title: Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om den agromonetære ordning for det indre marked - Perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
financial year
report
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 01. 1998 KOM(1998) 20 endelig udg. RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR DETINDRE MARKED Perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning I. HOVEDRAPPORT A. Resumé af de agromonetære virkninger B. Analyse, udsigter og forslag II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1996/97 A. Monetær udvikling 1. Repræsentative markedskurser 2. Landbrugsomregningskurser B. Agromonetære mekanismer Omregningskurs for importbelastning Retsforskrifter om væsentlige revalueringer LOK-fastfiysning Regler for udligningsstøtte Udligningsstøtte Økonomiske virkninger 1. 2. 3. Priser Samhandel Indkomster D. Finansielle virkninger 1. Metodologiske aspekter 2. Resultaterne af beregningerne Forkortelser for nationale valutaer: BEF/LUF: Belgiske/luxembourgske francs DKK: DEM: GRD: ESP: FRF: EP: Danske kroner Tyske mark Græske drakmer Spanske pesetas Franske francs Irske pund Andre saer lige forkortelser: FBF 98: Foreløbigt budgetforslag for 1998 LOK: RMK: Landbrugsomregningskurs Repræsentativ markedskurs riL: NLG: ATS: PTE: FIM: SEK: GBP: USD: Italienske lire Nederlandske gylden Østrigske schilling Portugisiske escudos Finske mark Svenske kroner Pund sterling US-dollar - A - RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TTL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM DEN AGROMONETÆRE ORDNING FOR DETINDRE MARKED Perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 lndledning Denne rapport fra Kommissionen er udarbejdet i henhold til den forpligtelse, der blev indgået under samlingen i Rådet (landbrugsministrene) den 19. -22. juni 1995: "Kommissionen forpligter sig til hvert år at udarbejde en rapport med en analyse af virkningerne på den fælles landbrugspolitik og enhedsmarkedet af de monetære svingninger og den gældende agromonetære ordning, ledsaget af passende forslag, for at afhjælpe de vanskeligheder, som måtte opstå på grund heraf. " Den skal ligeledes ses i sammenhæng med Europa-Parlamentets initiativbeslutning af 19. september 1995 om den agromonetære ordning1, hvori Kommissionen blev anmodet om "at foretage en detaljeret vurdering af alle virkningerne af ovennævnte rådsafgørelse2 og dens finansielle indvirkninger på Unionens budget". Denne rapport vedrører landbrugsøkonomien og dækker perioden 1. juli 1996 - 30. juni 1997 (1996/97- perioden). Den omfatter en hovedrapport, der resumerer og kommenterer resultateme af de udførte undersøgelser og indeholder forslag til løsning af de konstaterede vanskeligheder. Hovedrapporten ledsages af en redegørelse for den analyse, der er foretaget af de agromonetære begivenheder i 1996/97-perioden og af disses virkninger. Rapporten skal ses i forlængelse af årsrapporten for 1996/97-perioden3. I første og anden del af analysen, dvs. del A og B, beskrives de monetære og agromonetære begivenheder i den betragtede periode, herunder ydelsen af udligningsstøtte (EF) nr. 1527/95 af 29. juni 1995 om udligning som Fælles beslutning ifølge artikel 40, stk. 5, i Parlamentets forretningsorden, nr. EP 193. 731 af 19. september 1995 om den agromonetære ordning. Det drejer sig om rådsafgørelsen af 19. -22. juni 1995, der dannede grundlag for vedtagelsen af Rådets forordning i landbrugsomregningskurserne for bestemte valutaer (EFT nr. L 148 af 30. 6. 1995, s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 2611/95 af 25. oktober 1995 om mulighed for national støtte til udligning af indkomsttab i landbniget forårsaget af valutabevægelser i andre medlemsstater (EFT nr. L 268 af 10. 11. 1995, s. 3). KOM(96) 636 endelig udg. følge af fald - 2- de omhandler økonomiske Del C og landbrugsindkomsterne De foreliggende statistikker gør, at resultaterne sammenlignes for tolvmånedersperioder: mellem juli og juni for prisanalysen, men pr. fiktivt år for indkomsterne. Hvad angår samhandelen, er analysen blevet afkortet i betragtning af de resultater, der blev beskrevet i den foregående årsrapport landbrugsmarkederne følger for I del D vurderes den agromonetære ordnings virkninger på EU's udgifter. Virkningerne er anslået på grundlag af 1997-budgettet, som er under gennemførelse, og det foreløbige budgetforslag for 1998, som det så ud pr. 30. juni 1997. Regnskabsårene dækker tolvmånedersperioder fra den 16. oktober. De basisoplysninger, som denne rapport bygger på, er fremlagt i form af tabeller og diagrammer : dokument i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SEC( 1998)87 foreligger på fransk, tysk og engelsk. - 3- I. HOVEDRAPPORT A. RESTJMÉ AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1. Udvikling i omregningskurseme I perioden juli 1996-juni 1997 var de fleste valutaer ligesom i den foregående periode relativt stabile. Perioden var navnlig kendetegnet ved en kraftig revaluering af GBP og en ikke helt så stor revaluering af IEP. Desuden var de traditionelt stærke valutaer endnu engang udsat for en mindre devaluering. Den amerikanske dollar steg med 7,89% over for ECU; den fortsatte således tendensen fra den foregående periode, hvor den allerede var steget med 6,8%. 1996, Generelt har der fortsat været tale om positive monetære afvigelser, dvs. at LOK (landbrugsomregningskurserne) fortsat var højere end RMK (de repræsentative markedskurser). Den positive afvigelse for GBP har været særligt markant siden oktober i tendensbekræftelsesperioderne. Der har altid - undtagen i én tiårsperiode - været en valuta med en positiv monetær afvigelse på over 4 point. Franchisen for negative afvigelser har således altid været meget begrænset, nemlig under 1 point. Dette har bevirket, at der for ingen valuta har været tale om vedvarende negative monetære afvigelser. oversteg point gang gang idet den på 6 LOK for ffiP og GBP faldt betydeligt tre gange. LOK-nedgangen for EEP måtte korrigeres gennem en LOK-devaluering den 26. maj 1997. Efter fire ikke-mærkbare nedsættelser i den foregående periode faldt LOK for ITL på ny den 1. oktober 1996. På baggrund af de gentagne LOK-nedgange vurderede Rådet, at forudsætningerne for en væsentlig revaluering på 3,08% var til stede den 1. marts 1997. Oven på den mærkbare LOK-nedgang for SEK den 11. januar 1996 kom der endnu en nedgang den 7. juli 1996. Sidstnævnte mærkbare nedgang blev delvis udlignet af en kumuleret LOK-opgang på 2,78%. LOK-stigningerne for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS i perioden juni 1996 - maj 1997 medførte, at de væsentlige LOK-nedgange for disse valutaer i 1995 blev fuldstændigt udlignet. 