 300 sekund (1) Vse druge vrste iz odstavka 4. 1 (1) Odbor bo, kjer podatki tako ukrepanje utemeljujejo, časovno omejitev ovrednotil ob pregledu vsake tri leta, kot navedeno v členu 9(b), da bi zahtevo časovne omejitve prilagodili na osnovi posamezne vrste z namenom znižati časovno omejitev 300 sekund na 180 sekund in opredeliti sprejemljiv časovni okvir za izvajanje. 3. 4 Pragovi Metoda lova s pastmi, ki žival ubijejo, izpolnjuje Standarde, če: (a) je število primerkov iste ciljne vrste, iz katere izhajajo podatki, vsaj 12; in (b) je vsaj 80 % teh živali nezavestnih in neobčutljivih med časovno omejitvijo in v tem stanju ostanejo do smrti. DEL II: SEZNAM VRST IN RAZPORED IZVAJANJA 4. SEZNAM VRST IZ ČLENA 3 SPORAZUMA IN RAZPORED IZVAJANJA 4. 1 Seznam vrst Standardi se uporabljajo za naslednje vrste: Splošno ime kojot volk kanadski bober evropski bober rdečerjavi ris kanadska vidra evrazijska vidra kanadski ris evropski ris kuna severnoameriška kuna sobolj kuna zlatica navadni jazbec velika podlasica rakunasti pes pižmovka severnoameriški rakun ameriški jazbec V prihodnje bodo ustrezno vključene dodatne vrste. Vrsta Canis latrans Canis lupus Castor canadensis Castor fiber Felis rufus Lutra canadensis Lutra lutra Lynx canadensis Lynx lynx Martes americana Martes pennanti Martes zibellina Martes martes Meles meles Mustela erminea Nyctereutes procyonoides Ondatra zibethicus Procyon lotor Taxidea taxus 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 53 4. 2 Razpored izvajanja (1) 4. 2. 1 Metode lova s pastmi morajo biti preskušene, da izkazujejo skladnost s temi Standardi, kot take pa jih morajo certificirati pristojni organi pogodbenic v: (a) treh do petih letih po začetku veljavnosti Sporazuma za metode lova z zadrževalnimi pastmi, odvisno od preskusnih prednostnih nalog in razpoložljivosti preskusnih zmogljivosti; in (b) petih letih po začetku veljavnosti Sporazuma za metode lova s pastmi, ki žival ubijejo. 4. 2. 2 V treh letih po koncu obdobij iz 4. 2. 1 morajo ustrezni pristojni organi pogodbenic prepovedati uporabo pasti, ki niso certificirane skladno s temi Standardi. 4. 2. 3 Ko pristojni organ ne glede na določbe odstavka 4. 2. 2 ugotovi, da rezultati preskušanja pasti ne podpirajo skladnosti pasti s Standardi za določene vrste ali pod določenimi pogoji v okolju, lahko še naprej dovoli začasno uporabo pasti, medtem pa se nadaljuje raziskava za določitev nadomestnih pasti. V takih primerih se Evropska skupnost in Združene države Amerike predhodno uradno obvestita o pasteh, katerih začasna uporaba bo dovoljena, in o statusu raziskovalnega programa. V primerih, ko ta odstavek velja v zvezi z lovom s pastmi v Združenih državah, morajo pristojni organi v Združenih državah predati te informacije vladi Združenih držav za predajo Evropski skupnosti. 4. 2. 4 Dodatno k odstavku 4. 2. 3. ne glede na določbe odstavka 4. 2. 2 lahko pristojni organi odobri odstopanja od primera do primera skladno s cilji Standardov iz katerega koli od naslednjih razlogov: (a) interesi javnega zdravja in varnosti; (b) varstvo javne in zasebne lastnine; (c) za raziskave, izobraževanje in varstvo okolja, vključno z doselitvijo, ponovno naselitvijo, gojitvijo ali varstvom živalskih in rastlinskih vrst; in (d) uporaba tradicionalnih lesenih pasti, bistvenih za ohranjanje kulturne dediščine avtohtonih skupnosti. Pri izvajanju tega odstavka morajo Evropska skupnost ali Združene države dati predhodno pisno obvestilo o teh odstopanjih, skupaj z razlogi in pogoji zanje. V primeru Združenih držav morajo pristojni organi dati tako pisno obvestilo skupaj z razlogi in pogoji vladi Združenih držav za predajo Evropski skupnosti. 4. 2. 5 Posvetovanja o zadevah iz odstavkov 4. 2. 3 in 4. 2. 4 se morajo odvijati po odstavku 7 Potrjenega zapisnika na zahtevo Evropske skupnosti ali Združenih držav Amerike. DEL III: SMERNICE 5. NAVODILA ZA PRESKUŠANJE PASTI IN RAZISKAVE O STALNEM RAZVOJU METOD LOVA S PASTMI Za zagotovitev natančnosti in zanesljivosti ter za izkazovanje, da metode lova s pastmi izpolnjujejo zahteve v Standardih, morajo študije za preskušanje teh metod lova s pastmi slediti načelom dobre prakse preskušanja. V primeru, da so preskusni postopki vzpostavljeni v ISO, Mednarodni organizaciji za standardizacijo, in da se ti postopki nanašajo na oceno skladnosti metod lova s pastmi z nekaterimi ali vsemi zahtevami Standardov, se ustrezno uporabijo ISO postopki. 