title: A Bizottság közleménye a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (97/C 372/03)EGT vonatkozású szöveg.

text: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 155 31997Y1209(01) C 372/5 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 12. 9. A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (97/C 372/03) (EGT vonatkozású szöveg) I. 1. BEVEZETÉS Ennek a közleménynek a célja, hogy útmutatást adjon arra vonatkozóan, a Bizottság hogyan alkalmazza az érintett ter- mékpiac és a földrajzi piac fogalmát a közösségi versenyjog folyamatos végrehajtása során, különösen a 17. és a 4064/89/EGK tanácsi rendeletnek, valamint az olyan ágaza- tokban, mint a közlekedési, a szén- és acél-, valamint a mező- gazdasági ágazatokban elfogadott, azoknak megfelelő rende- leteknek vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazása során. Ebben a közlemény- ben a Szerződés 85. és 86. cikkére és a fúzió-ellenőrzésre tör- ténő hivatkozást mindvégig az EGT-Megállapodás és az ESZAK-Szerződés megfelelő rendelkezéseire is történő hivat- kozásként kell érteni. EGT-Megállapodás (1) az és 2. A piac meghatározása lehetővé teszi a vállalkozások közötti verseny határainak azonosítását és meghatározását. Lehetővé teszi azoknak a kereteknek a megállapítását, amelyeken belül a Bizottság a versenypolitikát alkalmazza. A piac meghatá- rozásának alapvető célja azoknak, a verseny által támasztott korlátoknak a rendszerezett módon történő azonosítása, amelyekkel az érintett vállalkozások (2) szembenéznek. A piac meghatározásának – mind a termékek szintjén, mind a földrajzi dimenziójában – az a célja, hogy beazonosítsa a vál- lalkozás azon tényleges versenytársait, amelyek képesek kor- látozni e vállalkozások magatartását, és megakadályozni azo- kat abban, hogy a tényleges verseny kényszerítő erejétől függetlenül viselkedjenek. Ez az a szemszög, amelyből a piac meghatározása lehetővé teszi többek között a piaci részese- dések kiszámítását, amely hasznos információt ad a piaci erő tekintetében az erőfölény értékelése vagy a 85. cikk alkalma- zása céljából. (1) Az értékelés középpontjában az állami támogatási esetekben inkább a támogatás kedvezményezettje és az érintett iparág/ágazat, semmint a támogatás kedvezményezettjével szemben fennálló, a verseny által támasztott korlátok meghatározása áll. Amikor bármely konkrét állami támogatási esetben a piaci erő és így az érintett piac vizsgálata merül fel, az itt körvonalazott módszer elemei alapul szolgálhatnak az értékeléshez. (2) Ennek a közleménynek az alkalmazásában összefonódás esetében az érintett vállalkozások az összefonódásban részt vevők; a Szerződés 86. cikke szerinti vizsgálatokban a vizsgált vállalkozások vagy a panasztevők; a Szerződés 85. cikke szerinti vizsgálatok vonatkozá- sában a megállapodásban részt vevők. 3. A 2. pontból következik, hogy az „érintett piac” fogalma eltér a piacnak a más összefüggésekben gyakran alkalmazott meg- határozásaitól. A vállalkozások például gyakran használják a „piac” szót annak a területnek a megnevezésére, ahol termé- keiket értékesítik vagy tágabb értelemben annak az iparágnak vagy ágazatnak a megnevezésére, amelybe tartoznak. 4. Az érintett piac meghatározásának – mind a termékek szint- jén, mind földrajzi dimenziójában – gyakran döntő hatása van egy versenyügy értékelésére. Azoknak az eljárásoknak a nyilvánossá tételétől, amelyeket a Bizottság akkor követ, ami- kor a piacot meghatározza, illetve azoknak a szempontok- nak és értékelési tényezőknek a jelzésétől, amelyekre egy határozat meghozatalában támaszkodik, a Bizottság azt vár- ja, hogy növekszik politikájának és határozathozatalának áttekinthetősége a versenypolitika terén. 5. A nagyobb fokú áttekinthetőség azt is fogja eredményezni, hogy a vállalkozások és tanácsadóik képesek lesznek jobban előrelátni annak a lehetőségét, hogy a Bizottság adott eset- ben a versennyel kapcsolatban aggályokat fogalmazzon meg. A vállalkozások így ezt a lehetőséget saját belső határozat- hozatalukban figyelembe tudják venni, amikor például része- sedésszerzésről, közös vállalatok alakításáról, vagy bizonyos megállapodások létrehozásáról gondolkodnak. Továbbá az is a cél, hogy a vállalkozások jobban megismerhessék, hogy a Bizottság milyen típusú információkat tart lényegesnek a piac meghatározásához. 6. Az „érintett piac” fogalmának Bizottság általi értelmezése nem érinti azt az értelmezést, amelyet az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága adhat. II. AZ ÉRINTETT PIAC MEGHATÁROZÁSA Az érintett termék piac és az érintett földrajzi piac meg- határozása 7. A Szerződés 85. és 86. cikkén alapuló rendeletek, különösen a 17. rendeletet illetően az A/B formanyomtatvány 6. szaka- szában, illetve a közösségi dimenziójú koncentrációk ellen- őrzéséről szóló 4064/89/EGK rendeletet illetően a „CO” for- manyomtatvány 6. szakaszában az „érintett termékpiacok” következő meghatározásait adják: 156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet „Az érintett termékpiac mindazokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat magában foglalja, amelyeket a fogyasztó a jellemzőik, áruk és rendeltetésük alapján egymással felcserél- hetőnek vagy helyettesíthetőnek tart. ” 8. Az „érintett földrajzi piacok” meghatározása a következő: „Az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékek vagy szolgáltatások kínálásával foglalkoznak, ahol a versenyfeltételek elég homo- gének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztet- hető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően elté- rőek. ” 9. Ezért azt az érintett piacot, ahol egy adott versenyproblémát értékelni kell, a termékpiac és a földrajzi piac kombinálásával határozzák meg. A Bizottság a 7. és 8. pont meghatározásait (amelyek a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakor- latát, illetve saját határozathozó gyakorlatát tükrözik) az e közleményben meghatározott iránymutatás szerint értel- mezi. élveznek. A 17. rendelet értelmében a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az ilyen erőfölényes helyzettel – ame- lyet az érintett piacból is kiindulva kell meghatározni – való visszaéléseket kivizsgálja és megszüntesse. A piacok megha- tározására a Szerződés 85. cikke alkalmazásakor is szükség lehet, különösen annak eldöntésénél, hogy létezik-e érzékel- hető versenykorlátozás, vagy annak megállapításánál, hogy a 85. cikk (3) bekezdésének b) pontjában előírt feltétel a 85. cikk (1) bekezdésének alkalmazása alóli mentesítés elnye- réséhez teljesül-e. 12. Az érintett piac meghatározásának szempontjait általában bizonyos piaci magatartástípusok elemzéséhez és a termék- kínálat strukturális változásainak elemzéséhez használják. Ez a módszer azonban a vizsgált versenyprobléma természeté- től függően eltérő eredményekhez vezethet. A földrajzi piac terjedelme más lehet például egy koncentráció elemzésénél, ha az elemzés lényegében a jövőbe tekintő vagy egy múltbeli magatartást vizsgál. Az, hogy minden esetben más időhori- zontot vizsgálnak, arra az eredményre vezethet, hogy azonos termékre különböző földrajzi piacokat határoznak meg attól függően, hogy a Bizottság a kínálati struktúra változását vizsgálja-e – mint vállalkozások összefonódása vagy koope- ratív közös vállalat – vagy bizonyos múltbeli magatartásra vonatkozó kérdéseket vizsgál. Az érintett piac fogalma és a közösségi versenypolitika célkitűzései 10. Az érintett piac fogalma szorosan összefügg a közösségi ver- senypolitika keretében követett célkitűzésekkel. Így a közös- ségi fúzió-ellenőrzést illetően, egy termék vagy szolgáltatás kínálatát érintő szerkezeti változások ellenőrzésének célja olyan erőfölényes helyzet megteremtésének vagy megerősí- tésének a megakadályozása, amely a közös piac jelentős részén a hatékony versenyt jelentősen akadályozná. A közös- ségi versenyszabályok értelmében erőfölényes helyzetet jelent az, ha egy vállalkozás vagy vállalkozások egy csoportja olyan helyzetbe kerül, hogy versenytársaitól, vevőitől és végered- ményben a fogyasztóitól is érzékelhető mértékben független magatartást tanúsíthat (1). Ilyen helyzet általában akkor kelet- kezik, amikor egy adott piacon a kínálat egy jelentős részét egy vállalkozás vagy vállalkozások egy csoportja adja, feltéve hogy az értékelésben elemzett egyéb tényezők (úgymint a piacra lépés akadályai, a vevők reakcióképessége stb. ) ugyan- abba az irányba mutatnak. 11. Ugyanezt a megközelítést követte a Bizottság a Szerződés 86. cikkének azokra a vállalkozásokra történő alkalmazásá- ban, amelyek önállóan vagy együttesen erőfölényes helyzetet (1) A meghatározás a Bíróság 1979. február 13-i, a 85/76, Hoffmann v. La Roche [1979] ECR 461 ügyben hozott ítéletében szerepel, és a Bíróság e meghatározást az azt követő ítéleteiben megerősítette. A piac meghatározásának alapelvei A verseny által támasztott korlátok 13. A vállalkozások a versenykorlátok három fő forrásának van- nak kitéve, ezek: a keresleti helyettesíthetőség, a kínálati helyettesíthetőség és a potenciális verseny. Közgazdasági nézőpontból az érintett piac meghatározásához a keresleti helyettesíthetőség jelenti a legközvetlenebb és leghatéko- nyabb fegyelmező erőt egy adott termék szállítóira, különö- sen ármeghatározó döntéseik vonatkozásában. Egy vállalko- zás vagy vállalkozások egy csoportja nem gyakorolhat lényeges befolyást az értékesítés olyan uralkodó feltételeire, mint például az árakra, ha vevői olyan helyzetben vannak, hogy könnyen válthatnak beszerezhető helyettesítő termé- kekre vagy máshol található szállítókra. A piacmeghatározás feladata alapvetően abból áll, hogy azonosítani kell az érin- tett vállalkozások vevőinek ténylegesen a rendelkezésére álló alternatív beszerzési forrásokat, mind a termékek vagy szol- gáltatások, mind a többi szállító földrajzi elhelyezkedése tekintetében. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 157 14. A kínálati oldali helyettesíthetőségből a 20–23. bekezdésben ismertetetteken kívül adódó és a potenciális versenyből adódó versenykorlátok általában kevésbé közvetlenek, és minden esetben további tényezők elemzését igénylik. Ennek eredményeként ezeket a korlátokat a versenyelemzés értékelő szakaszában veszik figyelembe. Keresleti helyettesíthetőség 15. A keresleti helyettesíthetőség értékelése olyan termékek köré- nek a meghatározásával jár, amelyeket a fogyasztók egymást helyettesítőnek tekintenek. E meghatározás elvégzésének egyik módja olyan gondolatkísérletnek tekinthető, amely a relatív árakban egy kismértékű, de tartós változást feltételez, és értékeli a vevők valószínű válaszait e növekedésre. A piac- meghatározás feladata eljárási és gyakorlati célokból az árak- ra, pontosabban pedig a relatív árak kismértékű, tartós válto- zásaiból keletkező kereslethelyettesítésre összpontosít. Ez a vizsgálat egyértelmű jelzéseket biztosíthat a piacok meghatá- rozásánál lényeges tényezőkre. 