2. Rådets ad hoc-foranstaltninger i forbindelse med væsentlige revalueringer For perioden juni 1995 - december 1996 fastsatte Rådet ad hoc-forantaltninger for de væsentlige revalueringer. I stedet for foranstaltningerne i den agromonetære grundforordning blev der ved disse ad hoc-foranstaltninger indført en fast udligningsstøtte og fastfrysning af LOK for direkte støtte. Ved Rådets forordning (EF) nr. 724/97 forlængedes anvendelsen af ovennævnte principper indtil den 30. april 1998. Ved samme forordning udvidedes anvendelsesområdet for disse principper til også at omfatte andre tilfælde af LOK-nedgange, så det var muligt at 4- håndtere alle tilfælde, der kan bevirke, at artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 skal tages i anvendelse. 3. Fastfrvsning af LOK LOK-fastfrysningen for de former for støtte, der er nævnt i artikel 7 i den agromonetære grundforordning, gælder de faktiske kurser på tidspunktet for den væsentlige revaluering. Fastfrysningen gælder indtil den 1. januar 1999. På grund af de udløsende begivenheder for LOK for den pågældende støtte er en række LOK fastfrosset indtil den 30. juni 1999. Pr. 30. juni 1997 var der fastfrosne LOK for alle valutaer på nær fem (GRD, PTE, FRF, FIM og ESP). For at indsnævre de monetære afvigelser mellem LOK for de pågældende former for støtte og den omregningskurs, der vil blive fastsat for euroen pr. 1. januar 1999, har Rådet besluttet at begrænse afvigelsen mellem fastfrosne LOK og den LOK, der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen fastfrysning sted, til 11,5%. Hvis afvigelsen overstiger denne tærskel, skal en fastfrosset LOK nedsættes til værdien af den aktuelle LOK forhøjet med 11,5%. Denne beslutning gjorde det nødvendigt pr. 1. juli 1997 at nedsætte den fastfrosne LOK for SEK (0,11%) og GBP (3,61%). 4. Udligningsstøtte for mærkbar LOK-nedgang Udligningsstøtten består af tre faldende rater, hvor den første kan udgøre 100% af det fastsatte loft. De to følgende årsrater er begrænset til henholdsvis 2/3 og 1/3 af det fastsatte loft. EU finansierer 50% af maksimumsstøtten uanset størrelsen af medlemsstatens bidrag til supplering af EU-støtten. Ved nedsættelse af en fastfrosset LOK kan der til de berørte landbrugere ydes en tillægsstøtte svarende til det årlige indkomsttab som følge af nedsættelsen. Også denne støtte er faldende, idet den hvert år nedsættes med en tredjedel. EU finansierer 50% af støtten uanset størrelsen af det nationale bidrag. De væsentlige revalueringer i juni og juli 1995 udløste anden rate af udligningsstøtten til Belgien, Luxembourg, Tyskland, Danmark, Nederlandene og Østrig. I alt blev anden rate på 210 mio. ECU, hvoraf EU ftnansierede 135 mio. ECU. Som følge af den monetære udvikling annulleredes den planlagte tredje rate for disse medlemsstaters vedkommende. De væsentlige revalueringer af SEK, IEP, GBP og ITL gav mulighed for på ny at yde støtte. Første rate af denne støtte beløb sig til i alt 993 mio. ECU, hvoraf halvdelen blev finansieret af EUGFL. Sverige har udbetalt de to første rater af udligningsstøtten for den væsentlige revaluering den 11. januar 1996. Landet gav i forbindelse med den væsentlige revaluering i juli 1996 meddelelse om endnu en støtteforanstaltning, der blev godkendt. Anden rate af denne støtte blev annulleret for at tage hensyn til de devalueringer, der fulgte i kølvandet på den pågældende væsentlige revaluering. JrUnd har udbetalt den EU-finansierede del af første rate af udligningsstøtten for de væsenttige revalueringer i november 1996 og januar 1997 svarende til 56,7 mio. ECU. I juni 1997 tilkendegav Irland i øvrigt, at det agtede at udbetate den EU- finansierede del af udligningsstøtten i marts 1997. Maksimumsbeløbet for første rate af denne støtte er fastsat til 57,5 mio. ECU. , revalueringen for Italien havde pr. 30. juni 1997 ikke givet meddelelse om fprslag vedrørende de 247 mio. ECU, som er det maksimale beløb, der kan ydes som første rate af udligningsstøtten for den væsentlige revaluering af ITL den 1. marts 1997. Det Forenede Kongerige havde ved udløbet af 1996/97-perioden ikke givet meddelelse om forslag, hverken med hensyn til de 454,4 mio. ECU for første råte af udligningsstøtten for revalueringerne i januar, marts og juni 1997, eller for de 66,7 mio. ECU til udligning af faldet i national valuta i hektarstøtten for markafgrøder pr. I. julil997. 5. Generelt om de ekonomiske virkninger Ud fra et teoretisk synspunkt kan kun de markedspriser, der er tæt knyttet til en interventionsordning (navnlig korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive påvirket af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK således indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der opstå forstyrrelser i samhandelen, hvis der er forskel mellem LOK og RMK eller mellem markedspriserne og interventionspriserne i national valuta. Priserne på de øvrige produkter påvirkes derimod ikke af LOK. For disse produkter kan et kraftigt og pludseligt udsvtng i RMK dog bringe forstyrrelser i samhandelen. Det er bl. a. følger valutabevægelserne. tilfældet, når markedspriserne i national valuta ikke Foruden den indvirkning, som de monetære begivenheder har på priserne, påvirkes landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der gælder for den direkte producentstøtte. 