5. 1 Splošne smernice 5. 1. 1 Preskuse je treba opraviti skladno s splošnimi študijskimi protokoli. 5. 1. 2 Preskusiti je treba delovanje mehanizma pasti. (1) Pooblastilo za urejanje pasti in metod lova s pastmi za lov na navedene kopenske in semiakvatične sesalce v Združenih državah imajo prvenstveno državne in plemenske oblasti. 54 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 5. 1. 3 Preskus pasti na terenu je treba opraviti zlasti zaradi ocene selektivnosti. Ta preskus se lahko uporabi tudi za zbiranje podatkov o učinkovitosti ujetja in varnosti uporabnika. 5. 1. 4 Zadrževalne pasti je treba preskusiti v ogradi zlasti za ovrednotenje vedenja in fizioloških parametrov. Pasti, ki žival ubijejo, je treba preskusiti v ogradi zlasti za določitev nezavesti. 5. 1. 5 Pri preskusih na terenu je treba pasti pregledovati vsak dan. 5. 1. 6 Učinkovitost pasti, ki žival ubijejo, za povzročitev nezavesti ciljne živali in njeno usmrtitev je treba preskusiti na gibljivih živalih pri zavesti ali z meritvami v laboratoriju, ogradi in na terenu. Treba je ovrednotiti zmožnost pasti, da ciljno žival udari na življenjsko pomembnih mestih. 5. 1. 7 Vrstni red postopkov preskušanja se lahko spremeni za zagotovitev najučinkovitejšega ovrednotenja pasti, ki se preskušajo. 5. 1. 8 Pasti pri običajni uporabi upravljavca ne smejo izpostaviti nepotrebni nevarnosti. 5. 1. 9 Če ustreza, je treba pri preskušanju pasti preveriti obsežnejšo vrsto meritev. Preskušanje na terenu mora vključevati učinke lova s pastmi na ciljne in neciljne živalske vrste. 5. 2 Razmere za študijo 5. 2. 1 Past je treba nastaviti in uporabiti po najboljšem nasvetu proizvajalcev ali drugih glede tega, kako se to naredi. 5. 2. 2 5. 2. 3 Za preskušanje v ogradi je treba uporabiti ogrado, ki živalim ciljne vrste zagotavlja ustrezno okolje za njihovo prosto gibanje, skrivanje in prikaz najbolj običajnega vedenja. Omogočena mora biti nastavitev pasti in spremljanje ujetih živali. Past mora biti nastavljena tako, da je mogoče narediti video in zvočni zapis o celotnem poteku lova s pastjo. Za preskušanje na terenu je treba izbrati lokacije, reprezentativne za lokacije, ki se bodo v praksi uporabljale. Ker so selektivnost pasti in možni škodljivi učinki pasti na neciljne vrste pomembni razlogi za preskušanje na terenu, bo morda treba lokacije za preskušanje na terenu izbrati v različnih habitatih, kjer je srečanje z različnimi neciljnimi vrstami verjetno. Identifikacijska številka pasti mora biti del fotografskega posnetka pred in po udarcu. 5. 3 Študijsko osebje 5. 3. 1 Preskusno osebje mora biti ustrezno kvalificirano in usposobljeno. 5. 3. 2 Med preskusnimi osebami mora biti vsaj ena oseba z izkušnjami pri uporabi pasti ter sposobna loviti s pastmi živali, uporabljene pri preskusu, ter vsaj ena oseba z izkušnjami pri vsaki od metod ocenjevanja dobrobiti za zadrževalne pasti in pri metodah ocenjevanja nezavesti za pasti, ki žival ubijejo. Na primer, oceno vedenjskih odzivov na lov s pastmi in oceno nenaklonjenosti mora zlasti opraviti usposobljena oseba, seznanjena z razlago teh podatkov. 5. 4 Živali, ki se uporabljajo pri preskušanju pasti 5. 4. 1 Preskusne živali v ogradi morajo biti dobrega zdravja in reprezentativne za tiste, ki se bodo najverjetneje ujele v naravi. Uporabljene živali ne smejo imeti predhodnih izkušenj s pastjo, ki se preskuša. 5. 4. 2 Pred preskušanjem pasti morajo biti živali nastanjene v primernih pogojih in oskrbljene z ustrezno hrano in vodo. Živali ne smejo biti nastanjene na način, ki bi lahko sam po sebi povzročil slabo dobrobit. 5. 4. 3 Pred začetkom preskusa je treba živali navaditi na preskusno ogrado. 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 55 5. 5 Opazovanja 5. 5. 1 Vedenje 5. 5. 1. 1 Vedenjska opazovanja mora opraviti usposobljena oseba, zlasti glede na poznavanje vedenjskih značilnosti vrst. 5. 5. 1. 2 Nenaklonjenost je mogoče oceniti z lovom na živali v past v zlahka prepoznanih razmerah, potem pa s ponovno izpostavitvijo živali pasti v ustreznih razmerah in ovrednotenjem njenega vedenja. 5. 5. 1. 