16. Ebben az értelemben ez a megközelítés azt jelenti, hogy az érintett vállalkozások által értékesített termékek típusából, illetve abból a területből kiindulva, ahol ezeket a termékeket értékesítik, a piacmeghatározásba további termékek vagy területek kerülnek be, vagy kerülnek ki abból attól függően, hogy az ilyen más termékek és területek versenye eléggé befolyásolja vagy korlátozza-e rövid távon a felek árképzését. 17. A megválaszolandó kérdés az, hogy vajon a felek vevői áttérnének-e könnyen hozzáférhető helyettesítő termékekre, vagy máshol található szállítókra a vizsgált termékekre vonat- kozóan és az érintett területeken feltételezetten bekövetkező, kismértékű (5–10 % közötti), de tartós relatív árnövekedésre válaszul. Ha a helyettesítés elég ahhoz, hogy az áremelés a keletkező forgalomkiesés miatt ne lehessen kifizetődő, az érintett piac további helyettesítő termékekkel és területekkel bővül ki. Ez történik mindaddig, amíg a termékek és földrajzi területek összessége olyanná válik, hogy a relatív árak kismér- tékű, de tartós növekedése már nyereséget hozna. Ugyanilyen elemzést alkalmaznak a vásárlóerő koncentrációjának meghatározásakor, amikor a kiindulópont a szállító, és az árak vizsgálata lehetővé teszi annak ismeretét, hogy a szállító milyen alternatív értékesítési csatornákat vagy értékesítési helyeket használhat a termékei forgalmazására. Ezeknek az elveknek az alkalmazása során gondosan figyelembe kell venni az 56. és 58. pontban ismertetett egyes konkrét hely- zeteket. 18. A vizsgálat alkalmazási módjára gyakorlati példa lehet az üdítőital-palackozók fúziója. Ilyen esetben az egyik vizsgá- landó kérdés annak eldöntése lehet, hogy a különböző üdítőital-aromák ugyanahhoz a piachoz tartoznak-e. A gya- korlatban az a kérdés, hogy vajon „A” aroma rendszeres fogyasztói más aromára térnek-e át, ha „A” aroma ára tartó- san 5–10 %-kal emelkedik. Ha elegendő számú fogyasztó oly mértékben térne át mondjuk „B” aromára, hogy az „A” aroma áremelkedése a keletkező forgalomkiesés miatt már nem lehet kifizetődő, úgy a piac legalább „A” és „B” aromából áll- na. Az eljárást addig kellene kiterjeszteni más kapható aro- mákra, amíg olyan termékösszetétel alakul ki, amelynél az áremelés nem idéz elő a keresletben elégséges helyettesítést. 19. Általában, és különösen a fúziós esetek elemzésénél a figye- lembe veendő ár az uralkodó piaci ár. Más lehet a helyzet, ha az uralkodó árat elégséges verseny hiányában határozták meg. Különösen az erőfölényes helyzettel való visszaélés vizsgálatánál kell figyelembe venni azt a tényt, hogy az ural- kodó ár esetleg már jelentősen megemelt ár. Kínálati helyettesíthetőség 20. A kínálati oldali helyettesíthetőséget is meg lehet vizsgálni a piacok olyan helyzetekben történő meghatározásakor, ame- lyekben e helyettesíthetőség hatásai ugyanolyan hatékonyak és közvetlenek, mint a keresleti helyettesíthetőség hatásai. Ez azt jelenti, hogy a szállítók a relatív árak kismértékű, de tar- tós változásaira adott válaszként át tudják állítani a termelést az érintett termékekre és rövid távon (1) forgalomba tudják hozni azokat jelentős pótlólagos költségek vagy kockázatok nélkül. Ha ezek a feltételek teljesülnek, a piacra kerülő több- letterméknek fegyelmező hatása lesz az érintett vállalkozások versenymagatartására. Ez a hatás hatékonyságban és közvet- lenségben egyenértékű a kereslethelyettesítés hatásával. 21. Ilyen helyzetek jellemzően akkor keletkeznek, amikor a vál- lalkozások egy termékből a legkülönfélébb minőségeket vagy típusokat forgalmazzák. Még akkor is, ha egy adott végső fogyasztó vagy fogyasztói csoport számára a különböző minőségek nem helyettesíthetőek egymással, a különböző minőségek egy termékpiacra csoportosulnak, feltéve hogy a szállítók többsége a különböző minőségeket azonnal és a (1) Azaz olyan időtartamra, amely nem jár a meglévő dologi eszközök és immateriális javak jelentős korrekciójával (lásd a 23. pontot). 158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet költségeinek az említett jelentős növekedése nélkül képes kínálni és értékesíteni. Ilyen esetekben az érintett termékpiac magában foglalja mindazokat a termékeket, amelyek a keres- let és a kínálat oldaláról nézve egymás helyettesítői, és ezek- nek a termékeknek az aktuális forgalmát összegzik, hogy megkapják a piac teljes értékét vagy terjedelmét. Ugyanilyen meggondolás vezethet a különböző földrajzi területek egy piacba való sorolásához. Potenciális verseny 24. A versenykorlátok harmadik forrását, a potenciális versenyt nem veszik figyelembe a piacok meghatározásakor, mivel azok a feltételek, amelyek között a potenciális verseny tény- leges versenykorlátot jelenthet, a piacralépési feltételekkel kapcsolatos egyes tényezők és körülmények elemzésétől füg- genek. Szükség esetén ezt az elemzést csak egy következő szakaszban végzik el, általában akkor, amikor már meghatá- rozták az érintett piacon szereplő vállalkozások helyzetét, és ha e helyzet a verseny szempontjából aggályos. 22. A kínálati oldali helyettesíthetőségnek a termékpiacok meg- határozása céljából történő vizsgálatához gyakorlati példát a papíriparban találhatunk. A papírt, a hagyományos írópapír- tól a többek között művészeti könyvek kiadásához haszná- latos kiváló minőségű papírig, a különböző minőségek egész sorában szállítják. A kereslet szempontjából a különböző papírminőségek nem használhatók bármely célra, vagyis pél- dául egy művészeti könyvet vagy egy kiváló minőségű kiad- ványt nem nyomtatnak gyengébb minőségű papírra. A papír- gyárak azonban tudnak különböző minőségű papírt gyártani és képesek a termelésüket elhanyagolható költségekkel és rövid időn belül átalakítani. Ezért ha a papírgyártó vállalko- zásoknak nincs különös értékesítési nehézségük, akkor ver- senyezni tudnak a különböző minőségű papírokra vonat- kozó megrendelésekért, a megrendeléseket annyi idővel előbb adják, amely elegendő a gyártási program módosításához. Ilyen körülmények között a Bizottság nem határoz meg külön-külön piacot minden egyes minőségű és rendeltetésű papírra vonatkozóan. A különböző papírminőségek ugyanazon az érintett piacon találhatók és a teljes piac értékének és terjedelmének kiszá- mításához összeadják a forgalmukat. különösen akkor, ha III. AZ ÉRINTETT PIACOK MEGHATÁROZÁSÁHOZ FELHASZNÁLT ÉRTÉKELÉSI TÉNYEZŐK Az érintett piac meghatározásának folyamata a gyakor- latban Termékdimenzió 25. Annak megállapításához, hogy a helyettesítés milyen mérték- ben történhet meg, egy sor értékelési tényező áll rendelke- zésre. Egyedi esetekben, főleg a vizsgált ágazat és termékek vagy szolgáltatások jellemzői vagy sajátosságai függvényében bizonyos típusú tényezők meghatározóak lesznek. Más ese- tekben lehet, hogy az ugyanilyen típusú tényezőknek sem- milyen jelentőségük sincs. A legtöbb esetben számos szem- pont és különböző értékelési tényező alapján kell dönteni. A Bizottság rugalmas megközelítést alkalmaz, amikor a tapasz- talati tényezőkből indul ki és felhasznál minden olyan ren- delkezésre álló információt, amely egyedi esetekben jelentő- séggel bírhat. A Bizottság nem követi a különböző információs források vagy bizonyítéktípusok merev hierar- chiáját. 23. Ha a kínálati oldali helyettesíthetőség csak a meglévő dologi eszközök és immateriális javak jelentős módosításával, komoly pótberuházásokkal, a stratégiai döntések mélyreható változtatásával vagy nagyobb határidőcsúszással lehetséges, akkor nem veszik figyelembe a piac meghatározásakor. Olyan példákat, amelyek esetében a kínálati helyettesítés nem késztette a Bizottságot szélesebb piac meghatározására, a fogyasztási cikkek, különösen a márkás italok területe nyújt. Jóllehet a palackozó üzemek elvben különböző italokat palackozhatnak, a termékeiket csak többletköltségekkel és késedelemmel (reklámozás, termékkipróbálás és forgalmazás) tudják értékesíteni. Ezekben az esetekben a kínálati oldali helyettesíthetőségnek és a potenciális verseny egyéb formái- nak hatásait a vizsgálat egy későbbi szakaszában értékelik. 26. Az érintett piacok meghatározásának folyamata a követke- zőkben összegezhető: a rendelkezésre álló előzetes informá- ciók vagy az érintett vállalkozások által közölt információk alapján a Bizottság rendszerint olyan helyzetben van, hogy hozzávetőlegesen meg tudja határozni a lehetséges érintett piacokat, amelyeken belül például egy összefonódást vagy egy versenykorlátozást értékelnie kell. Általánosságban, és gyakorlati okokból, amikor egyedi eseteket vizsgál, rendsze- rint kisszámú lehetséges érintett piacról dönt. A termékpiac meghatározásához sokszor például az a kérdés, hogy „A” ter- mék és „B” termék ugyanahhoz a termékpiachoz tartozik-e vagy sem. Gyakran elegendő a „B” termék belefoglalása az érintett piac meghatározásába ahhoz, hogy minden, a ver- sennyel kapcsolatos aggály megszűnjön. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159 27. Ilyen helyzetekben nem szükséges annak vizsgálata, hogy a piac magában foglal-e további termékeket, vagy véglegesen, pontosan körülhatárolni a termékpiacot. Ha a különböző lehetséges érintett piacok figyelembevételével az ügylet ver- senyjogi szempontból nem okoz gondot, függőben marad- hat a piac meghatározása, s ez enyhíti a vállalkozások infor- mációszolgáltatási kötelezettségét. Földrajzi dimenzió lesz annak vizsgálata, hogy az adott területen történő értéke- sítéshez szükséges helyi jelenlétnek mik a feltételei, mik a for- galmazási csatornákhoz való hozzáférés feltételei, milyen költségei vannak egy forgalmazási hálózat létrehozásának, illetve hogy vannak-e vagy nincsenek a közbeszerzéshez, az árszabályozáshoz, a kereskedelmet vagy a termelést korlá- tozó kvótákhoz vagy tarifákhoz, műszaki szabványokhoz, monopóliumokhoz, a letelepedési szabadsághoz, hatósági engedélyek megszerzésének feltételeihez, csomagolási stb. előírásokhoz kapcsolódó szabályozási korlátok. Röviden, a Bizottság – annak érdekében, hogy meghatározza a piacok összefonódásának pontos mértékét nemzeti, európai szinten vagy világméretekben – azonosítja azokat a lehetséges korlá- tokat és akadályokat, amelyek elszigetelnek egy adott terüle- ten lévő vállalkozásokat az adott területen kívül lévő vállal- kozások által keltett verseny kényszerétől. 28. A földrajzi piac meghatározásának bizottsági megközelítése a következőkben foglalható össze: a Bizottság a felek és ver- senytársaik piaci részesedéseinek megoszlására vonatkozó átfogó kép, valamint a nemzeti és közösségi vagy EGT-szintű árképzés és árkülönbségek előzetes elemzése alapján előzetes véleményt alakít ki a földrajzi piac kiterjedéséről. Ez az első kép általában egy, a kérdéseket összpontosító munkahipoté- zist jelent a Bizottság számára a földrajzi piac pontos meg- határozására irányuló munkájában. 