6. Virkninger på markedspriserne Da der ikke forekom nævneværdige devalueringer, var de LOK-bevægelser, der kunne få de største virkninger i den undersøgte periode, de gentagne og "væsentlige" revalueringer af GBP (13,5%) og IEP (8,5%). For de produkter, som der ikke findes nogen interventionsordning for, kan der som forventet ikke konstateres nogen sammenhæng mellem prisbevægelserne og LOK- udsvingene. For tredje høstår i træk viste det sig klart, at markedspriserne for korn, der ligger over 10% højere end interventionspriserne, ikke påvirkes af de sædvanlige LOK- udsving. Det er ikke muligt ud fra de foretagne observationer at forudsige, hvilke agromonetære virkninger der måtte opstå, hvis markedsprisen kommer til at ligge tæt op ad interventionsprisen. Ved store LOK-udsving i forbindelse med høje markedspriser er det derimod sandsynligt, at der bliver tale om agromonetære - 6- virkninger. LOK-nedgangen for GBP på 8% i perioden juli 1996 - februar 1997 medførte, at afvigelsen mellem markedspriserne og interventionspriserne udviklede sig på samme måde i Det Forenede Kongerige som på de meste af det øvrige marked. De agromonetære virkninger er ikke slået systematisk igennem for mælk og mejeriprodukter, selv om priserne har ligget omkring interventionsprisniveauet. Markante markedstendenser slår generelt igennem på de nationale priser med udsving på mellem +5% og -5%, mens LOK-udsving på under 2-3% ikke rigtig slår igennem. Undertiden opstår der uafhængigt af de monetære begivenheder nationalt meget store udsving. Større LOK-bevægelser kan i meget stort omfang slå igennem på de nationale priser som i tilfældet med Det Forenede Kongerige, men af eksemplet med Irland fremgår det, at de forskellige markedsdeltagere er i stand til kraftigt at manipulere et sådant gennemslag. Prisen på kød af ungkvæg var i begyndelsen af perioden særdeles lav, idet den generelt lå på 60-75% af interventionsprisen som følge af BSE-krisen. I praktisk taget alle medlemsstater af interventionsprisen samme generelle udvikling. Det betød, at de store LOK-udsving, navnlig for GBP og IEP, globalt slog igennem på de nationale markeder. fulgte markedspriserne udtrykt i procent 7. Virkninger på samhandelen På kort sigt er eventuelt opståede monetære virkninger næsten i alle tilfælde blevet tilsløret af omfanget af de månedlige udsving i eksportværdien. På længere sigt kan eksporten dog blive påvirket af konkurrenceevnen. Andre medvirkende faktorer er den nationale efterspørgsel, eksportørernes politik med hensyn til fortjenstmargen og mere eller mindre sektoriale strukturårsager. Faktorerne griber så meget ind i hinanden, at det er meget vanskeligt at sige, hvilke virkninger hver enkelt faktor kan tilskrives. 8. Virkninger på indkomsterne Det fremgår af de beregninger, som er foretaget efter en fiktiv model, som samler alle følgerne af LOK over tolv måneder, at LOK har haft en væsentlig virkning for indkomsterne, og at denne virkning har været for de enkelte medlemsstater. forskellig Virkningerne på bruttoværditilvæksten i faktorpriser er på 1,3%, dvs. 1 884 mio. ECU, hvilket er næsten 10% mere end for 1995/96-perioden. De indkomster, der er steget mest som følge af den agromonetære ordning, er dem, som, hvis der ikke havde eksisteret en sådan ordning, ville være faldet i tilfælde af en valutaappreciering. For de valutaer, der er forblevet nogenlunde stabile i den betragtede periode, har ordningen ikke medført nogen indkomstudligning af betydning, fordi der praktisk taget ikke har været noget agromonetært tab. De medlemsstater, der - sammenlignet med en fiktiv situation uden agromonetær ordning - i 1996/97- perioden har fået mest ud af ordningen, er: Irland (8%), -7 Sverige (7,4%), Det Forenede Kongerige, Italien og Finland samt i mindre omfang Danmark. 9. Omkostninger ved de monetære begivenheder De årlige omkostninger er af størrelsesordenen 1200-1300 mio. ECU (nogenlunde uændret i forhold til den foregående periode). Næsten 60% af omkostningerne skyldes virkningerne af franchiserne. Årsagen til omkostningerne ved franchiserne er hovedsagelig, at der er tale om en asymmetrisk ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 point, mens de negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der svarer til den maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor bestemte valutaer revalueres kraftigt og løbende, er bekræftelsesperiodernes længde desuden af en vis betydning, idet de største positive afvigelser opretholdes i en længere periode. Omkostningerne ved de udløsende begivenheder er af størrelsesordenen 160 mio. ECU, dvs. 60 mio. ECU mere end i 1996. Uanset LOK skyldes disse omkostninger den monetære udvikling mellem datoen for den udløsende begivenhed og datoen for udgiftens bogføring. Dette resultat er højt, da der i 1996/97-perioden ikke skete nogen udligning mellem de valutaer, der apprecieredes, og dem, som deprecieredes. Fastfrysningen af LOK i 1997 medfører omkostninger, der udskydes til 1998 som følge af de udløsende begivenheder. De bliver på 500 mio. ECU i 1998. Denne fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker i princippet også budgettet for år 2000. Omkostningerne ved de agromonetære 1997 1998 begivenheder i 1996/97 Fastfrysning af LOK Udligningsstøtte Franchiser Udløsende begivenheder IALT (mio. ECU) 160 214 772 160 499 382 312 1306 1 193 I 1997 var Det Forenede Kongerige den medlemsstat, der fik størst fordel af den agromonetære ordning med en stigning på 30,7% i udgifterne i GBP. De agromonetære omkostninger for Irland steg også markant i forhold til 1996. Dette er et resultat af virkningerne af franchiserne og af de udløsende begivenheder i en konjunktur med en kraftig monetær appreciering. B. ANALYSE. UDSIGTER OG FORSLAG 1. Generelt Undersøgelsen af den agromonetære ordning i perioden 1996/97 viser, at der ligesom i den foregående periode har været tekniske, økonomiske og finansielle vanskeligheder forbundet med dens anvendelse. Selv om det er fremtidsudsigterne, der er afgørende, kan nogle af disse vanskeligheder udvikle sig til væsentlige problemer. Generelt er konklusionerne og henstillingerne de samme som i den foregående rapport. Det er her af interesse, hvordan udviklingen kommer til at forløbe på tre hovedområder, dvs. med hensyn til Den Økonomiske og Monetære Union, EU's udvidelse og den fælles landbrugspolitik, især Agenda 2000. Forslagene afhænger dels af, hvor hastende og hvor store agromonetære problemer der skal behandles, dels af, hvilke valg og frister der følger af udviklingen på nævnte tre områder. 