3 Paziti je treba na razlikovanje odzivov na dodatne dražljaje od odzivov na past ali razmere. 5. 5. 2 Fiziologija 5. 5. 2. 1 Nekatere živali je treba pred preskušanjem opremiti s telemetričnimi registratorji (npr. za zapis srčnega utripa, hitrosti dihanja). To opremljanje je treba opraviti dovolj pred lovom s pastmi, da si žival opomore od motenj, povzročenih zaradi opremljanja s temi registratorji. 5. 5. 2. 2 Vsestransko je treba paziti, da se omeji neustrezna ali pristranska opazovanja in parametre, zlasti tiste zaradi človekovega vmešavanja pri vzorčenju. 5. 5. 2. 3 Ko se opravlja biološko vzorčenje (npr. kri, urin, slina), ga je treba opraviti v časih, ki se nanašajo na lov s pastmi, ob upoštevanju kako je parameter, ki se vrednoti, odvisen od časa. Zbrati je treba tudi kontrolne podatke o živalih, ki se v dobrih pogojih in za drugačne dejavnosti vzdržujejo drugje, osnovne podatke pred izzivni preskus z in nekatere referenčne podatke po skrajnih dražljajih (npr. , lovom s pastmi adrenokortikotrofnim hormonom). 5. 5. 2. 4 Vse biološke vzorce je treba vzeti in hraniti pred analizo skladno z najboljšim znanjem za zagotovitev ohranitve. 5. 5. 2. 5 Uporabljene analitične metode morajo biti validirane. 5. 5. 2. 6 Za pasti, ki žival ubijejo, kjer se nevrološke preiskave z uporabo refleksov (kot bolečina ali oči) uporabljajo v kombinaciji z meritvami EEG in/ali VER ali SER, mora preiskave za zagotovitev ustreznih informacij o zavesti živali glede učinkovitosti tehnike ubijanja opraviti strokovnjak. 5. 5. 2. 7 Ko živali niso nezavestne in neobčutljive v času, opisanem v preskusnem protokolu, se morajo ubiti na human način. 5. 5. 3 Poškodbe in patologija 5. 5. 3. 1 Vsaka preskusna žival mora biti skrbno preiskana, da bi ocenili vsako poškodbo. Za potrditev morebitnih zlomov je treba opraviti rentgensko preiskavo. 5. 5. 3. 2 Treba je opraviti podrobno patološko preiskavo mrtvih živali. Post-mortem preiskavo mora opraviti izkušen veterinar skladno s sprejeto prakso za veterinarske preiskave. 5. 5. 3. 3 Prizadete organe ali/in predele je treba proučiti z mikroskopom in histološko, če to ustreza. 5. 6 Poročilo 5. 6. 1 Študijsko poročilo mora vsebovati vse ustrezne informacije o preskusni konstrukciji, materialih, metodah in rezultatih, zlasti: (a) tehnični opis konstrukcije pasti vključno s konstrukcijskim materialom; (b) proizvajalčeva navodila za uporabo; (c) opis preskusnih razmer; (d) vremenske pogoje, predvsem temperaturo in globino snega; (e) preskusno osebje; (f) število preskušanih živali in pasti; (g) skupno število zajetih ciljnih in ne-ciljnih živali vsake vrste, ter njihova relativna pogostost, izraženo kot redko, običajno ali obilno na tistem območju; 56 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 (h) selektivnost; (i) (j) podrobnosti o kakršnih koli dokazih, da je bila past sprožena in je ranila žival, ki ni bila ujeta; vedenjska opažanja; (k) vrednosti vsakega izmerjenega fiziološkega parametra in metodologije; (l) opis poškodb in post-mortem preiskav; (m) čas do izgube zavesti in občutljivosti; in (n) statistično analizo. 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 57 Spremno pismo Bruselj, 18. decembra 1997 Dragi…, kot veste, so predstavniki Evropske skupnosti in Združenih držav Amerike danes podpisali Potrjen zapisnik v zvezi s Standardi humanega lova s pastmi. Glede Potrjenega zapisnika vas z zadovoljstvom obveščam o naslednjem: Kot je prikazano v Potrjenem zapisniku, imajo pooblastilo za urejanje pasti in metod lova s pastmi za lov na kopenske in semiakvatične sesalce v Združenih državah prvenstveno državne in plemenske oblasti. Kot rezultat naših razprav o teh zadevah so predstavniki pristojnih organov v Združenih državah povedali, da so okrepili svoje napore za določitev bolj humanih pasti in pobuda petdesetih držav ob sodelovanju z več zveznimi agencijami je že začela pripravljati najboljše prakse upravljanja za pasti in metode lova s pastmi. Najboljše prakse upravljanja vključujejo prakso ali kombinacijo praks, za katere je bilo ugotovljeno, da so najučinkovitejše in izvedljivo (tehnično, ekonomsko in socialno) sredstvo za zmanjšanje ali preprečevanje problemov, povezanih z neko dejavnostjo. Predstavniki pristojnih organov v Združenih državah so