31. A kereskedelmi áruforgalom tényleges szerkezete és fejlődése hasznos kiegészítő információkat kínál a fentiekben említett minden egyes keresleti vagy kínálati tényező közgazdasági jelentőségére vonatkozóan és arra, hogy milyen mértékben képezhetnek vagy nem képezhetnek olyan tényleges korláto- kat, amelyek egymástól eltérő földrajzi piacokat hoznak létre. A kereskedelmi forgalom elemzése általában a szállítási költ- ségek kérdését vizsgálja, és azt, hogy milyen mértékben gátol- hatják ezek a különböző területek közötti kereskedelmet, figyelemmel a termelési egységek elhelyezkedésére, a terme- lési költségekre és a relatív árszintekre. 29. Tanulmányozni kell, hogy az árak és piaci részesedések vala- mely adott rendszere mögött milyen okok húzódnak meg. Egyes vállalkozások saját hazai piacaikon magas piaci része- sedést élvezhetnek pusztán a múltbeli jelentőségük miatt, és ellenkezőleg, adott vállalkozások egységes jelenléte az Euró- pai Gazdasági Térség egészében összhangban állhat a nem- zeti vagy regionális földrajzi piacokkal. A kiinduló munkahi- potézist tehát a kereslet jellemzőinek (a nemzeti vagy helyi preferenciák jelentősége, a vevők jelenlegi vásárlási szokásai, termékek, márkák megkülönböztetése stb. ) az elemzésével kell ellenőrizni annak megállapítása érdekében, hogy a más- más területeken található vállalkozások valóban alternatív ellátási forrást jelentenek-e a fogyasztók számára. Ebben az esetben is, az alkalmazott szempont a relatív árak változásait követő helyettesítés, és azt kell megvizsgálni, hogy a felek költségekkel vevői átirányítják-e megrendeléseiket máshol lévő vállalkozá- sokhoz. elhanyagolható távon rövid és 30. Szükség esetén a kínálati tényezők további vizsgálatát is elvégzik annak ellenőrzése érdekében, hogy a más-más terü- leten lévő vállalkozások nem ütköznek-e akadályokba, ami- kor versenyképes feltételek közepette kívánják növelni for- galmukat a földrajzi piac egészén. Ennek az elemzésnek része A piacok integrációja a Közösségben 32. Végezetül a Bizottság a földrajzi piacok meghatározásához a piacok integrációjának különösen a Közösségen belüli folya- matát is figyelembe veszi, főként a koncentrációk és a struk- turális közös vállalatok esetében. A belső piacra vonatkozó program keretében a kereskedelem előtt álló akadályok meg- szüntetése és a közösségi piacok további integrálása érdeké- ben hozott és végrehajtott intézkedések nem hagyhatók figyelmen kívül annak értékelésénél, hogy egy összefonódás vagy egy strukturális közös vállalat milyen hatást gyakorol a versenyre. Az olyan helyzet, amelyben a nemzeti piacokat a most megszüntetett jogszabályi korlátok miatt egymástól mesterségesen elszigetelték, általában az árakra, a piaci része- sedésekre vagy a kereskedelmi tendenciákra vonatkozó múlt- beli adatok óvatos értékeléséhez vezet. Ezért a piaci integrá- ciónak az a folyamata, amely rövid távon szélesebb földrajzi piacokhoz vezet, figyelembe vehető, amikor az összefonódá- sok és közös vállalatok értékeléséhez meghatározzák az érin- tett földrajzi piacot. 160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet A bizonyítékok gyűjtésének folyamata gendőek a keresleti helyettesíthetőség kizárásához, mivel az nagy mértékben függ attól, hogy a vevők milyen jelentőséget tulajdonítanak a különböző jellemzőknek. 33. A Bizottság, amikor szükségesnek tartja a piac pontos meg- határozását, gyakran keresi meg az ágazat legnagyobb vevőit és legnagyobb vállalkozásait, hogy megismerje véleményüket a termékpiac és a földrajzi piac határairól, és döntésének kia- lakításához beszerezze a szükséges ténybeli bizonyítékokat. A Bizottság megkeresheti az érintett szakmai szövetségeket és a termelési/forgalmazási lánc megelőző fázisaiban lévő piacokon tevékeny vállalkozásokat is, hogy – amennyiben szükséges –a kérdéses termékek/szolgáltatások különböző termelési vagy forgalmazási szintjeire vonatkozóan külön- külön termék- és földrajzi piacokat határozhasson meg. Az érintett vállalkozásoktól is kérhet kiegészítő tájékoztatást. 34. Adott esetben a Bizottság írásban információkat kér a fenti- ekben említett piaci szereplőktől. A feltett kérdések rendsze- rint arra vonatkoznak, hogyan viselkednének a vállalkozások egy feltételezett áremelkedés esetében, és hogy mi a vélemé- nyük az érintett piac határairól. A Bizottság olyan konkrét adatokat is kér, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy az érintett piac kiterjedéséről dönthessen. A Bizottság tárgyal- hat e vállalkozások értékesítési igazgatóival vagy egyéb tiszt- ségviselőivel, hogy jobban megismerje a szállítók és vevők közötti tárgyalásokat, valamint az érintett piac meghatáro- zása érdekében vizsgálandó kérdéseket. Adott esetben a Bizottság tisztviselői felkereshetik a felek, vevőik és/vagy ver- senytársaik üzleti helyiségeit, és ott helyszíni vizsgálatot is tarthatnak annak érdekében, hogy jobban megismerjék az adott termékek előállításának és értékesítésének folyamatát. 35. Az érintett piacok meghatározásához szükséges értékelési tényezőket a következőképpen lehet osztályozni: A piacok meghatározásához használt értékelési ténye- zők – termékpiacok 37. Azokat a tényezőket, amelyeket a Bizottság annak értékelé- sénél tart lényegesnek, hogy két termék a kereslet szintjén egymást helyettesíti-e vagy sem, a következőképpen lehet osztályozni: 38. A közelmúltbeli helyettesítés bizonyítéka. Egyes esetekben a pia- con a közelmúltban lezajlott eseményekre vagy megrázkód- tatásokra vonatkozó információelemekhez lehet jutni, ame- lyek tényleges példákat adnak a két termék között már megvalósult helyettesítésre. Ha rendelkezésre áll ilyen infor- máció, az rendszerint alapvető a piac meghatározáshoz. Ha a múltban változás történt a relatív árakban (miközben min- den más változatlan volt), a helyettesíthetőség megállapításá- nál döntő, hogy a változást követő reakcióként hogyan vál- tozott a mennyiségi kereslet. Új termékek múltbeli bevezetése is szolgálhat hasznos információkkal, amikor pontosan meg lehet határozni, hogy az új termékkel szemben mely termé- kek vesztettek a forgalmukból. keresletének rugalmasságára 39. Számos mennyiségi vizsgálatot kifejezetten a piacok körvona- lazására terveztek. Ezek a vizsgálatok a különböző ökono- metriai és statisztikai megközelítések sorába tartoznak: egy termék és keresztár-rugalmasságára (1) vonatkozó becslés, az árak idők folyamán bekövetkezett mozgásának hasonlóságán alapuló vizsgálatok, ársorok közötti oksági összefüggések elemzése, az árszintek közötti hasonlóság, és/vagy az árszintek konver- genciája. A Bizottság annak meghatározására, hogy a múlt- beli helyettesítések milyen körülmények között történtek, és hogy mik voltak a jellemzőik, azokat a rendelkezésre álló mennyiségi tényezőket veszi figyelembe, amelyek ki tudják állni az alapos és szigorú vizsgálódás próbáját. 36. A termék jellemzőinek és rendeltetésének elemzése lehetővé teszi, hogy a Bizottság első lépésként behatárolja a lehetséges helyettesítőkre vonatkozó vizsgálatának területét. A termék jellemzői és a rendeltetése azonban nem elegendőek annak eldöntéséhez, hogy két termék a kereslet szintjén egymást helyettesítő-e. A funkcionális felcserélhetőség vagy a hasonló jellemzők önmagukban nem elegendő ismérvek, mert a vevőknek a relatív árak változására való reagálását egyéb szempontok is meghatározhatják. Más versenykorlátok lehet- nek például a más termékekbe való beépítésre gyártott gép- járműelemek piacán és a tartalék alkatrészek piacán, ami két érintett piac megkülönböztetéséhez vezet. Ezzel szemben, a termékek jellemzőinek eltérései önmagukban még nem ele- 40. A vevők és a versenytársak véleménye. A Bizottság a tájékozódása során gyakran lép kapcsolatba az érintett vállalkozások leg- fontosabb vevőivel és versenytársaival, hogy összegyűjtse a termékpiac határairól alkotott nézeteiket, illetve azoknak a ténybeli bizonyítékoknak a javát, amelyekre szüksége van a (1) „X” termék saját keresleti árrugalmassága annak a mércéje, hogy hogyan változik az „X” termék iránti kereslet „X” árának százalékban kifejezett változása függvényében. Az „X” és „Y” termék közötti kereszt-árrugalmasság annak a mércéje, hogy hogyan változik az „X” termék iránti kereslet „Y” termék ára százalékban kifejezett változá- sának függvényében. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161 piac kiterjedésére vonatkozó döntésének meghozatalához. Akkor veszik figyelembe a vevők és a versenytársak arra vonatkozó megindokolt válaszait, hogy mit tennének, ha a kérdéses termékek relatív ára a vizsgált földrajzi területen kis- mértékben (például 5–10 %-kal) emelkedne, ha azokat tény- beli bizonyítékok kellőképpen alátámasztják. 43. A vevők különböző kategóriái és árdiszkrimináció. Elkülönült vevőcsoportok léte a termékpiac szűkebb meghatározásához vezethet. Az érintett termék vevőinek elkülönült csoportja szűkebb és elkülönült piacot alkothat, ha árdiszkrimináció- nak lehet kitéve. Általában akkor áll fenn ez a helyzet, ha két feltétel teljesül: a) egyértelműen azonosítani lehet, hogy egy adott vevő mely csoporthoz tartozik abban a pillanatban, amikor az érintett terméket számára értékesítik; és b) a vevők közötti kereskedelem vagy harmadik felek részéről az árban és egyéb feltételekben fennálló eltérések kihasználása nem valósítható meg. 41. A fogyasztók preferenciái. Fogyasztási cikkek esetében a Bizott- ság számára nehéz lehet közvetlenül megismerni a végső fogyasztók helyettesítő termékekre vonatkozó nézőpontját. Azok a marketingtanulmányok, amelyeket a vállalkozások a múltban készíttettek, és felhasználtak saját termékeik árának megállapításához, és/vagy marketingtevékenységük vonatko- zásában, értékes információkkal szolgálhatnak a Bizottság számára az érintett piac meghatározásához. A fogyasztói fel- használási szokásokról és attitűdökről készült felméréseket, a fogyasztók vásárlási szokásaira vonatkozó adatokat, a kiske- reskedők véleményét, mind pedig általánosabban a felek és a versenytársaik által beterjesztett piackutatási tanulmányokat annak megállapításához veszik figyelembe, hogy egy közgaz- dasági szempontból jelentős fogyasztói hányad két terméket egymást helyettesítőnek tekint-e, ugyancsak figyelembe véve a kérdéses termékek vonatkozásában a márkák jelentőségét. Az érintett vállalkozások vagy azok versenytársai által egy fúziós eljárás vagy a 17. rendelet szerinti eljárás céljából ad hoc jelleggel elvégzett fogyasztói felmérésekben követett módszert általában a legnagyobb gondossággal vizsgálják. Szemben a már korábban létező tanulmányokkal, ezeket nem a szokásos üzletmenet során, üzleti döntések meghoza- talához készítették. 