2. Finansielle vanskeligheder Finansielt set er den nuværende ordning kostbar, men omkostningerne er betydeligt lavere, end det ville have været tilfældet, hvis man havde anvendt de mekanismer, der egentlig er forudset ved en væsentlig revaluering. I så henseende er der fuld begrundelse for Rådets ad hoc-beslutninger om udligningsstøtte og fastfrysning af bestemte LOK. Udgifterne til disse ad hoc-foranstaltninger er således forholdsvis beskedne, også selv om nogle af dem havde kunnet reduceres yderligere, da deres økonomiske nytte ikke er indlysende for indkomsttab og prisnedgange, som i realiteten ikke har fundet sted. En bekræftelsesperiode ville kunne råde bod på dette problem, men udligningen af det øjeblikkelige tab ville så blive udskudt. De omkostninger, der er forbundet med de udløsende begivenheder, er uomgængelige på grund af den måde, den fælles landbrugspolitik virker på. Hovedudgifterne, som står i sammenhæng med franchiserne, afhænger af de valgte agromonetære mekanismer. Franchiserne udgør imidlertid et følsomt system med en skrøbelig ligevægt, hvor det er risikabelt at ændre en enkelt bestanddel uden at undersøge helheden. Og franchise-systemet som helhed udgør det centrale led i den nuværende agromonetære ordning. 3. Økonomiske vanskeligheder Næsten alle landbrugere har økonomisk fordel af den agromonetære ordning, omend i meget forskellig grad alt efter valutakonjunkturerne, og af forskellige årsager, alt efter hvor stabile de pågældende nationale valutaer er. Virkningerne på markederne varierer efter produkt og for de mest følsomme produkter efter de konstaterede priser set i forhold til de garanterede institutionelle priser. Når valutaudviklingerne ikke slår igennem, som det er tilfældet ved fastfrysningen af bestemte LOK, der anvendes på de fleste former for direkte producentstøtte, kan der frygtes strukturforskelle på lang sigt. Disse kan opstå mellem medlemsstaterne eller mellem landbrugssektorerne i en og samme medlemsstat. Og det kan blive stadigt vanskeligere at genetablere ligevægten på et fælles niveau i ECU. Når valutakursudviklingen kun slår igennem delvis og med forsinkelse, som det er tilfældet for produkter uden interventionsordning, kan forskellene give sig til kende på kortere eller længere sigt, enten mellem de priser, der konstateres i de forskellige medlemsstater, eller i den generelle samhandel. Når valutakursudviklingen slår igennem i fuldt omfang via de garanterede priser, kan indkomst- og prisudviklingen for de pågældende produkter afvige fra den generelle pris- og indkomstudvikling. Der kan i alle tilfælde, alt efter situation og konjunktur, opstå betydelige vanskeligheder, især på lang sigt. Den bedste løsning kan derfor næppe være en ordning, som er fast udformet for stedse. Ordningen bør tilpasses efter den landbrugsmæssige sammenhæng og valutakurssituationen og ud fra de risici, som den især kan forventes at indebære. 4. Tekniskc vanskeligheder Hvad angår de tekniske forhold, er nogle af aspekterne af den nuværende ordning kun lidet sammenhængende, og de bidrager undertiden til ovennævnte økonomiske og finansielle vanskeligheder. Det drejer sig især om begrebet væsentlige revalueringer, omregningskursen for importbelastningen og tidsplanen for LOK- ændringerne. Begreberne væsentlige revalueringer og mærkbare LOK-nedgange er nødvendige. De gør det muligt at tage hensyn til de tidligere valutaudviklinger, når man vurderer vægten af konsekvenserne af den aktuelle revaluering. Imidlertid viser erfaringen, at de nuværende definitioner af disse begreber er utilstrækkelige og særdeles komplekse. I øvrigt er en mærkbar LOK-nedgang baseret på en bekræftelse af de pågældende monetære afvigelser i fem referenceperioder. Denne fristbegrænsning er vigtig i betragtning af de risici, der er for omlægning af handelsstrømmene. Men der bør også undgås en modsatrettet valutaudvikling lige efter en revaluering. At der anvendes en dobbelt omregningsordning for for landbrugsprodukter er et kompliceret forhold, der savner sin berettigelse, og som medfører økonomisk inkonsekvens og tvister. Kommissionen mener derfor, at hovedidéen, navnlig anvendelse af en enhedssats for importbelastningen, i det forslag [KOM(96) 40 endelig udg], som den forelagde i februar 1996, fortsat er gyldig. importbelastningen Reglerne for LOK-ændringer dikterer det skrøbelige franchise-system. Blandt disse regler kan fx nævnes reglen om udløsning af en undtagelsesvis referenceperiode på tre dage, når to kumulerede monetære afvigelser overstiger seks point. Denne regel bidrager til manglende LOK-stabilitet og forstyrrer den fastlagte tidsplan og indebærer således en række ulemper, som gentagne gange er blevet fordømt. Det drejer sig om en gennemførelsesbestemmelse for at undgå, at man skal vente ti dage, eller for at træffe beskyttelsesforanstaltninger, hvis der opstår pludselige og voldsomme valutabevægelser. Erfaringen med inden væsentlig revaluering har vist, at det er et spørgsmål, om denne regel er økonomisk lange referenceperioder - 1 0- begrundet. Imidlertid bidrager den undertiden til at afkorte den samlede varighed af bekræftelsen inden væsentlig revaluering. Den vil genfinde sin oprindelige økonomiske begrundelse, hvis der sker en pludselig og meget stærk depreciering, som er endnu større end de afvigelser, der blev konstateret i 1995. Også den er således nøje forbundet med hele det franchise-system, som den nuværende agromonetære ordning hviler på. 5. Følgerne af den udvikling, der forventes på valutaområdet og i landbruget Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase bliver af afgørende betydning for den agromonetære ordnings fremtid. De medlemsstater, der beslutter at anvende euroen, får ikke længere behov for en agromonetær ordning indbyrdes. Imidlertid forudsætter overgangen fra den nuværende ordning til ordningen med direkte betalinger i euro, at de monetære afvigelser mellem landbrugsomregningskurserne og markedskurserne elimineres. Hvor stor en indsats der kræves, vil ved udgangen af 1998 afhænge af den monetære situation og situationen for markedspriserne for de produkter, som der gælder en ordning med garanterede institutionelle priser for. For de medlemsstater, der ikke indfører euroen pr. 1. januar 1999, vil der fortsat være behov for en agromonetær ordning, bl. a. for at de priser og beløb, der er fastsat i euro, kan udbetales i national valuta uden markedsforvridning. Ordningen vil også være nødvendig for forbindelserne mellem de medlemsstater, der har bevaret en national valuta, og dem, der anvender euroen. Den agromonetære ordning skal tilpasses til den nye situation. For det første må den nye ordning tilpasses til risikoen for udsving i de nationale valutaer i forhold til euroen. I denne sammenhæng skal der tages hensyn til de forbindelser, der etableres mellem medlemsstater med og uden euro, og den rolle, som tiltrædelsen af nye medlemsstater kan komme til at spille. For det andet skal ordningen tilpasses til eventuelle ændringer i den fælles landbrugspolitik, bl. a. i forbindelse med Agenda 2000. I denne sammenhæng er de afgørende faktorer størrelsen af de garanterede priser og betydningen og ensartetheden af de forskellige former for direkte producentstøtte. 