povedali, da bodo najboljše prakse upravljanja za pasti in metode lova s pastmi temeljile na najnovejših tehničnih in znanstvenih informacijah in podatkih. Predstavniki pristojnih organov v Združenih državah so povedali, da bodo najboljše prakse upravljanja za pasti in metode lova s pastmi v Združenih državah pripravili na osnovi standardov, priloženih k Potrjenemu zapisniku. Zlasti vas z zadovoljstvom obveščam, da program, ki so ga začeli pristojni organi ZDA, ni omejen na devetnajst vrst, navedenih v Standardih, priloženih k Potrjenemu zapisniku, temveč se uporablja na dodatnih desetih kožuharjev, ki se zaradi prodaje s pastmi lovijo v Združenih državah. Te vrste so: kuna zlatica, rdeča lisica, siva lisica, polarna lisica, Prerijska lisica, nutrija, oposum, skunk, podlasičji medved in rosomah. To je pomemben nadaljnji korak, ki so ga opravili pristojni organi v Združenih državah, namenjen izboljšanju dobrobiti živali, korak, za katerega menimo, da ga ne prekaša nobena druga država ali mednarodni sporazum. Dodatno so predstavniki pristojnih organov v Združenih državah navedli, da se skladno s standardi, priloženimi Potrjenemu zapisniku v zvezi z Mustela erminea in Ondata zibethicus, uporaba vseh čeljustnih zadrževalnih pasti stopalk postopoma odpravlja v štirih letih od začetka veljavnosti Sporazuma o standardih humanega lova s pastmi med Kanado, Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo. Ti dve vrsti obsegata več kot 2,2 milijona živali, ki jih vsako leto s pastmi ujamejo v Združenih državah, in predstavljata tipično 50 % vseh živali, navedenih v standardih, ki jih letno s pastmi ujamejo v tej državi. V zvezi z lovom s pastmi na druge vrste, opisane v Standardih, so navedeni organi povedali, da se skladno s Standardi, priloženimi Potrjenemu zapisniku, uporaba konvencionalnih čeljustnih zadrževalnih pasti stopalk iz jekla postopoma odpravlja v šestih letih od začetka veljavnost Sporazuma o standardih humanega lova s pastmi med Kanado, Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo. Verjamem, da povedano zadostno pojasnjuje razmere v Združenih državah. Pristojni organi v Združenih državah se veselijo in pozdravljajo stalno sodelovanje na tem področju z Evropsko skupnostjo in drugimi zainteresiranimi subjekti. S spoštovanjem, Donald B. KURSCH Spremmo pismo 58 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 29 Spremno pismo Bruselj, 18. decembra 1997 Dragi…, kot veste, sta naši delegaciji pred kratkim zaključili pogajanja o Potrjenem zapisniku o standardih humanega lova s pastmi. To pismo vam pišem zaradi zapisa dogovora, ki smo ga dosegli v zvezi s pomenom in uporabo Potrjenega zapisnika in njemu priloženih Standardov. Odstavek 6 Potrjenega zapisnika zagotavlja, da „Združene države Amerike in Evropska skupnost priznavata, da nič v tem dogovoru ne vpliva na njune pravice in obveznosti po Marakeškem sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije“. Pri pripravi te ubeseditve smo se odločili, da na koncu tega odstavka ni treba dodati pripombe „in tudi ne predstavlja odstopanja od katere koli teh pravic“ ter da tudi nobena od vlad take nevključitve ne bo navajala v nobenem sporu ali postopku, ki bi se lahko nanašal na ta odstavek. Če se strinjate z opisanim stavkom, bi vam bil hvaležen, da ga pisno potrdite. Zahvaljujem se za vašo pozornost v tej zadevi S spoštovanjem Donald B. KURSCH Chargé d’affaires a. i. 11/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 59 Spremno pismo Bruselj, 18. decembra 1997 Dragi…, hvala za vaše pismo z zapisom o dogovoru, ki smo ga dosegli v zvezi s pomenom in uporabo Potrjenega zapisnika in priloženih Standardov. Kot odgovor na pismo bi radi potrdili, da smo se med ubeseditvijo odstavka 6 Potrjenega zapisnika odločili, da na koncu tega odstavka ni treba dodati pripombe „in tudi ne predstavlja odstopanja od katere koli teh pravic“ ter da tudi nobena vlada ne bo navajala take nevključitve v nobenem sporu ali postopku, ki bi se lahko nanašal na ta odstavek. S spoštovanjem Johaness FRIEDRICH BESELER Generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje ekonomske odnose Komisije Evropskih skupnosti Jean-jacques KASEL Ambasador Stalni predstavnik Luksemburga, Predsednik Odbora stalnih predstavnikov