42. A keresletnek lehetséges helyettesítőkre történő átállításával kapcso- latos korlátok és költségek. Számos olyan korlát és költség van, amely meggyőzheti a Bizottságot arról, hogy két, első látásra keresleti szempontból egymást helyettesítő terméket ne tekintsen úgy, mint amelyek ugyanahhoz a termékpiachoz tartoznak. Lehetetlen teljes körű felsorolást adni a helyettesí- tés előtt álló valamennyi lehetséges korlátról és az átállás költségeiről. Ezeknek az akadályoknak vagy korlátoknak az eredete sokféle lehet. A Bizottság a korábbi határozataiban találkozott a szabályozásból adódó korlátokkal vagy az állami beavatkozás egyéb formáival, a termelési/forgalmazási lánc következő fázisaiban lévő piacokon keletkező korlátok- kal, alternatív termelési tényezőkre való átállás érdekében sajátos tőkebefektetések vállalásának vagy a folyó termelés visszaesése elviselésének a szükségességével, a vevőkör elhe- lyezkedésével gyártási folyamatokba történő sajátos befektetésekkel, a képzésbe és az emberi erőforrásokba történő befektetésekkel, új berende- zések vásárlásának költségével vagy egyéb beruházásokkal, ismeretlen szállítók minősége és hírneve felőli bizonytalan- ságokkal stb. kérdésekkel, összefüggő a Értékelési tényezők a piacok meghatározásához – föld- rajzi piacok 44. A földrajzi piac meghatározásához a Bizottság által mérva- dónak ítélt információtípusok a következők: 45. Megrendelések egyéb területekre történt múltbeli átirányításának bizonyítékai. Egyes esetekben rendelkezésre állhatnak a külön- böző területek árváltozásaira és a vevők azt követő reakcióira vonatkozó bizonyítékok. A termékpiac meghatározásához használt mennyiségi vizsgálatok általában a földrajzi piac meghatározásához is felhasználhatók, de figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az árak nemzetközi összehasonlításai bonyolultabbak lehetnek számos tényező miatt, úgymint az árfolyammozgások, az adózás és a termékek megkülönböz- tetése. 46. A kereslet alapvető jellemzői. Az érintett termék iránti kereslet természete már önmagában meghatározhatja a földrajzi piac terjedelmét. Az olyan tényezők, mint a nemzeti preferenciák vagy a nemzeti márkák, nyelv, kultúra és életstílus előnyben részesítése és a helyi jelenlét szükségessége teljességgel alkal- masak arra, hogy korlátozzák a verseny földrajzi terjedelmét. 47. A vevők és a versenytársak véleménye. Adott esetben a Bizottság a tájékozódása során kapcsolatba lép a felek legfontosabb vevőivel és versenytársaival, hogy összegyűjtse a földrajzi piac határairól alkotott, ténybeli bizonyítékokkal alátámasz- tott véleményüket és azoknak a ténybeli adatoknak a javát, amelyekre a piac kiterjedésének meghatározásához van szük- sége. 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 48. A vizsgálat idején történő vásárlások helyének meghatározása. A vevők a tekintetbe vett időszak folyamán tanúsított vásárlási szokásainak vizsgálata hasznos adatokkal szolgálhat a föld- rajzi piac lehetséges terjedelméről. Amikor a vevők az Euró- pai Unióban vagy az Európai Gazdasági Térségben bárhol lévő vállalkozásoktól hasonló feltételekkel vásárolnak, vagy áruikat olyan tényleges pályázati eljárásokon keresztül szer- zik be, amelyekben az Európai Unióban vagy az Európai Gaz- dasági Térségben bárhol lévő vállalkozások pályáznak, az érintett földrajzi piacot általában úgy tekintik, mint amely az Európai Unió vagy az Európai Gazdasági Térség a maga egé- szében. 49. A kereskedelmi forgalom áramlása. – A szállítások jellemzői. Ami- kor a vevők száma olyan nagy, hogy a tőlük nyert informá- ciók alapján nem lehet pontos képet kapni a vásárlási szoká- sok földrajzi változásairól, akkor a kereskedelmi forgalomra vonatkozó információkat is fel lehet használni, feltéve hogy az érintett termékekre vonatkozóan kellően részletes keres- kedelmi statisztikai adatok állnak rendelkezésre. A kereske- delmi forgalom áramlása, és mindenekelőtt ezen áramlás logikája hasznos információkkal szolgál a földrajzi piac terje- delmének megállapításához, de önmagukban nem elegendők végleges következtetések megfogalmazásához. 50. A megrendelések más területeken lévő vállalkozásokhoz történő áti- rányításával kapcsolatos akadályok és költségek. Például a határo- kon átnyúló vásárlások vagy kereskedelmi forgalom hiánya nem feltétlenül jelenti azt, hogy a piac tisztán nemzeti. Annak kimondása előtt, hogy egy érintett földrajzi piac nemzeti, meg kell vizsgálni, hogy nincsenek-e piacot a külvilágtól elszigetelő korlátok. Talán a legnyilvánvalóbb akadályai annak, hogy egy vevő a megrendeléseit más területekre helyezze, a szállítási költségek és a valamely ország jogsza- bályaiból vagy az érintett termék természetéből származó szállítási korlátozások. A szállítási költségek hatása rendsze- rint korlátozza az alacsony értékű tömegtermékek földrajzi piacának kiterjedését, de a szállítás terén meglévő hátrányo- kat ellensúlyozhatja az egyéb költségekben (munkaerő vagy alapanyagok) rejlő komparatív előny. Egy adott területen a forgalmazási hálózathoz való hozzáférés, egyes szektorokban a még mindig meglévő jogszabályi korlátok, a kvóták és vám- tarifák is képezhetnek olyan korlátokat, amelyek egy földrajzi területet elszigetelhetnek az adott területen kívül lévő vállal- kozások által keltett verseny kényszerítő erejétől. Az áruk más országokban lévő vállalkozásoktól történő beszerzésé- hez kapcsolódó jelentős költségek további akadályt jelente- nek. 51. Az összegyűjtött bizonyítékok alapján tehát a Bizottság meg- határoz egy földrajzi piacot, amelynek mérete a helyitől a globálisig terjedhet, a Bizottság múltbeli határozataiban a helyi és a globális piacokra egyaránt van példa. 52. Az előző bekezdések azokat a különböző tényezőket ismer- tetik, amelyek mérvadók lehetnek a piacok meghatározásá- hoz. Ez nem jelenti azt, hogy valamennyi egyedi esetben be kell szerezni e tényezők mindegyikének bizonyítékait, és értékelni kell azokat. A gyakorlatban e tényezők valamely alcsoportja által biztosított bizonyítékok gyakran elegendőek a döntés meghozatalához, amint azt a Bizottság múltbeli határozathozatali gyakorlata mutatja. IV. A PIACI RÉSZESEDÉS KISZÁMÍTÁSA 53. Az érintett termékpiac és földrajzi piac meghatározása lehe- tővé teszi annak ismeretét, hogy kik a piac szereplői (szállí- tók, vevők, fogyasztók). Ezen az alapon kiszámítható a piac teljes mérete és az érintett termékekből az érintett piacon végrehajtott eladásaik alapján a szállítók mindegyikének piaci részesedése. A gyakorlatban az olyan piaci információforrá- sokból, mint a vállalkozások becslései vagy gazdasági tanács- adó társaságok, illetve szakmai szövetségek tanulmányai, már gyakran kiszámítható a piac teljes mérete és kiszámíthatók a piaci részesedések. Amennyiben nem állnak rendelkezésre ilyen információforrások, vagy a rendelkezésre álló becslések nem megbízhatóak, a piac teljes mérete és a piaci részesedé- sek kiszámításához a Bizottság rendszerint az érintett piacon lévő minden egyes szállítót felkér, hogy közölje forgalmi ada- tait. 54. Még ha általában a forgalom a piaci részesedés kiszámításá- nak a kiindulópontja is, vannak más olyan mutatók is, ame- lyek a konkrét termékektől vagy a kérdéses ágazattól függően hasznos információkkal szolgálhatnak, mint például különö- sen a kapacitás, a pályázati piacokon a szereplők száma, a flotta egységeinek száma a légi közlekedés esetében, vagy a meglévő tartalékok az olyan ágazatok esetében, mint a bányá- szat. 55. Tapasztalatból tudható, hogy a mennyiségben és az értékben kifejezett forgalom szintén hasznos információ. Megkülön- böztetett termékek esetén rendszerint úgy ítélik meg, hogy a forgalom értéke és az annak megfelelő piaci részesedés job- ban kifejezi az egyes szállítók relatív helyzetét és erejét. V. EGYÉB MEGFONTOLÁSOK 56. Vannak olyan területek, ahol a fenti elveket körültekintően kell alkalmazni. Ez a helyzet az elsődleges és másodlagos pia- cok vizsgálatakor, különösen amikor a vállalkozások egy adott időpontban tanúsított magatartását kell elemezni a 86. cikk tekintetében. Ezekben az esetekben a piacok meg- határozásának azonos a módszere, vagyis a vevők relatív árváltozásokra adott válaszait a vásárlási döntéseik alapján kell értékelni, figyelembe véve azonban a kapcsolódó piaco- létrehozott helyettesítési kon uralkodó körülmények által korlátokat is. A másodlagos termékek, például a tartalék alkatrészek piacának szűk meghatározása lehet a következ- mény, amikor az elsődleges termékkel való összeférhetőség a fontos. Ha nehéz összeférhető másodlagos termékeket talál- ni, akkor a másodlagos termékek árának viszonylagos eme- lése kifizetődővé válhat abban az esetben, ha az elsődleges 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163 termékek drágák és hosszú élettartamúak. A piacmeghatáro- zás eredménye eltérő lehet, ha a másodlagos termékek között jelentős helyettesítés lehetséges, vagy ha az elsődleges termé- kek jellemzői lehetővé teszik, hogy a másodlagos termékek relatív árának emelésére a vevők gyorsan és közvetlenül rea- gáljanak. 57. Egyes esetekben „helyettesítési láncok” léte olyan érintett piac meghatározásához vezethet, amelynek a határainál elhelyez- kedő termékek vagy területek nem helyettesíthetők közvet- lenül. Példaként említhető a magas szállítási költségű termé- kek piacának földrajzi dimenziója. Ilyen esetekben egy adott üzemből történő szállítások a szállítási költségek hatására ezen üzem körül egy bizonyos területre korlátozódnak. Elv- ben az üzemet körülvevő e terület képezhetné az érintett földrajzi piacot. Azonban, ha az üzemek úgy helyezkednek el, hogy a különböző üzemek körüli területek között jelen- tős átfedések vannak, előfordulhat, hogy e termékek árkép- zését helyettesítési lánc hatása befolyásolja, és a meghatáro- zott földrajzi piac nagyobb kiterjedésű lesz. Ugyanez az okfejtés vonatkozhat arra az esetre is, ha „B” termék a keres- let oldaláról „A” és „C” termék helyettesítője. Még ha „A” és „C” termék a kereslet oldaláról egymást nem is helyettesítik közvetlenül, esetleg azonos érintett termékpiachoz tartozó- nak tekinthetők, mert a „B”-vel való helyettesíthetőség mind- kettőjük árképzésében korlátot állíthat. 58. Gyakorlati nézőpontból a helyettesítési láncokra vonatkozó koncepciót ténybeli bizonyítékokkal – például a helyettesí- tési láncvégek kölcsönös árfüggőségét illetően – kell alátá- masztani ahhoz, hogy egyedi esetben az érintett piacot szé- lesebben lehessen meghatározni. A láncvégeken az árszinteknek is azonos nagyságrendűnek kell lenniük