6. Forslag Ifølge tidsplanen for Den Økonomiske og Monetære Union begynder de kvalificerede medlemsstater at anvende euroen pr. 1. januar 1999. Den monetære ordning vil først kunne tilpasses og de nødvendige overgangsforanstaltninger træffes, når det står fast, hvilke medlemsstater der indfører euroen, og når der er større klarhed over, hvor store afvigelser der skal afvikles. Hvilke medlemsstater der indfører euroen vil blive afgjort i maj 1998. Kommissionen skal fremsætte forslag herom senest i slutningen af første halvår af 1998, så Rådet kan træfFe afgørelse på grundlag af de seneste oplysninger om valutakurssituationen og landbrugets situation. 11 Da der således om kort tid skal foretages en omfattende revision af den agromonetære ordning, er det ikke særlig hensigtsmæssigt, at man ved udgangen af 1997 undersøger æhdringer, der ikke er direkte uomgængelige, og som under alle omstændigheder skal revideres i 1998. I betragtning af de vanskeligheder, som overgangen fra national valuta til euro kan medføre, bør man dog ikke forværre de situationer og risici, som LOK-fastfrysningen giver anledning til i tilfælde af væsentlige revalueringer, navnlig som følge af forskellen mellem den fastfrosne LOK og den aktuelle LOK. Forordning (EF) nr. 724/97, der vedrører de foranstaltninger, der skal træffes i tilfælde af væsentlig revaluering, udløber den 30. april 1998 og må forlænges, indtil indført. Tilfælde, der kan sammenlignes med de væsentlige euroen bliver revalueringer i 1996/97-perioden, bør sikres en tilsvarende håndtering, så medlemsstaterne ikke behandles forskelligt. Ikke-nedsættelse af LOK bør dog i det mindste begrænses. Konklusionerne kan sammenfattes i fire punkter: den nuværende agromonetære ordning bør generelt opretholdes indtil revisionen forud for Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase den 1. januar 1999 der bør foretages en forenkling af det, der kan og må forenkles, uden af dette anfægter hele ordningen; således bør man afskafFe anvendelsen af landbrugsomregningskursen for importbelastningen, hvilket allerede er blevet foreslået Rådet de nye tilfælde af væsentlige revalueringer bør håndteres på en sådan måde, at man ikke forværrer de forskelle, der skyldes fastfrysning af LOK, da disse vanskeliggør overgangen til euroen endvidere bør man fortsætte med at analysere og gøre sig sine overvejelserne om den nuværende agromonetære ordning og de mulige fremtidsløsninger, uden at dette i øvrigt foregriber de forslag, Kommissionen senere vil fremsætte. Der er således for øjeblikket ingen grund til, at Kommissionen forelægger et nyt forslag til rådsforordning om en omfattende justering af den agromonetære ordning. Den skal dog forelægge et forslag for perioden 1. maj 1998 - 31. december 1998 om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i tilfælde af væsentlig revaluering. 12 II. ANALYSE AF DE AGROMONETÆRE VIRKNINGER 1996/97 A. MONETÆR UPVDCLING 1. Repræsentative markedskurser fRMK) I perioden juli 1996-juni 1997 var de fleste valutaer ligesom i den foregående periode relativt stabile1. Perioden var navnlig kendetegnet ved en kraftig revaluering af GBP og en ikke helt så stor revaluering af BEP. Desuden var de traditionelt stærke valutaer endnu engang udsat for en mindre devaluering. Den amerikanske dollar steg i den betragtede periode med 7,89% over for ECU. Den fortsatte tendensen fra den foregående periode, hvor den allerede var steget med 6,8%2. Generelt har denne styrkelse af dollaren afspejlet sig i tilsvarende tendenser for GBP og IEP. Der blev konstateret modsatrettede tendenser for de øvrige valutaer, undtagen PTE, ITL og FIM, som enten var mere stabile eller mere svingende. RMK for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS er blevet forhøjet med ca. 2,5%. Denne devaluering kan sammenlignes med devalueringen i 1995/96-perioden. RMK for disse valutaer er nogenlunde uændret i forhold til 1993 (en forskel på under 1%). Forhøjelsen af RMK for FRF og DKK på henholdsvis 1,68% og 1,19% reducerer ligeledes forskellen i forhold til RMK i januar 1993 til under 1%. Efter nogle måneders stabilitet steg RMK for GRD gradvis og nåede op på +3,02%. Der noteredes en tilsvarende tendens for ESP, som blev devalueret med +2,33%. Som følge af en apprecieringen på 12,6% i den foregående periode, dvs. 1995/96, blev RMK for SEK deprecieret med 5,08%. SEK var den valuta, der blev devalueret mest i den betragtede periode. RMK for GBP blev apprecieret med 13,46% i 1996/97 og den tendens, der begyndte i januar 1996 i kølvandet på en række devalueringer, blev således yderligere forstærket. RMK for GBP ligger nu igen på centralkursen, som den var i september 1992. IEP fulgte omend med en vis afstand samme udvikling som GBP indtil marts 1997 (appreciering på 7,24%), men hen imod 1996/97-periodens slutning var apprecieringen dog reduceret til 4,06%. 1 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel og diagram A 1 - A 4. 2 Inden for den agromonetære ordning udtrykker omregningskursen værdien af 1 ECU i national valuta. En devaluering i forhold til ECU betyder således en opgang i disse kurser og en revaluering ennedgang. -13- RMK for PTE forblev på samme niveau som i den foregående periode. RMK for ITL stabiliserede sig praktisk taget på det niveau, den havde ved udløbet af foregående periode, hvor der noteredes en nedgang på 11,42%. RMK for FIM blev apprecieret flere gange indtil februar. Derefter vendte tendensen, så FIM endte med at være blevet deprecieret med 1,32% i forhold til den oprindelige kurs. 2. Landbnigiomregningskurser Siden "switch over"-mekanismen blev afskaffet pr. 1. februar 1995, har LOK fulgt udviklingen i RMK - såvel op som ned3. Dog er mekanismen for tilnærmelse af LOK til RMK ikke symmetrisk. En nedsættelse af LOK for valutaer, der apprecieres (nedgang i de institutionelle priser i national valuta), udløses af positive monetære afvigelser og konstateringsperioder for disse afvigelser, der er længere end ved en LOK-forhøjelse. På grundlag af disse ordninger og den monetære udvikling er LOK for FRF, DKK, PTE og FIM ikke blevet ændret