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2568/97 DE LA COMMISSION du 18 décembre 1997 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice


title: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2631/97, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 2505/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical product
fishery product
industrial product
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/97, 18. detsember 1997, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas

eurovoc_concepts:
human nutrition
marketing standard
milk
product quality
public health

text: 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 181 31997R2597 23. 12. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 351/13 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2597/97, 18. detsember 1997, millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43, toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimatoodete tootmise ning turustamise tervishoiueeskirju sätestava nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ (5) artikli 5 lõikes 9 on ette nähtud teatavad nõuded joogipiima koostisele; järjepidevuse huvides tuleks need sätted lülitada turustusnorme käsitlevasse määrusesse ja ühtlasi neid kogemusi arvestades muuta; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) kohaldatakse nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi ja reklaami 79/112/EMÜ toiduainete märgistamist, esitlust käsitlevate liikmesriikide seaduste lähendamise kohta (6) ning nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivi 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta (7); võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) õigusaktide ühtsuse tagamiseks peaksid kolmandatest riikidest imporditud toodete kohta kehtima samad eeskirjad; ning arvestades, et: tuleks sätestada, et liikmesriigid määravad kindlaks kontrolli- mise korra ja käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavad karistused, täiendavaid eeskirju piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas sätestava nõukogu 29. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1411/71 (4) eesmärk on kvaliteedigarantiid ja tarbijate soovidele ning vajadustele vastavaid tooteid tagades võimalikult palju suurendada CN-koodi 0401 alla kuuluvate toodete turgu; turustusnormide kehtestamine asjakohastele piimatoodetele aitab tasakaalustada turgu ja kindlustab seega põllumajandustootjatele rahuldava elatustaseme; seetõttu on sellistest eeskirjadest kinnipidamine nii tootjate kui ka tarbijate huvides; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 nimetatud määrusesse tuleks teha hulk muudatusi ja võtta selle sätted kokku uues määruses, et kogemusi ära kasutades ja eeskirju lihtsamaks ning selgemaks tehes asjaomaste isikute õiguskindlust paremini tagada; Käesolev määrus sätestab CN-koodi 0401 alla kuuluvatele 1. ühenduses inimtarbimiseks mõeldud toodetele normid, piira- mata rahva tervise kaitse nõudeid. vastu tulles tarbijate soovidele, kes pööravad järjest suuremat tähelepanu piimavalkude sätestada reeglid, mis tagaksid piimatoodetes vähemalt piima loomuliku valgusisalduse, ja lubada joogipiima rikastamist piimavalkude, mineraalsoolade või vitamiinidega või selle laktoosisisalduse vähendamist; toiteväärtusele, tuleks 2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) piim – ühe või mitme lehma lüpsmise saadus; b) joogipiim – artiklis 3 nimetatud tooted, mis on mõeldud ilma edasise töötlemiseta tarbijale tarnimiseks; (1) EÜT C 267, 3. 9. 1997, lk 93. (2) EÜT C 339, 10. 11. 1997. (3) Arvamus on esitatud 29. oktoobril 1997 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (5) EÜT L 268, 14. 9. 1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 96/23/EÜ (EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 10). (6) EÜT L 33, 8. 2. 1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- (4) EÜT L 148, 3. 7. 1971, lk 4. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EMÜ) nr 2138/92 (EÜT L 214, 30. 7. 1992, lk 6). viga 97/4/EÜ (EÜT L 43, 14. 2. 1997, lk 21). (7) EÜT L 276, 6. 10. 1990, lk 40. 