title: Az EGT-Vegyesbizottság 90/97 határozata (1997. december 9.) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
flavouring
food additive
foodstuff
marketing

formats: html pdf print

text: 11/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 57 21998D0709(07) 1998. 7. 9. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 193/45 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 90/97 HATÁROZATA (1997. december 9. ) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás II. mellékletét a 64/97 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonat- kozó közösségi eljárás megállapításáról szóló, 1996 október 28-i 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) be kell építeni a Megállapodásba, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás II. mellékletének XII. fejezete az 54p. pontot (96/8/EK bizottsági határozat) követően a következő ponttal egészül ki: „54q. 396 R 2232: Az Európai Parlament és a Tanács 1996 október 28-i 2232/96/EK rendelete az illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra élelmiszerekben, vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról (HL L 299. , 1996. 11. 23. , 1. o. ). ” A 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határo- zat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek. 2. cikk 3. cikk Ez a határozat 1997. december 10-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekez- dése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. december 9-én. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök E. BULL (1) HL L 30. , 1998. 2. 5. , 35. o. (2) HL L 299. , 1996. 11. 23. , 1. o


title: Air pollution by ozone in the European Union : Exceedance of ozone Threshold Values in 1995 and Summer 1996.

eurovoc_concepts:
air quality
ozone
pollution control
report
statistics


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 91/97 af 9. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
animal product
food inspection
veterinary drug
waste

text: L 193/46 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 7. 98 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 91/97 af 9. december 1997 om ændring af bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certifice- ring) til EØS-aftalen DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR — under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsomr(cid:134)de, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og ud fra følgende betragtninger: Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 78/97 truffet af Det Blandede EØS- Udvalg (1); Kommissionens fire forordninger (2017/96 (2), 2034/96 (3), 17/97 (4), 270/97 (5)), der alle omhandler ændringer af bilagene til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsm(cid:134)de for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler, bør indarbejdes i aftalen — fastsættelse af maksimalgrænseværdier for TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Følgende led indsættes i punkt 14 (R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2377/90) i kapitel XIII i bilag II til aftalen: »— 396 R 2017: Kommissionens forordning (EF) nr. 2017/96 af 22. oktober 1996 (EFT L 270 af 23. 10. 1996, s. 2) — 396 R 2034: Kommissionens forordning (EF) nr. 2034/96 af 24. oktober 1996 (EFT L 272 af 25. 10. 1996, s. 2) — 397 R 0017: Kommissionens forordning (EF) nr. 17/97 af 8. januar 1997 (EFT L 5 af 9. 1. 1997, s. 12) — 397 R 0270: Kommissionens forordning (EF) nr. 270/97 af 14. februar 1997 (EFT L 45 af 15. 2. 1997, s. 8). « Artikel 2 Teksterne til forordning (EF) nr. 2017/96, nr. 2034/96, nr. 17/97 og nr. 270/97 p(cid:134) islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er auten- tiske. Denne afgørelse træder i kraft den 10. december 1997, forudsat af Det Blandede EØS- Udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Artikel 3 (1) EFT L 134 af 7. 5. 1998, s. 6. (2) EFT L 270 af 23. 10. 1996, s. 2. (3) EFT L 272 af 25. 10. 1996, s. 2. (4) EFT L 5 af 9. 1. 1997, s. 12. (5) EFT L 45 af 15. 2. 1997, s. 8. 9. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 193/47 Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 1997. P(cid:134) Det Blandede EØS-Udvalgs vegne E. BULL Formand


title: Komisjoni otsus, 9. detsember 1997, millega muudetakse otsust 83/247/EMÜ metsanduse ja metsatööstuse ühenduse poliitika komitee moodustamise kohta

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
printing
publication
pulp and paper industry
silviculture
wood industry

text: 13/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 31997D0837 17. 12. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 346/95 KOMISJONI OTSUS, 9. detsember 1997, millega muudetakse otsust 83/247/EMÜ metsanduse ja metsatööstuse ühenduse poliitika komitee moodustamise kohta (97/837/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, — kuus liiget, kes esindavad trüki- ja kirjastustööstust. ” võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, 2. Artiklid 5 ja 6 asendatakse järgmisega: ning arvestades, et: “Artikkel 5 ja neid võib Komitee liikmete ametiaeg on kaks aastat komisjoni heakskiidu korral üks kord ametisse tagasi nime- tada. Kaheaastase ametiaja lõppedes jäävad komitee liikmed ametisse, kuni nad asendatakse või uuesti ametisse nimeta- takse. Liikme ametiaeg lõpeb enne kahte aastat tema pensionilejää- mise või surma korral. Liige asendatakse tema ülejäänud ametiajaks artiklis 4 ette- nähtud korras. Liikmete töö ei ole tasustatud. Artikkel 6 Komisjon teeb liikmete loetelu teatavaks, avaldades selle Euroopa Ühenduste Teatajas. ” 3. Artikkel 10 asendatakse järgmisega: “Artikkel 10 Komitee ja töörühmad kutsub kokku eesistuja. Komi- 1. tee koosolekud toimuvad komisjoni peakontoris. Komisjoni talituste esindajatel on õigus osaleda komi- 2. tee ja selle töörühmade koosolekutel. ” Brüssel, 9. detsember 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN seoses metsanduse ja metsatööstuse majandusliku arenguga ühenduses ja vajadusega tagada erinevate harude esindatus komitees on kohane muuta komisjoni otsust 83/247/EMÜ, (1) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Ainus Artikkel Otsust 83/247/EMÜ muudetakse järgmiselt. 1. Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega: “Artikkel 1 Käesolevaga moodustatakse komisjoni egiidi all ühenduse poliitika nõuandekomitee metsanduse ja metsatööstuse osas, edaspidi “komitee”. Komitee koosneb Euroopa metsatööstuse organisatsioonide esindajatest. Artikkel 2 Komitee annab komisjoni taotlusel või omal algatusel ko- misjonile nõu ühenduse poliitika tööstuslikes aspektides, mis mõjutavad metsatööstust ja metsandust ning ka turu ja muudes majanduskaalutlustes, mis mõjutavad metsandustoo- teid ühenduses või nõudmist nende järele. Artikkel 3 Komitee koosneb 23 liikmest: — viis liiget, kes esindavad metsandussektorit, — kuus liiget, kes esindavad mehaanilist puidutööstust, — kuus liiget, kes esindavad tselluloosi, paberi ja papi tootmist ning töötlevat tööstust, (1) EÜT L 137, 26. 5. 1983, lk 31. 364 ET Euroopa Liidu Teataja 13/19. kd LISA METSANDUSE JA METSATÖÖSTUSE ÜHENDUSE POLIITIKA KOMITEE 1. Metsandussektor Riigimetsad CEPF – Confédération européenne des producteurs forestiers USSE – Union de Silvicultores del Sur de Europa UEF – Union of European Foresters FECOF – Fédération européenne des communes forestières 2. Mehaaniline puidutööstus 3. 4. CEI–Bois – Confédération européenne des industries du bois OES – Organisation européenne des scieries FESYP – Fédération européenne des syndicats de fabricants de panneaux de particules FEROPA – Fédération européenne des fabricants de panneaux de fibres FEIC – Fédération européenne des industries du contreplaqué Euro MDF – European Association of Medium Density Fibreboard Tselluloosi, paberi ja papi tootjad ning töötlejad CEPI – Confederation of European Paper Industries EPIS – European Pulp Industry Sector CEPI – Cartonboard/Procarton ETS – European Tissue Symposium EDANA – European Disposables and Non–wovens Association CITPA – Confédération internationale des transformateurs de papier et carton en Europe Trükkimine ja kirjastamine INTERGRAF – Confédération internationale de l’industrie graphique et des industries annexes FAEP – Fédération des associations d’editeurs de périodiques de la CEE ENPA – European Newspaper Publishers Association EADP – European Association of Directory Publishers EPC – European Publishers Council FEP – Federation of European Publishers Kokku 5 liiget 1 1 1 1 1 6 liiget 1 1 1 1 1 1 6 liiget 1 1 1 1 1 1 6 liiget 1 1 1 1 1 1 23


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER Nr. 87/97 van 9 december 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) en bijlage IV (Energie) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
energy consumption
energy saving
household electrical appliance
technical standard

text: 9. 7. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 193/41 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER Nr. 87/97 van 9 december 1997 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certi- ficatie) en bijlage IV (Energie) bij de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMIT(cid:144) VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bij het protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bijlage II bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 33/96 van het Gemengd Comit(cid:130) van de EER (1); Overwegende dat bijlage IV bij de Overeenkomst werd gewijzigd bij Besluit nr. 49/97 van het Gemengd Comit(cid:130) van de EER (2); Overwegende dat Richtlijn 96/57/EG van het Europees Parlement en de Raad van 3 september 1996 betreffende normen voor de energie-effici(cid:137)ntie van huishoudelijke elektrische koelkasten, diepvriezers en combinaties daarvan (3) in de Overeenkomst dient te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In hoofdstuk IV van bijlage II bij de Overeenkomst wordt na punt 4 (Richtlijn 92/75/EEG van de Raad) het volgende punt ingevoegd: „5. 396 L 0057: Richtlijn 96/57/EG van het Europees Parlement en de Raad van 3 september 1996 betreffende normen voor de energie-effici(cid:137)ntie van huishoudelijke elektrische koelkasten, diepvriezers en combinaties daarvan (PB L 236 van 18. 9. 1996, blz. 36). ”. Artikel 2 In bijlage IV bij de Overeenkomst wordt na punt 12 (Richtlijn 94/22/EG van het Europees Parlement en de Raad) het volgende punt ingevoegd: „13. 396 L 0057: Richtlijn 96/57/EG van het Europees Parlement en de Raad van 3 september 1996 betreffende normen voor de energie-effici(cid:137)ntie van huishoude- lijke elektrische koelkasten, diepvriezers en combinaties daarvan (PB L 236 van 18. 9. 1996, blz. 36) (1). (1) Is hier alleen ter informatie opgenomen: voor de toepassing, zie bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie). ”. De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Richtlijn 96/57/EG zijn authentiek. Artikel 3 Artikel 4 Dit besluit treedt in werking op 10 december 1997, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comit(cid:130) van de EER hebben plaatsgevonden. (1) PB L 237 van 19. 9. 1996, blz. 25. (2) PB L 290 van 23. 10. 1997, blz. 35. (3) PB L 236 van 18. 9. 1996, blz. 36. L 193/42 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 7. 98 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 5 Gedaan te Brussel, 9 december 1997. Voor het Gemengd Comit(cid:130) van de EER De Voorzitter E. BULL


title: REGLAMENTO (CE) N° 2443/97 DE LA COMISIÓN de 9 de diciembre de 1997 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de la carne de porcino

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat
third country


title: Regolamento (CE) n. 2453/97 della Commissione del 9 dicembre 1997 che fissa i valori unitari per la determinazione del valore in dogana di talune merci deperibili

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs valuation
fruit
perishable goods
vegetable

formats: html pdfa1b print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2435/97 DE LA COMMISSION du 9 décembre 1997 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: Decyzja Wspólnego Komitetu EOG nr 95/97 z dnia 9 grudnia 1997 r. zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
glass

text: 11/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 63 21998D0709(12) 9. 7. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 193/51 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG NR 95/97 z dnia 9 grudnia 1997 r. zmieniająca zalącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG WSPÓLNY KOMITET EOG, uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokolem dostoso- wującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczegól- ności jego art. 98, a także mając na uwadze, co następuje: zalącznik II do Porozumienia zostal zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 16/97 (1); dyrektywa Rady 69/493/EWG z dnia 15 grudnia 1969 r. w sprawie zbliżenia ustawodawstw Państw Czlonkowskich dotyczących szkla krysztalowego (2) ma być wlączona do Porozumienia, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykul 1 Dodaje się następujący punkt po pkt 3f (decyzja nr 3052/95/EWG Parlamentu Europejskiego i Rady) roz- dzialu XIX zalącznika II do porozumienia: „3g. 369 L 0493: dyrektywa Rady 69/493/EWG z dnia 15 grudnia 1969 r. w sprawie zbliżenia usta- wodawstw Państw Czlonkowskich dotyczących szkla krysztalowego (Dz. U. L 326 z 29. 12. 1969, str. 36)”. Teksty dyrektywy 69/493/EWG w językach islandzkim i norweskim, które są dolączone do odpowiednich wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne. Artykul 2 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 10 grudnia 1997 r. , pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostaly dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG. Artykul 3 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich. Artykul 4 Sporządzono w Brukseli, dnia 9 grudnia 1997 r. W imieniu Wspólnego Komitetu EOG E. BULL Przewodniczący (1) Dz. U. L 182 z 10. 7. 1997, str. 49. (2) Dz. U. L 326 z 29. 12. 1969, str. 36


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2441/97 DA COMISSÃO de 9 de Dezembro de 1997 que fixa as restituições à exportação no sector da carne de aves de capoeira