i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at de sidste ændringer af LOK for FRF og PTE fandt sted henholdsvis den 21. august 1993 og den 1. juni 1994, når man ser bort fra afskaffelsen af "s\vitch- over"-mekanismen pr. 1. februar 1995. GRD og ESP ligger tæt på denne gruppe af stabile valutaer med mindre stigninger i slutningen af den betragtede periode (0,08% og 0,23%). LOK for GBP og IEP er faldet betydeligt, nemlig med henholdsvis 13,55% og 8,48%. Apprecieringen af RMK for ITL for nylig blev bekræftet, og derfor blev LOK for ITL revalueret med 2,78% i begyndelsen af 1996/97-perioden Den har siden været stabil. For SEK noteredes der et fald på 3,28%, men denne revaluering var næsten udlignet ved slutningen af den betragtede periode som følge af en hel række mindre forhøjelser af LOK. For de øvrige valutaer (BEF/LUF, DEM, NLG og ATS) noteredes der stigninger på ca. 2,5% i flere etaper. De monetære afvigelser var fortsat positive for DKK, GBP, ITL og FIM og med visse undtagelser hen imod den betragtede periodes slutning for SEK, GRD, PTE, FRF, IEP og ESP. Den positive afvigelse for GBP har været særdeles markant siden oktober 1996, idet den regelmæssigt har været på over 6% i de obligatoriske tendensbekræftelsesperioder forud for en revaluering. Der har altid - undtagen i én tiårsperiode - været en valuta med en positiv monetær afvigelse på over 4 point. I den betragtede periodes begyndelse var det FIM, IEP og ITL og fra oktober og frem var det GBP. Franchisen for negative afvigelser har således altid været meget begrænset, nemlig under 1 point4. Dette har bevirket, at der for ingen valutaers vedkommende har været tale om vedvarende negative monetære afvigelser. Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel og diagram A 4 - A 5. 3 4 Hvis den største positive afvigelse og den største negative afvigelse tilsammen overstiger 5 point i et bestemt antal referenceperioder, skal LOK ændres, så de monetære afvigelser formindskes. - 1 4- I 1996/97-perioden var der tre mærkbare fald5 i LOK for IEP og GBP. For IEP var der tale om fald på henholdsvis 0,328% (8. 11. 96), 4,259% (11. 1. 97) og 2,638% (29. 3. 97). For GBP var de tre mærkbare fald på henholdsvis 3,274% (21. 1. 97), 3,256% (29. 3. 97) og 2,706% (5. 6. 97). LOK-nedgangene for IEP måtte korrigeres gennem en devaluering af LOK den 26. maj 1997. Efter fire ikke-mærkbare nedsættelser i den foregående periode faldt LOK for ITL på ny den 1. oktober 1996. Derefter forblev LOK stabil. Eftersom virkningerne af de tidligere devalueringer af ITL ikke var slået igennem, bevirkede de gentagne LOK-nedgange, at Rådet skønnede, at forudsætningeme for en væsentlig revaluering på 3,08% var tilstede den 1. marts 1997. Oven på den mærkbare LOK-nedgang for SEK den 11. januar 1996 kom der den 7. juli 1996 endnu en nedgang, denne gang på 3,280%. Sidstnævnte mærkbare nedgang blev delvis udlignet af en kumuleret LOK-opgang på 2,78% i resten af 1996/97-perioden. LOK-opgangene for BEF/LUF, DEM, NLG og ATS i perioden juni 1996 - maj 1997 medførte, at de væsentlige LOK-nedgange for disse valutaer i 1995 blev fuldstændigt udlignet. B. AGROMONETÆRE MEKANISMER I betragtning af den monetære udvikling i 1996/97-perioden har forvaltningen af de agromonetære mekanismer som anbefalet i konklusionerne i den foregående rapport om den agromonetære ordning for det indre marked kunnet koncentreres om de eksisterende bestemmelsers og retningslinjers generelle virkemåde. Foranstaltningerne truffet i 1996/97-perioden vedrørte omregningskurserne for importbelastningen og navnlig virkningerne af væsentlig revaluering. 1. OMREGNINGSKURS FOR IMPORTBELASTNING Som følge af GATT-aftalerne har en lang række importbelastninger været fastsat i ECU siden den 1. juli 1995. Tidligere bestod de fleste af belastningerne i importafgifter, der blev omregnet efter LOK, eller en vis procentdel af produktværdien udtrykt i national valuta. Ved Kommissionens en overgangsforanstaltning fastsat, at der skulle anvendes en månedlig kurs i de tilfælde, hvor der ellers skulle have været anvendt den årlige kurs, der er fastsat i (EF) nr. 1482/966 blev det forordning som En "mærkbar" nedgang i LOK medfører et fald i de institutionelle priser i national valuta, som er større end virkningerne af eventuelle devalueringer i de tre forudgående år. Virkningerne anslås til henholdsvis 2/3 og 1/3 af de opgange i de institutionelle priser, der skyldcs LOK, fra år -2 og -3. Forordningen (EFT L 145 af 29. 6. 1995, s. 43) blev ændret ved forordning (EF) nr. 1224/96 (EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 70) og ophævet ved forordning (EF) nr. 259/97 (EFT L 187 af 26. 7. 1996, s. 1). -15- toldkodeksen7. Pr. 1. januar 1997 ændrede forordning (EF) nr. 82/97 toldkodeksen, så der fremover generelt skulle anvendes en månedlig omregningskurs. Forordning (EF) nr. 1482/95 kunne derfor ophæves pr. 1. marts 1997. Den månedlige kurs anvendes imidlertid kun for importbelastninger, der ikke er fastsat ved en retsakt under den fælles landbrugspolitik, jf. artikel 1 i den agromonetære grundforordning. I alle øvrige tilfælde anvendes LOK. At der anvendes forskellige omregningskurser, har medført en vis mangel på økonomisk konsekvens og en meget kompliceret administration, hvilket giver anledning til fejl og svækker retssikkerheden. Derfor foreslog Kommissionen i februar 1996, at den agromonetære ordning blev ændret8, så landbrugsomregningskursen blev afskaffet, og der kun blev anvendt én kurs for importbelastningen for landbrugsprodukter. Europa-Parlamentet om Kommissionens forslag, men der har i Rådet ikke kunnet samles kvalificeret flertal for forslaget. uden ændringsforslag udtalelse positiv afgav 2. RETSFORSKRIFTER OM VÆSENTLIGE RE VALTJERINGER I perioden juni 1995 - december 1996 blev der først ved Rådets forordning (EF) nr. 1527/959 og derefter Rådets forordning (EF) nr. 2990/9510 fastsat ad hoc- bestemmelser for tilfældene af væsentlig revaluering. Disse foranstaltninger, der hovedsagelig blev anset for nødvendige for at sikre overholdelsen af forpligtelserne i GATT-aftalen og budgetdisciplinen, strider mod anvendelsen af artikel 7 og 8 i den agromonetære grundforordning11. Ifølge nævnte artikel 7 skal der i tilfælde af en revaluering, som er større end de to foregående års devalueringer, ske en forhøjelse af beløbet i ECU for hovedparten af den direkte producentstøtte12 for at undgå enhver nedgang i støttens værdi i den pågældende valuta. I betragtning af den omhandlede støttes budgetmæssige betydning - nemlig over 60 % af EUGFL, Garantisektionen - ville en sådan foranstaltning have kostet ca. 250 mio. ECU om året pr. revalueringsprocent. Det er endvidere i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92 fastsat, at der kan ydes en udligningsstøtte for indkomsttab, der skyldes LOK-faldenes virkninger på priserne. Den pågældende støtte kan først ydes efter en 12-måneders observationsperiode, der skal gøre det muligt at sikre, at der virkelig er tale om et varigt LOK-fald. Beløbet fastsættes om nødvendigt på grundlag af den forårsagede nedgang i landbrugsindkomsterne, der således i princippet kan konstateres. 