182 ET Euroopa Liidu Teataja 03/22. kd c) rasvasisaldus – piimarasva massiosade arv sajas massiosas d) kooritud piim: kuumtöödeldud piim, mille vähendatud piimas; rasvasisaldus on kõige rohkem 0,50 % (m/m). d) valgusisaldus – valgu massiosade arv saja massiosa piima kohta (arvutatakse, korrutades piima üldlämmastiku massi- protsendi teguriga 6,38). Piiramata lõike 1 punkti b teist alapunkti, on lubatud 2. ainult järgmised muudatused: Artikkel 2 Ainult niisugust piima, mis vastab joogipiimale sätestatud 1. nõuetele, võib ilma edasise töötlemiseta tarnida või müüa lõpptarbijale kas otse või restoranide, haiglate, sööklate või muude toitlustusettevõtete kaudu. 2. Nende toodete müüginimetused on esitatud artiklis 3. Neid nimetusi tuleb kasutada ainult selles artiklis nimetatud toodete kohta, küll aga ei ole piiratud nende kasutamine liitni- metustes. 3. Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tutvustada tarbijatele asjakohaste toodete iseloomu ja koostist, kui sellise teabe puudumine võiks põhjustada segadust. a) joogipiimale ettenähtud rasvasisalduse saamiseks võib muuta loomulikku rasvasisaldust, eemaldades või lisades koort või lisades täispiima, madala rasvasisaldusega piima või kooritud piima; b) piima võib rikastada piimavalkude, mineraalsoolade või vita- miinidega; c) laktoosisisaldust võib vähendada glükoosiks ja galaktoosiks muutmise teel. Punktides b ja c nimetatud piima koostise muutmised on lubatud ainult juhul, kui toote pakendil on vastav kustumis- kindel märge, mis on hästi nähtav ja loetav. Selline märge ei asenda direktiivis 90/496/EMÜ ettenähtud toitumisalase teabega märgistamise kohustust. Valkudega rikastatud piima valgusi- saldus peab olema 3,8 % (m/m) või rohkem. Liikmesriigid võivad punktides b ja c nimetatud piima koostise muutmist piirata või selle keelata. Artikkel 3 1. Joogipiimaks loetakse järgmisi tooteid: Artikkel 4 a) toorpiim: piim, mida pole kuumutatud üle 40 °C ega töödeldud mingil samaväärse mõjuga viisil; Joogipiim peab vastama järgmistele nõuetele: b) täispiim: kuumtöödeldud piim, mis vastab ühele järgmistest nõuetest: rasvasisalduse osas a) külmumistemperatuur peab olema ligilähedane päritolupiir- konna toorpiima keskmisele külmumistemperatuurile; — standardne täispiim: piim rasvasisaldusega vähemalt 3,50 % (m/m). Liikmesriigid võivad ette näha täiendava täispiima liigi, mille rasvasisaldus on 4,00 % (m/m) või rohkem, b) 3,5 massiprotsenti rasva sisaldava 1 liitri piima mass tempe- ratuuril 20 °C peab olema vähemalt 1 028 grammi, teistsu- guse rasvasisaldusega piima liitri mass peab olema ekviva- lentne; — mittestandardne täispiim: piim, mille rasvasisaldust pole lüpsmist muudetud piimarasvade lisamise või pärast eemaldamisega ega segatud seda piimaga, mille loomu- likku rasvasisaldust on muudetud. Rasvasisaldus ei tohi siiski olla alla 3,50 % (m/m); c) 3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema vähe- malt 2,9 massiprotsenti valku, teistsuguse rasvasisaldusega piima korral peab valgu sisaldus olema ekvivalentne; c) madala rasvasisaldusega piim: kuumtöödeldud piim, mille vähendatud rasvasisaldus on vähemalt 1,50 % (m/m) ja kõige rohkem 1, 80 % (m/m); d) 3,5 massiprotsenti rasva sisaldavas piimas peab olema rasva- vaba kuivaine sisaldus 8,50 massiprotsenti või rohkem, teist- suguse rasvasisaldusega piima korral peab rasvavaba kuiv- aine sisaldus olema ekvivalentne. 03/22. kd ET Euroopa Liidu Teataja 183 Artikkel 5 Joogipiimana müümiseks ühendusse imporditud tooted peavad vastama käesolevale määrusele. 2. Komisjon võtab käesoleva määruse üksikasjalikud raken- duseeskirjad vastu piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta väljaantud nõukogu 27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 804/68 (1) artiklis 30 sätestatud korras. Artikkel 6 Kohaldatakse direktiivi 79/112/EMÜ, eriti joogipiima märgista- mist käsitlevate siseriiklike sätete osas. Artikkel 7 Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et kind- järelevalve, karistada 1. lustada käesoleva määruse kohaldamisel rikkumiste eest ning tõkestada ja ära hoida pettusi. Neist meetmetest teatada nende vastuvõtmisele järgneva kuu jooksul. ja kõigist muudatustest tuleb komisjonile Artikkel 8 Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 1411/71 kehtetuks. Viiteid määrusele (EMÜ) nr 1411/71 loetakse viideteks käes- olevale määrusele. Artikkel 9 Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1998. Artiklit 4 hakatakse kohaldama alates 1. jaanuarist 1999. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 18. detsember 1997 Nõukogu nimel eesistuja F. BODEN (1) EÜT L 148, 28. 6. 1968, lk 13. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 1587/96 (EÜT L 206, 16. 8. 1996, lk 21)