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
poultrymeat
third country


title: Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 87/97 vom 9. Dezember 1997 über die Änderung des Anhangs II (Technische Vorschriften, Normen, Prüfung und Zertifizierung) und des Anhangs IV (Energie) des EWR- Abkommens

text: 9. 7. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 193/41 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 87/97 vom 9. Dezember 1997 (cid:129)ber die (cid:142)nderung des Anhangs II (Technische Vorschriften, Normen, Pr(cid:129)fung und Zertifizierung) und des Anhangs IV (Energie) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS — gest(cid:129)tzt auf das Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, ge(cid:132)ndert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen (cid:129)ber den Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Anhang II des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR- Ausschusses Nr. 33/96 (1) ge(cid:132)ndert. Anhang IV des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR- Ausschusses Nr. 49/97 (2) ge(cid:132)ndert. Die Richtlinie 96/57/EG des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates vom 3. September 1996 (cid:129)ber Anforderungen im Hinblick auf die Energieeffizienz von elektrischen Haushaltsk(cid:129)hl- und -gefrierger(cid:132)ten und entsprechenden Kombinationen (3) in das Abkommen aufzunehmen — ist BESCHLIESST: Artikel 1 In Anhang II des Abkommens wird in Kapitel IV nach Nummer 4 (Richtlinie 92/75/EWG des Rates) folgende Nummer eingef(cid:129)gt: „5. 396 L 0057: Richtlinie 96/57/EG des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates vom 3. September 1996 (cid:129)ber Anforderungen im Hinblick auf die Energieeffizienz von elektrischen Haushaltsk(cid:129)hl- und -gefrierger(cid:132)ten und entsprechenden Kombina- tionen (ABl. L 236 vom 18. 9. 1996, S. 36). “ Artikel 2 In Anhang IV des Abkommens wird nach Nummer 12 (Richtlinie 94/22/EG des Europ(cid:132)- ischen Parlaments und des Rates) folgende Nummer eingef(cid:129)gt: „13. 396 L 0057: Richtlinie 96/57/EG des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates vom 3. September 1996 (cid:129)ber Anforderungen im Hinblick auf die Energieeffizienz von elektrischen Haushaltsk(cid:129)hl- und -gefrierger(cid:132)ten und entsprechenden Kombi- nationen (ABl. L 236 vom 18. 9. 1996, S. 36) (1). (1) Hier nur f(cid:129)r Informationszwecke aufgef(cid:129)hrt; was die Anwendung betrifft, siehe Anhang II (Technische Vorschriften, Normen, Pr(cid:129)fung und Zertifizierung). “ Artikel 3 Der Wortlaut der Richtlinie 96/57/EG in isl(cid:132)ndischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigef(cid:129)gt ist, ist verbindlich. Artikel 4 Dieser Beschluß tritt am 10. Dezember 1997 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR- Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens (cid:129)bermittelt worden sind. (1) ABl. L 237 vom 19. 9. 1996, S. 25. (2) ABl. L 290 vom 23. 10. 1997, S. 35. (3) ABl. L 236 vom 18. 9. 1996, S. 36. L 193/42 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 9. 7. 98 Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften ver(cid:148)ffentlicht. Artikel 5 Br(cid:129)ssel, den 9. Dezember 1997 F(cid:129)r den Gemeinsamen EWR-Ausschuß Der Vorsitzende E. BULL


eurovoc_concepts:
Baltic Sea
catch quota
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing rights

text: C 4/6 EN Official Journal of the European Communities 8. 1. 98 Proposal for a Council Regulation (EC) amending for the seventh time Regulation (EEC) No 1866/86 laying down certain technical measures for the conservation of fishery resources in the waters of the Baltic Sea, the Belts and the Sound (98/C 4/05) (Text with EEA relevance) COM(97) 675 final - 97/0354(CNS) (Submitted by the Commission on 10 December 1997) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community and, in particular, Article 43 thereof, Fishery Commission’, set up by the Convention on Fishing and Conservation of Living Resources in the Baltic Sea and the Belts, hereinafter referred to as "the lays down the rules governing Gdansk Convention’, fishing operations in the Baltic Sea; Having regard to the proposal from the Commission, Having regard Parliament, to the opinion from the European Whereas, pursuant to Articles 2 and 4 of Council Regu(cid:220) lation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 estab(cid:220) lishing a Community system for fisheries and aqua(cid:220) culture(cid:216)(˛), the Council is responsible for adopting, in the light of the available scientific advice, the conservation measures necessary to ensure the rational and responsible exploitation of living marine resources on a sustainable basis; whereas, to that end, the Council may lay down technical measures concerning fishing gear and the ways in which it is used; Whereas Council Regulation (EEC) 1866/86(cid:216)(ˇ) lays down certain technical measures for the conservation of fishery resources in the waters of the Baltic Sea, the Belts and the Sound; Whereas Fishery Commission, hereinafter referred to as the "Baltic Sea International Baltic Sea the Whereas by letter of 17 September 1997 the Baltic Sea Fishery Commission notified the Contracting States of certain recommendations, adopted at the 23rd session of the Commission, to modify, among other things, some technical measures; Whereas the the Gdansk Convention provides Community must give effect to the said recommen(cid:220) dations in the waters of the Baltic Sea, the Belts and the Sound, subject to the objection procedure laid down in Article XI of the Convention; whereas there are no grounds for such objections; that Whereas, the Council may lay down technical measures concerning fishing gear and the ways in which it is used, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EEC) No 1866/86 is hereby amended as follows: 1. In Article 2 (1) the provisions concerning flounder (Platichtys flesus) and plaice (Pleuronectes platessa) shall be replaced by the following: (˛)(cid:217)OJ L 389, 31. 12. 1992, p. 1, Regulation as amended by the 1994 Act of Accession. (ˇ)(cid:217)OJ L 162, 18. 6. 1986, p. 1, Regulation as last amended by Regulation (EC) No 1821/96 (OJ L 241, 21. 9. 1996, p. 8). 8. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities C 4/7 "Species Water Period of prohibition Flounder (Platichtys flesus) Subdivision 26, 28 and 29 south of latitude 59›(cid:216)30(cid:190) N 15 February to 15 May Flounder Female flounder Plaice (Pleuronectes platessa) Female plaice Subdivision 32 Subdivision 22 geographical Annex II except for area described 1 February to 30 June 1 February to 30 April the in Subdivision 26, 27, 28 and 29 south of latitude 59›(cid:216)30(cid:190) N 15 February to 15 May except for area described the Subdivision 22 geographical in Annex II and subdivisions 24 and 25 1 February to 30 April’ 2. Article 9 (1) shall be replaced by the following: "1. (cid:218)(cid:217)It shall be prohibited, in fishing for salmon (Salmo salar) or sea trout (Salmo trutta): -(cid:217)to use drifting or anchored nets from 1 June to 15 September in waters of subdivision 22 to 31, -(cid:217)to use drifting or anchored nets from 15 June to 30 September in waters of subdivision 32, -(cid:217)to use drifting lines and anchored lines from 1 the waters of to 15 November in April subdivisions 22 to 31, The area of prohibition during the closed season is beyond the four nautical miles measured baselines, except subdivision 32 and the area east of longitude 22›(cid:216)30(cid:190) E (Bengtsk…r lighthouse) inside the Finnish territorial waters and fishing zone where fishing with driftlines and anchored lines is prohibited from 1 July to 15 September. ’ from Article 2 This Regulation shall enter into force on 1 January 1998. -(cid:217)to use drifting lines and anchored lines from 1 July to 15 September in the waters of subdivision 32. This Regulation shall be binding directly applicable in all Member States. in its entirety and


title: 98/65/CE: Decisión de la Comisión de 9 de diciembre de 1997 sobre una contribución financiera de la Comunidad para la erradicación de la enfermedad de Newcastle en Dinamarca (El texto en lengua danesa es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
Denmark
EU aid
EU financing
animal disease
poultry
slaughter of animals

text: L 16/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 1. 98 DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 9 de diciembre de 1997 sobre una contribución financiera de la Comunidad para la erradicación de la enfermedad de Newcastle en Dinamarca (El texto en lengua danesa es el único auténtico) (98/65/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Decisión 90/424/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a determinados gastos en el sector veterinario (1), cuya última modificación la constituye la Decisión 94/370/CE (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 3, Considerando que en 1996 y 1997 se han registrado en Dinamarca varios brotes de enfermedad de Newcastle; que la aparición de esta enfermedad representa un grave peligro para las aves de corral comunitarias y que, para contribuir a su rápida erradicación, la Comunidad tiene la posibilidad de conceder una ayuda que compense las pérdidas sufridas; Considerando que, desde el momento en que se confirmó oficialmente la presencia de la enfermedad de Newcastle, las autoridades nacionales adoptaron una serie de medi- das apropiadas y, entre ellas, las contempladas en el apartado 2 del artículo 3 de la citada Decisión 90/ 424/CEE; que las autoridades danesas notificaron dichas medidas; dos durante 1996 y 1997. La contribución financiera de la Comunidad ascenderá al: — 50 % de los costes sufragados por Dinamarca para compensar a los propietarios por el sacrificio o des- trucción de aves de corral y productos derivados de ellas; — 50 % de los costes sufragados por Dinamarca para la limpieza y desinfección de las explotaciones y equi- pos; — 50 % de los costes sufragados por Dinamarca para compensar a los propietarios por la destrucción de piensos y equipos contaminados. Artículo 2 La participación financiera de la Comunidad se concede- rá tras la presentación de justificantes y a condición de que se haya respetado la normativa veterinaria de la Comunidad. Artículo 3 Considerando que se han cumplido las condiciones nece- sarias para la concesión de una ayuda financiera comuni- taria; Dinamarca presentará los justificantes indicados en el artículo 2 dentro de los seis meses siguientes a la notifica- ción de la presente Decisión. Considerando que las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente, Artículo 4 El destinatario de la presente Decisión será el Reino de Dinamarca. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 Dinamarca podrá obtener una ayuda financiera comuni- taria por los brotes de enfermedad de Newcastle registra- Hecho en Bruselas, el 9 de diciembre de 1997. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) DO L 168 de 2. 7. 1994, p. 31


title: 98/65/EG: Kommissionens beslut av den 9 december 1997 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att utrota newcastlesjukan i Danmark (Endast den danska texten är giltig.)

text: L 16/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 KOMMISSIONENS BESLUT av den 9 december 1997 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att utrota newcastlesjukan i Danmark (Endast den danska texten är giltig. ) (98/65/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), senast ändrat genom rådets beslut 94/370/EG (2), särskilt artikel 3. 3, och — 50 % av Danmarks kostnad för kompensation till ägaren för slakt och destruktion av fjäderfä och fjäderfäprodukter, — 50 % av Danmarks kostnad för rengöring och desinfi- cering av anläggningar och utrustning, — 50 % av Danmarks kostnad för kompensation till ägaren för destruktion av nedsmittat foder och ned- smittad utrustning. med beaktande av följande: Fall av newcastlesjuka har konstaterats i Danmark under 1996. Förekomsten av denna sjukdom utgör ett allvarligt hot mot gemenskapens fjäderfäbesättningar och för att hjälpa till att så snabbt som möjligt bekämpa sjukdomen har gemenskapen möjlighet att ge kompensation för de förluster som lidits. När förekomsten av newcastlesjuka officiellt bekräftades vidtog de nationella myndigheterna i Danmark lämpliga åtgärder, däribland de åtgärder som finns förtecknade i artikel 3. 2 i beslut 90/424/EEG. Dessa åtgärder har anmälts av de danska myndigheterna. Villkoren för ekonomiskt stöd från gemenskapen har uppfyllts. Artikel 2 Gemenskapens ekonomiska bidrag skall beviljas efter det att bevishandlingarna har inlämnats och på villkor att gemenskapslagstiftningen på veterinärområdet har iaktta- gits. Artikel 3 Danmark skall lämna in de bevishandlingar som anges i artikel 2 senast sex månader efter det att detta beslut har anmälts. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Utfärdat i Bryssel den 9 december 1997. Danmark kan erhålla ekonomiskt stöd från gemenskapen för fall av newcastlesjukan som inträffat under 1996. Gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 19. (2) EGT L 168, 2. 7. 1994, s. 31


title: European system for the collection of economic data on the environment (Seriee) - 1994 version.

eurovoc_concepts:
cost analysis
data collection
economic analysis
economic consequence
environmental policy
environmental protection
statistics