7 Artikel 18 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1), ændret ved forordning (EF) nr. 82/97 (EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 1). 8 KOM(96) 40 endelig udg. 9 EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 1). 10 Forordningen (EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 7) blev ændret ved forordning (EF) nr. 1451/96 (EFT L 187 af 26. 7. 1996, s. 1). 11 Rådets forordning (EØF) nr. 3813/92 (EFT L 387 af 31. 12. 1992) blev senest ændret ved forordning (EF)nr. 150/95 (EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1). 12 Fast støtte udtrykt i ECU pr. hektar eller pr. storkreaturenhed og struktur- eller miljostøtte. - 1 6- I stedet for foranstaltningerne i den agromonetære grundforordnings artikel 7 og 8 indfører forordning (EF) nr. 1527/95 og (EF) nr. 2990/95 en fast udligningsstøtte samt fastfrysning af LOK for direkte støtte som omhandlet i nævnte artikel 7. Rådets forordning (EF) nr. 724/9713 forlængede anvendelsen af disse principper indtil den 30. april 1998. Principperne blev ved samme forordning udvidet til også at omfatte andre tilfælde af LOK-fald end dem, der er nævnt i artikel 1, litra e), i den agromonetære grundforordning, så det blev muligt at håndtere alle tilfælde, der kunne medføre anvendelse af artikel 7 og 8 i forordning (EØF) nr. 3813/92. De nærmere regler for anvendelsen af disse rådsbestemmelser blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 805/9714. 3. LOK-FASTFRYSNING Fastfrysningen af LOK for den støtte, der er omhandlet i artikel 7 i den agromonetære grundforordning, vedrører de faktisk anvendte LOK på tidspunktet for en væsentlig revaluering. Denne fastfrysning gælder indtil den 1. januar 1999, hvor den fælles valuta efter planen indføres. Under hensyn til de begivenheder15, der udløser LOK for den pågældende støtte, er flere LOK fastfrosset indtil den 31. december 1999. Dette indebærer naturligvis en midlertidig ændring af støtteniveauet mellem de forskellige medlemsstater. I national valuta kan dette betyde en forskydning af ligevægten i støtten i ECU mellem de forskellige landbrugssektorer. For at begrænse de monetære afvigelser mellem LOK for de pågældende støtteformer og den omregningskurs, der vil blive fastsat for euroen pr. 1. januar 1999, har Rådet besluttet at begrænse forskellen mellem en fastfrosset LOK og den LOK, der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen fastfrysning sted, til 11,5%. Hvis forskellen overstiger denne tærskel, skal den fastfrosne LOK nedsættes til værdien af den aktuelle LOK forhøjet med 11,5%. Pr. 1. juli 1997 var det kun LOK for GRD, PTE, FRF, FIM og ESP, der ikke var fastfrosset16 for de pågældende former for støtte. Hvad angår fastfrysningen af DEM, NLG og ATS i juni og juli 1995, har den senere monetære udvikling bevirket, at de aktuelle LOK ligger næsten 0,5% over de fastfrosne LOK. For BEF/LUF er den aktuelle LOK fortsat ca. 1% lavere end den LOK, der blev fastfrosset i 1995, men den er højere end den LOK, der betragtes som mærkbar, og som åbner mulighed for at yde udligningsstøtte. LOK-fastfrysningen i 1995 for DKK lå ligesom fastfrysningen for ITL, for så vidt angår støtten pr. dyr eller strukturstøtten, næsten 3% over RMK pr. 1. juli 1997. 13 EFT L 108 af 25. 4. 1997, s. 9. 14 EFT L 115 af 3. 5. 1997, s. 13. 15 Det er LOK på den dato, hvor den udløsende begivenhed finder sted, som anvendes på det pågældende beløb. For den hektarstøtte, der er fastsat som led i reformen af den fælles landbrugspolitik, træder den udløsende begivenhed i kraft pr. 1. juli. For hovedparten af den støtte, der omhandles i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 3813/92, træder den i kraft pr. 1. januar. 16 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 7. - 1 7- Hvad angår hektarstøtten for markafgrøder strukturstøtten i SEK, var afvigelsen på næsten 5%. i ITL og støtten pr. dyr eller De største afvigelser fra RMK pr. 1. juli 1997 noteredes for LOK-fastfrysningen: i november 1996 for IEP: ca. 9% i januar 1996 for hektarstøtten for markafgrøder i SEK: næsten 11,5% i januar 1997 for GBP: næsten 15%. For SEK og GBP betød afvigelsen mellem den tidligere anvendte LOK for hektarstøtte for markafgrøder og den aktuelle LOK pr. 1. juli 1997, at den fastfrosne LOK måtte nedsættes for at opretholde en forskel på 11,5% til den LOK, der skulle have været anvendt, hvis der ikke havde fundet nogen fastfrysning sted. Nedsættelserne var på 0,11% for SEK og 3,61% for GBP. 4. REGLERNE FOR UDLIGNINGSSTØTTE For de væsentlige revalueringer, der fandt sted inden den 1. januar 1997, havde Rådet fastsat lofter for udligningsstøtten for agromonetære tab. Ved væsentlige lofterne af Kommissionen efter fastsættes revalueringer efter denne dato forvaltningskomitéproceduren efter en meget nøje fastlagt metode og ud fra de seneste oplysninger. Ved fastsættelsen af lofterne skal der tages hensyn til eventuelle devalueringer, der kan opstå i kølvandet på en væsentlig revaluering. Udligningsstøtten består af tre gradvis faldende rater, hvor den første kan udgøre 100% af det fastsatte loft. De to følgende årsrater er begrænset til henholdsvis to tredjedele og en tredjedel af det loft. EU finansierer 50% af maksimumsstøtten uanset størrelsen af medlemsstatens bidrag til supplering af EU- støtten. fastsatte Støtten ydes som en årlig udbetaling til landbrugsbedrifterne. Den ydes i forhold til bedrifternes størrelse i en forudgående periode og skal afspejle indkomsttabenes makroøkonomiske fordeling på de forskellige berørte produktionssektorer. Når de årlige udbetalinger pr. bedrift er på under 400 ECU, kan støtten dog ydes i form af kollektive foranstaltninger af almen interesse eller foranstaltninger, som EU- bestemmelserne gør det muligt at yde statsstøtte til. Ved nedsættelse af den fastfrosne LOK for støtte efter artikel 7 i den agromonetære grundforordning kan der ydes en supplerende støtte til de berørte landbrugere svarende til det opståede årlige indkomsttab. Denne støtte, som Kommissionen fastsætter et loft for efter forvaltningskomitéproceduren, er ligeledes gradvis aftagende, idet den falder med en tredjedel hvert år. Den finansieres af EU med 50% uanset det nationale bidrag. 