title: Resolución sobre el proyecto de presupuesto de la Unión Europea para el ejercicio financiero 1998, modificado por el Consejo (todas las secciones) y sobre la nota rectificativa nº 1/98 al proyecto de presupuesto para 1998 - Sección III - Comisión

eurovoc_concepts:
administrative expenditure (EU)
budgetary amendment
draft budget
general budget (EU)

formats: html print


title: Council Regulation (EC) No 2592/97 of 18 December 1997 correcting with effect from 1 July 1995 the weightings applicable in Ireland to the remuneration and pensions of officials and other servants of the European Communities

eurovoc_concepts:
European official
Ireland
pay
pension scheme
regulations for civil servants
servant (EU)


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2555/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 18ης Δεκεμβρίου 1997 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: Verordnung (EGKS, EG, Euratom) Nr. 2591/97 des Rates vom 18. Dezember 1997 zur Angleichung der Dienst- und Versorgungsbezüge der Beamten und sonstigen Bediensteten der Europäischen Gemeinschaften sowie der Berichtigungskoeffizienten, die auf diese Dienst- und Versorgungsbezüge anwendbar sind, mit Wirkung vom 1. Juli 1997

eurovoc_concepts:
European official
pay
pension scheme
regulations for civil servants
servant (EU)


title: Commission Regulation (EC) No 2552/97 of 18 December 1997 on the sale by the procedure laid down in Regulation (EEC) No 2539/84 of beef held by certain intervention agencies and intended for supplying the Canary Islands and repealing Regulation (EC) No 1827/97

eurovoc_concepts:
Canary Islands
beef
intervention agency
sale
supply