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3977/97 του Konstantinos HATZIDAKIS προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση πρόχειρων σχεδίων του Υπουργείου Παιδείας στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
Greece
computer systems
educational reform
higher education
information technology
library
secondary education
vocational education

formats: html print


title: Decisão do Comité Misto do EEE nº 91/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE

text: L 193/46 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 7. 98 DECIS (cid:5)AO DO COMIT(cid:144) MISTO DO EEE Nº 91/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamenta(cid:135)˜ao t(cid:130)cnica, normas, ensaios e certifica(cid:135)˜ao) do Acordo EEE O COMIT(cid:144) MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, a seguir designado «o acordo», e nomeadamente, o seu artigo 98º, Considerando que o anexo II do acordo foi alterado pela Decis˜ao do Comit(cid:130) Misto do EEE nº 78/97 (1); Considerando que os quatro Regulamentos (CE) nº 2017/96 (2), (CE) nº 17/97 (4) e (CE) nº 270/97 (5) da Comiss˜ao, que alteram os anexos do Regulamento (CEE) nº 2377/90 do Conselho, que prev(cid:136) um processo comunit ´ario para o estabeleci- mento de limites m ´aximos de res(cid:146)duos de medicamentos veterin ´arios nos alimentos de origem animal, devem ser incorporados no acordo, (CE) 2034/96 (3), DECIDE: Artigo 1º No cap(cid:146)tulo XIII do anexo II do acordo, s˜ao aditados ao ponto 14 (Regulamento (CEE) nº 2377/90 do Conselho) os seguintes travess˜oes: «— 396 R 2017: Regulamento (CE) nº 2017/96 da Comiss˜ao, de 22 de Outubro de 1996 (JO L 270 de 23. 10. 1996, p. 2) — 396 R 2034: Regulamento (CE) nº 2034/96 da Comiss˜ao, de 24 de Outubro de 1996 (JO L 272 de 25. 10. 1996, p. 2) — 397 R 0017: Regulamento (CE) nº 17/97 da Comiss˜ao, de 8 de Janeiro de 1997 (JO L 5 de 9. 1. 1997, p. 12) — 397 R 0270: Regulamento (CE) nº 270/97 da Comiss˜ao, de 14 de Fevereiro de 1997 (JO L 45 de 15. 2. 1997, p. 8). ». Artigo 2º Fazem f(cid:130) os textos dos Regulamentos (CE) nº 2017/96, (CE) nº 2034/96, (CE) nº 17/97 e (CE) nº 270/97, redigidos nas l(cid:146)nguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respec- tivas vers˜oes lingu(cid:146)sticas da presente decis˜ao. Artigo 3º A presente decis˜ao entra em vigor em 10 de Dezembro de 1997, desde que tenham sido efectuadas ao Comit(cid:130) Misto do EEE todas as notifica(cid:135)˜oes, em conformidade com o nº 1 do artigo 103º do acordo. (1) JO L 134 de 7. 5. 1998, p. 6. (2) JO L 270 de 23. 10. 1996, p. 2. (3) JO L 272 de 25. 10. 1996, p. 2. (4) JO L 5 de 9. 1. 1997, p. 12. (5) JO L 45 de 15. 2. 1997, p. 8. 9. 7. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 193/47 A presente decis˜ao ser ´a publicada na sec(cid:135)˜ao do EEE e no Suplemento do EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4º Feito em Bruxelas, em 9 de Dezembro de 1997. Pelo Comit(cid:130) Misto do EEE O Presidente E. BULL


title: Verordening (EG) nr. 2439/97 van de Commissie van 9 december 1997 houdende derde wijziging van Verordening (EG) nr. 1370/95 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen inzake de regeling van uitvoercertificaten in de sector varkensvlees

eurovoc_concepts:
GATT
export licence
export policy
export refund
pigmeat


title: Bekanntmachung über Vereinbarungen von geringer Bedeutung, die nicht unter Artikel 85 Absatz 1 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft fallen

eurovoc_concepts:
competition policy
inter-company cooperation
market-sharing agreement
restrictive trade practice


title: Règlement (CE) n° 2438/97 de la Commission du 9 décembre 1997 modifiant le règlement (CEE) nº 2219/92 portant modalités d'application du régime spécifique pour l'approvisionnement de Madère en produits laitiers et établissant le bilan prévisionnel d'approvisionnement

eurovoc_concepts:
Madeira
butter
cheese
milk
supply
supply balance sheet


title: Decyzja Wspólnego Komitetu EOG nr 91/97 z dnia 9 grudnia 1997 r. zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG

text: 58 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 3 21998D0709(08) L 193/46 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 9. 7. 1998 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG NR 91/97 z dnia 9 grudnia 1997 r. zmieniająca zalącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG WSPÓLNY KOMITET EOG, uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokolem dostoso- wującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczegól- ności jego art. 98, a także mając na uwadze, co następuje: zalącznik II do Porozumienia zostal zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 78/97 (1); cztery rozporządzenia Komisji (WE) nr 2017/96 (2), (WE) nr 2034/96 (3), (WE) nr 17/97 (4), (WE) nr 270/ 97 (5), wszystkie zmieniające zalączniki do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2377/90 ustanawiającego wspólnotową procedurę ustalania maksymalnego limitu pozostalości weterynaryjnych produktów leczni- czych w artykulach żywnościowych pochodzenia zwierzęcego, mają zostać wlączone do Porozumienia, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykul 1 W zalączniku II do Porozumienia rozdzial XIII pkt 14 (rozporządzenie Rady (EWG) nr 2377/90) dodaje się następujące tiret: „— 396 R 2017: rozporządzenie Komisji (WE) nr 2017/96 z dnia 22 października 1996 r. (Dz. U. L 270 z 23. 10. 1996, str. 2) — 396 R 2034: rozporządzenie Komisji (WE) nr 2034/96 z dnia 24 października 1996 r. (Dz. U. L 272 z 25. 10. 1996, str. 2) — 397 R 0017: rozporządzenie Komisji (WE) nr 17/97 z dnia 8 stycznia 1997 r. (Dz. U. L 5 z 9. 1. 1997, str. 12) — 397 R 0270: rozporządzenie Komisji (WE) nr 270/97 z dnia 14 lutego 1997 r. (Dz. U. L 45 z 15. 2. 1997, str. 8). ”. Teksty rozporządzenia (WE) nr 2017/96, (WE) nr 2034/96, (WE) nr 17/97 i (WE) nr 270/97 w języku islandzkim i norweskim, zalączone do odpowiednich wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne. Artykul 2 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 10 grudnia 1997 r. pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostaly dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG. Artykul 3 (1) Dz. U. L 134 z 7. 5. 1998, str. 6. (2) Dz. U. L 270 z 23. 10. 1996, str. 2. (3) Dz. U. L 272 z 25. 10. 1996, str. 2. (4) Dz. U. L 5 z 9. 1. 1997, str. 12. (5) Dz. U. L 45 z 15. 2. 1997, str. 8. 11/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 59 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich. Artykul 4 Sporządzono w Brukseli, dnia 9 grudnia 1997 r. W imieniu Wspólnego Komitetu EOG E. BULL Przewodniczący


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3976/97 dell'on. Xaver MAYER alla Commissione. Vendita di propoli

eurovoc_concepts:
apiculture
market approval
marketing restriction
medicinal product
pharmaceutical legislation
pharmaceutical product
pharmacology

text: 16. 6. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 187/105 L(cid:146)istituzione, da parte degli Stati membri, delle misure di sorveglianza richieste dalla direttiva 96/23/CE, concernente le misure di controllo su talune sostanze e sui loro residui negli animali vivi e nei loro prodotti e che abroga le direttive 85/358/CEE e 86/469/CEE e le decisioni 89/187/CEE e 91/664/CEE (1), nonche· sanzioni severe nei confronti di chi e‘ in infrazione, dovrebbero portare, a medio termine, ad una forte diminuzione dei casi di impiego illegale di tali sostanze. (1) GU L 125 del 23. 5. 1996. (98/C 187/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-3974/97 di Anneli Hulthe·n (PSE) alla Commissione (12 dicembre 1997) Oggetto: Sistema di allarme per prodotti pericolosi In seno all(cid:146)Unione esiste un sistema di allarme per i prodotti pericolosi, il cosiddetto RAPEX. Sfortunatamente esso non prevede alcun obbligo di riferire ne· sui prodotti pericolosi reperiti sul mercato ne· sulla denominazione dei prodotti/merci pericolose. Cio‘ premesso, considera la Commissione questa situazione soddisfacente per i consumatori? In caso negativo, cosa intende essa fare per migliorare questo stato di cose? Risposta data dalla Sig. ra Bonino in nome della Commissione (27 gennaio 1998) Il sistema comunitario per lo scambio rapido di informazioni sui pericoli connessi con l(cid:146)uso di prodotti di consumo (RAPEX), istituito con la Decisione 84/133/CEE del Consiglio e ora integrato nella Direttiva 92/59/CEE del Consiglio relativa alla sicurezza generale dei prodotti (1), rappresenta un sistema generale e orizzontale di preavviso e controllo progettato per assistere gli Stati membri in situazioni d(cid:146)urgenza. Il sistema mira principalmente a fornire alle autorita‘ nazionali, responsabili della tutela dei propri cittadini, tutte le informazioni dettagliate disponibili sul prodotto, la natura del pericolo, e le misure adottate dallo Stato membro notificante, allo scopo di sollecitare un(cid:146)immediata e adeguata azione da parte di dette autorita‘, qualora si rilevi un rischio grave e immediato inerente al prodotto di consumo. Le misure adottate e rese note mediante il sistema consistono spesso in pubblicazioni di avvisi al consumatore e in altre disposizioni che mirano a garantire che le persone suscettibili di essere esposte al rischio siano avvertite tempestivamente del possibile pericolo. I provvedimenti adottati o decisi dagli Stati membri riguardo a un prodotto pericoloso costituiscono decisioni amministrative che sono notificate regolarmente anche a livello nazionale. Tuttavia la Commissione conviene dell(cid:146)opportunita‘ di una revisione del sistema al fine di migliorarne l(cid:146)efficienza e di renderne piu‘ trasparente il funzionamento. Questo elemento va preso in considerazione al momento dell(cid:146)elaborazione delle proposte di modifica della Direttiva 92/59/CEE che la Commissione presentera‘ nella seconda meta‘ del prossimo anno. (1) GU L 228, 11. 8. 1992. (98/C 187/159) INTERROGAZIONE SCRITTA P-3976/97 di Xaver Mayer (PPE) alla Commissione (9 dicembre 1997) Oggetto: Vendita di propoli La letteratura medica descrive il propoli come una sostanza naturale che rafforza le difese dell(cid:146)organismo; si usa come materia prima nella produzione di medicinali


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3975/97 do Deputado Josu IMAZ SAN MIGUEL à Comissão. Lei de caça espanhola

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Spain
bird
hunting
hunting regulations
protected species
protection of animal life

text: C 223/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 98 Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) A Comissa(cid:152)o, tal como o Senhor Deputado declara, foi informada a respeito do problema por uma 1. a 4. denu·ncia. A Comissa(cid:152)o examinou as informa(cid:231)o(cid:152)es fornecidas pelo queixoso. Dado que tais informa(cid:231)o(cid:152)es na(cid:152)o eram suficientes para estabelecer uma infrac(cid:231)a(cid:152)o na fase actual, a Comissa(cid:152)o convidou o autor da denu·ncia a apresentar-lhe as necessa·rias informa(cid:231)o(cid:152)es complementares. Ate· ao momento na(cid:152)o foi recebida qualquer resposta. E· oportuno salientar que a mesma questa(cid:152)o tinha sido levada ao conhecimento da Comissa(cid:152)o pelos autores de 5. duas outras denu·ncias que foram igualmente convidados a fornecer informa(cid:231)o(cid:152)es complementares. A Comissa(cid:152)o na(cid:152)o tem conhecimento de outros casos semelhantes relacionados com campos de golfe e respectivos impactos sobre a legisla(cid:231)a(cid:152)o comunita·ria relativa a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o da natureza. (98/C 223/41) PERGUNTA ESCRITA P-3975/97 apresentada por Josu Imaz San Miguel (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (9 de Dezembro de 1997) Objecto: Lei de ca(cid:231)a espanhola Considera a Comissa(cid:152)o que a Directiva 79/409/CEE (1) preve(cid:136) eventuais derroga(cid:231)o(cid:152)es ao no 4 do artigo 7o para a ca(cid:231)a a‘s aves durante o trajecto de regresso ao seu local de nidifica(cid:231)a(cid:152)o? Considera a Comissa(cid:152)o que a derroga(cid:231)a(cid:152)o prevista na al(cid:14)·nea c) do artigo 9o da referida directiva e· aplica·vel ao no 4 do artigo 7o da mesma? Em caso afirmativo, considera a Comissa(cid:152)o que um Estado-membro pode transpor a referida derroga(cid:231)a(cid:152)o ao no 4 do artigo 7o da Directiva 79/409/CE para a sua legisla(cid:231)a(cid:152)o nacional de forma mais restritiva que as condi(cid:231)o(cid:152)es previstas na pro·pria directiva comunita·ria? Tendo em conta que a modifica(cid:231)a(cid:152)o da lei 4/89 espanhola assenta nos anteriores pressupostos, considera a Comissa(cid:152)o que as disposi(cid:231)o(cid:152)es derrogato·rias da lei espanhola esta(cid:152)o conformes com o disposto na Directiva 79/409/CE? (1) JO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (9 de Janeiro de 1998) O Senhor Deputado refere as disposi(cid:231)o(cid:152)es da Lei de Espanha 40/1997, de 6 de Novembro, publicada no Jornal Oficial espanhol no 266, de 6 de Novembro de 1997, que altera a Lei 4/1989 relativa a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o dos habitats e da fauna e da flora selvagens. A Directiva 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1976, relativa a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o das aves selvagens, abrange a protec(cid:231)a(cid:152)o, gesta(cid:152)o e controlo dessas espe·cies e define regras para a sua explora(cid:231)a(cid:152)o. Esse regime de protec(cid:231)a(cid:152)o e· muito estrito no que respeita a‘s aves migradoras. O no 4 do artigo 7o da directiva estatui que: «(. ) Quando se trate de espe·cies migradoras, velara(cid:152)o particularmente para que as espe·cies a‘s quais se aplica a legisla(cid:231)a(cid:152)o da ca(cid:231)a na(cid:152)o sejam ca(cid:231)adas durante o seu per(cid:14)·odo de reprodu(cid:231)a(cid:152)o e durante o per(cid:14)·odo de retorno ao seu local de nidifica(cid:231)a(cid:152)o. Os Estados-membros transmitem a‘ Comissa(cid:152)o todas as informa(cid:231)o(cid:152)es u·teis que digam respeito a‘ aplica(cid:231)a(cid:152)o pra·tica da sua legisla(cid:231)a(cid:152)o de ca(cid:231)a». No entanto, sa(cid:152)o previstas possibilidades de derroga(cid:231)a(cid:152)o a essa disposi(cid:231)a(cid:152)o, desde que sejam cumpridas as condi(cid:231)o(cid:152)es definidas no artigo 9o da mesma directiva. A Comissa(cid:152)o analisou a referida lei espanhola e considera que a mesma e· compat(cid:14)·vel com o disposto na Directiva 79/409/CEE relativa a‘ conserva(cid:231)a(cid:152)o das aves selvagens, uma vez que as eventuais derroga(cid:231)o(cid:152)es a‘ regra geral de proibi(cid:231)a(cid:152)o da ca(cid:231)a das espe·cies migradoras prevista no no 4 do artigo 7o so· podem ser concedidas, nos termos dessa lei, quando estejam cumpridas as condi(cid:231)o(cid:152)es definidas no artigo 9o da directiva


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 92/97 (1997. gada 9. decembris), ar kuru groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertificēšana)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
dangerous substance
labelling
packaging

text: 60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/3. sēj. 21998D0709(09) L 193/48 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 9. 7. 1998. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 92/97 (1997. gada 9. decembris), ar kuru groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertificēšana) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomi- kas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā Līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1997. gada 12. novembra Lēmumu Nr. 79/97 (1); tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 3. septembra Direktīva 96/56/EK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iesaiņošanu un marķēšanu (2) ir jāiekļauj Līgumā, IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU. 1. pants Līguma II pielikuma XV nodaļas 1. punktā (Padomes Direktīva 67/548/EEK) pievieno šādu ievilkumu: “— 396 L 0056: Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 3. septembra Direktīva 96/56/EK (OV L 236, 18. 9. 1996. , 35. lpp. ). ”. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/56/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas ir pievienoti šā lēmuma attiecīgajām valodu versijām, ir autentiski. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā 1997. gada 10. decembrī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā. 4. pants Briselē, 1997. gada 9. decembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs E. BULL (1) OV L 134, 7. 5. 1998. , 6. lpp. (2) OV L 236, 18. 9. 1996. , 35. lpp


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2443/97 DER KOMMISSION vom 9. Dezember 1997 zur Festsetzung der Erstattungen bei der Ausfuhr auf dem Schweinefleischsektor


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 95/97, 9. detsember 1997, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

text: 11/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63 21998D0709(12) 9. 7. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 193/51 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 95/97, 9. detsember 1997, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 26. märtsi 1997. aasta otsusega nr 16/97; (1) lepingusse tuleb lisada nõukogu 15. detsembri 1969. aasta direktiiv 69/493/EMÜ kristallklaasi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu II lisa XIX peatüki punkti 3f (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 3052/95/EMÜ) järele lisatakse järgmine punkt: “3g. 369 L 0493: nõukogu direktiiv 69/493/EMÜ, 15. detsember 1969, kristallklaasi käsitlevate liik- mesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 326, 29. 12. 1969, lk 36). ” Artikkel 2 Nõukogu direktiivi 69/493/EMÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Käesolev otsus jõustub 10. detsembril 1997 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud tea- ted on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 9. detsember 1997 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja E. BULL (1) EÜT L 182, 10. 7. 1997, lk 49. (2) EÜT L 326, 29. 12. 1969, lk 36


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2438/97 af 9. december 1997 om ændring af forordning (EØF) nr. 2219/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Madeira vedrørende mejeriprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene


title: Az EGT-Vegyesbizottság 92/97 határozata (1997. december 9.) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

text: 60 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/3. kötet 21998D0709(09) L 193/48 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 7. 9. AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 92/97 HATÁROZATA (1997. december 9. ) az EGT-megállapodás II. mellékletének (műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás II. mellékletét a 79/97 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK irányelv módosításáról szóló, 1996. szeptem- ber 3-i 96/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (2) be kell építeni a Megállapodásba, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás II. melléklete XV. fejezetének 1. pontja (67/548/EGK tanácsi irányelv) a következő francia bekezdéssel egészül ki: „– 396 L 0056: Az Európai Parlament és a Tanács 1996. szeptember 3-i 96/56/EK irányelve (HL L 236. , 1996. 9. 18. , 35. o. ). ” A 96/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek. 2. cikk 3. cikk Ez a határozat 1997. december 10-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekez- dése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1997. december 9-én. az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök E. BULL (1) HL L 134. , 1998. 5. 7. , 6. o. (2) HL L 236. , 1996. 9. 18. , 35. o


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2442/97 DE LA COMMISSION du 9 décembre 1997 fixant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation dans les secteurs de la viande de volaille et des oeufs ainsi que pour l'ovalbumine et modifiant le règlement (CE) n° 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
poultrymeat
representative price
third country


title: Decisão do Comité Misto do EEE nº 92/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE

text: L 193/48 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 7. 98 DECIS (cid:5)AO DO COMIT(cid:144) MISTO DO EEE Nº 92/97 de 9 de Dezembro de 1997 que altera o anexo II (Regulamenta(cid:135)˜ao t(cid:130)cnica, normas, ensaios e certifica(cid:135)˜ao) do Acordo EEE O COMIT(cid:144) MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o Acordo sobre o Espa(cid:135)o Econ(cid:155)mico Europeu, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98º, Considerando que o anexo II do acordo foi alterado pela Decis˜ao do Comit(cid:130) Misto do EEE nº 79/97 (1); Considerando que a Directiva 96/56/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 3 de Setembro de 1996, que altera a Directiva 67/548/CEE relativa (cid:133) aproxima(cid:135)˜ao das disposi- (cid:135)˜oes legislativas, regulamentares e administrativas respeitantes (cid:133) classifica(cid:135)˜ao, embalagem e rotulagem das subst(cid:131)ncias perigosas (2) deve ser incorporada no acordo, DECIDE: Artigo 1º Ao ponto 1 (Directiva 67/548/CEE do Conselho) do cap(cid:146)tulo XV do anexo II do acordo, (cid:130) aditado o seguinte travess˜ao: «— 396 L 0056: Directiva 96/56/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 3 de Setembro de 1996 (JO L 236 de 18. 9. 1996, p. 35). ». Artigo 2º Faz(cid:130)m f(cid:130) os textos da Directiva 96/56/CE nas l(cid:146)nguas islandesa e noruguesa, que se encontram em anexo (cid:133)s respectivas vers˜oes lingu(cid:146)sticas da presente decis˜ao. Artigo 3º A presente decis˜ao entra em vigor em 10 de Dezembro de 1997, desde que tenham sido efectuadas ao Comit(cid:130) Misto do EEE todas as notifica(cid:135)˜oes previstas no nº 1 do artigo 103º do acordo. A presente decis˜ao ser ´a publicada na sec(cid:135)˜ao EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4º Feito em Bruxelas, em 9 de Dezembro de 1997. Pelo Comit(cid:130) Misto do EEE O Presidente E. BULL (1) JO L 134 de 7. 5. 1998, p. 6. (2) JO L 236 de 18. 9. 1996, p. 35


title: WRITTEN QUESTION No. 3977/97 by Konstantinos HATZIDAKIS to the Commission. Funding of makeshift plans drawn up by the Greek Ministry of Education


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 99/97 της 9ης Δεκεμβρίου 1997 για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 47 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ, σχετικά με την κατάργηση των τεχνικών εμποδίων στο εμπόριο του οίνου

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
fruit product
labelling
preparation for market
wine

text: 9. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 193/59 APOVASG TGS LEIJTGS EPITQOPGS TOU EOW aqih. 99/97 tgr 9gr Dejelbq˜iou 1997 cia tgm tqopopo˜igsg tou pqytoj ˜okkou 47 tgr sulvym˜iar cia tom EOW, swetij ˜a le tgm jat ˜aqcgsg tym tewmij ˜ym elpod˜iym sto elp ˜oqio tou o˜imou G LEIJTG EPITQOPG TOU EOW, ˜Ewomtar up ˜oxg tg sulvym˜ia cia tom Euqypaˇij ˜o Oijomolij ˜o W ˜yqo, ˜opyr pqosaql ˜ostgje le to pqyt ˜ojokko pqosaqloc ˜gr tgr sulvym˜iar cia tom Euqypaˇij ˜o Oijomolij ˜o W ˜yqo, even ˜gr jako ˜ulemg «g sulvym˜ia», jai id˜iyr ta ˜aqhqa 98 jai 101, Ejtil ˜ymtar: ˜oti to pqyt ˜ojokko 47 tgr sulvym˜iar tqopopoi ˜ghgje le tgm ap ˜ovasg aqih. 46/97 tgr Leijt ˜gr Epitqop ˜gr tou EOW (1)· ˜oti o jamomisl ˜or (EJ) aqih. 1056/96 tgr Epitqop ˜gr, tgr 12gr Ioum˜iou 1996, cia tqopopo˜igsg tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 3201/90 peq˜i keptoleqei ˜ym evaqloc ˜gr cia tom waqajtgqisl ˜o jai tgm paqous˜iasg o˜imym jai lo ˜ustym stavuk ˜gr (2), pq ˜epei ma emsylatyhe˜i stg sulvym˜ia, APOVASIFEI: ˜Aqhqo 1 Sto sgle˜io 26 [jamomisl ˜or (EOJ) aqih. 3201/90 tgr Epitqop ˜gr] tou pqosaqt ˜glator 1 tou pqytoj ˜okkou 47 tgr sulvym˜iar pqost˜ihetai g aj ˜okouhg peq˜iptysg: «— 396 R 1056: Jamomisl ˜or (EJ) aqih. 1056/96 tgr Epitqop ˜gr, tgr 12gr Ioum˜iou 1996 (EE L 140 tgr 13. 6. 1996, s. 15). » ˜Aqhqo 2 Ta je˜ilema tou jamomislo ˜u (EJ) aqih. 1056/96 stgm iskamdij ˜g jai moqbgcij ˜g ck ˜yssa, ta opo˜ia pqosaqt ˜ymtai stir amt˜istoiwer ckyssij ˜er ejd ˜oseir tgr paqo ˜usar ap ˜ovasgr, e˜imai auhemtij ˜a. ˜Aqhqo 3 G paqo ˜usa ap ˜ovasg aqw˜ifei ma isw ˜uei stir 10 Dejelbq˜iou 1997, up ˜o tgm pqoˇup ˜ohesg ˜oti ˜ewoum pqaclatopoighe˜i pqor tg Leijt ˜g Epitqop ˜g tou EOW ˜oker oi joimopoi ˜gseir pou pqobk ˜epomtai sto ˜aqhqo 103 paq ˜acqavor 1 tgr sulvym˜iar. G paqo ˜usa ap ˜ovasg dglosie ˜uetai sto tl ˜gla EOW jai sto sulpk ˜gqyla EOW tgr Ep˜isglgr Evgleq˜idar tym Euqypaˇij˜ym Joimot˜gtym. ˜Aqhqo 4 Bqun ˜ekker, 9 Dejelbq˜iou 1997. Cia tg leijt˜g epitqop˜g tou EOW O Pq˜oedqor E. BULL (1) EE L 290 tgr 23. 10. 1997, s. 32. (2) EE L 140 tgr 13. 6. 1996, s. 15