18 5. UDLIGNINGSSTØTTE17 De væsentlige revalueringer i juni og juli 1995 udløste anden rate af udligningsstøtten til Belgien og Luxembourg fra den 1. juli 1996 og til Tyskland, Danmark, Nederlandene og Østrig fra den 1. august 1996. Støtteraterne var som fastlagt nedsat med en tredjedel i forhold til den første årsrate. I alt blev anden rate på næsten 210 mio. ECU, hvoraf EU finansierede 135 mio. ECU. Som følge af den monetære udvikling i 1996/97-perioden blev den planlagte tredje rate annulleret for de pågældende medlemsstater, bortset fra Danmark, ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1137/9718. For Danmarks vedkommende blev tredje rate annulleret i juli 1997 ved forordning (EF) nr. 1473/9719. Den væsentlige revaluering af SEK i januar 1996 og af IEP, GBP og ITL i 1996/97-perioden gav mulighed for på ny at yde støtte. Første rate af denne støtte beløber sig til i alt næsten 945 mio. ECU, hvoraf halvdelen finansieres af EUGFL. Sverige20 har udbetalt de to første rater af udligningsstøtten for den væsentlige revaluering den 11. januar 1996. Denne støtteforanstaltning blev meddelt i november 1996 og godkendt af Kommissionen i december 1996. Det er kun EUGFL-finansieringen af første rate, dvs. 9,8 mio. ECU, der er blevet udbetalt. Dette beløb, der svarer til næsten 100 ECU pr. bedrift, blev ydet i form af kollektive foranstaltninger af almen interesse, som der ikke var opført bevillinger til på det nationale budget. Det meste af støtten, ca. 63%, går til projekter, der forvaltes af Sveriges råd for land- og skovbrugsforskning, og som vedrører økologisk landbrug og forbindelserne mellem til Sveriges landbrugsforskningsfond til F&U og markedsforbedring. Resten, dvs. under 2% af støtten, ydes til maskinfællesskaber for konsulent- og uddannelsestjenester. landbruget og støtten går forskningen. 21% af Sverige gav i juni 1997 Kommissionen meddelelse om endnu en støtteforanstaltning, denne gang vedrørende den væsentlige revaluering den 7. juli 1996, og Kommissionen godkendte foranstaltningen måneden efter. Anden rate af denne støtte blev annulleret ved forordning (EF) nr. 1137/97 for at tage hensyn til de devalueringer, der fandt sted efter den pågældende væsentlige revaluering, og den tredje rates skæbne skal afgøres i juli 1998. Med hensyn til den første støtterate har Sverige besluttet, at EU-finansieringen skal gå til landbrugerne i følgende sektorer: mælk, kvæg, korn, sukker og kartoffelstivelse. Ser man på de enkelte sektorer, far kornsektoren og sukkersektoren mere ud af det end de øvrige sektorer, men der er i intet tilfælde tale om en overkompensering i forhold til de tab, som Rådet anvender en standardsats for. 17 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8. 18 EFT L 164 af 21. 6. 1997, s. 15. 19 EFT L 200 af 29. 7. 1997, s. 22. 20 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8 og A 9. -19- Den individuelle fordeling af støtte er baseret på produktionen før den 30. juni 1996. For kom og kvæg er støtten baseret på godtgørelserne under reformen af den fælles landbrugspolitik. For mælk, sukkerroer og kartofler til stivelsesproduktion er støtten baseret på de mængder, der leveres til forarbejdningsvirksomhederne. Irland21 har ydet den EU-fmansierede del af første rate af udligningsstøtten for de væsentlige revalueringer den 11. november 1996 og den 11. januar 1997, dvs. 56,7 mio. ECU22. Denne støtte blev godkendt af Kommissionen i maj 1997. Sektorialt set er støtten blevet fordelt i forhold til produktionen i de forskellige sektorer (mælk, kvæg, korn og sukker), der er lagt til grund for beregningen af indkomsttab. Individuelt er støtten blevet fordelt på grundlag af præmieme for handyr og ammekøer i 1996 og sæsonpræmien i perioden 1. januar - 10. juni 1997 for de dyr, støttemodtageren holdt på sin bedrift pr. 31. marts 1997. Hvad angår mælk og sukkerroer, er støttefordelingen baseret på de årlige leverancer før den 31. marts 1997. For korn er fordelingen den samme som i forbindelse med de reformgodtgørelser, der blev udbetalt i 1996. I juni 1997 meddelte Irland, at den ønskede at yde et nationalt supplement på 30 mio. ECU til ovennævnte udligningsstøtte finansieret af EU. I slutningen af juli 1997 havde Kommissionen endnu ikke taget stilling til denne anmodning. Ligeledes i juni 1997 meddelte Irland, at den agtede at yde den EU-finansierede del af støtten for revalueringen den 29. marts 1997. Kommissionen nedsatte maksimumsbeløbet for første rate af denne støtte fra 65,16 mio. ECU til 57,5 mio ECU, hvoraf 28,75 mio. ECU finansieres af EUGFL, for at tage hensyn til devalueringen af LOK for de støtteforanstaltninger, som Irland har givet meddelelse om, ligger tæt op ad den fordelingsnøgle for EU's udligningsstøtte for revalueringerne i november 1996 og januar 1997. Der er i det aktuelle tilfælde ikke taget hensyn til sæsonpræmierne, men sektorialt er fordelingen foretaget i forholde til de produktioner, der er lagt til grund for beregningen af indkomsttab. Kommissionen godkendte derfor denne støtte i juli 1997. i maj 1997. Fordelingsnøglen IEP for Italien havde pr. 30. juni 1997 ikke givet meddelelse om forslag vedrørende de 247 mio. ECU, som er det maksimale beløb, der kan ydes som første rate af udligningsstøtten for den væsentlige revaluering af ITL den 1. marts 1997. Heller ikke Det Forenede Kongerige havde ved udløbet af 1996/97-perioden givet meddelelse om forslag, hverken med hensyn til de 454,4 mio. ECU for første rate af udligningsstøtten for revalueringerne den 11. januar, 29. marts og 5. juni 1997, eller for de 66,7 mio. ECU til udligning af faldet i national valuta i hektarstøtten for markafgrøder pr. 1. juli 1997. 21 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel A 8 og A 9. 22 Maksimumsbeløb fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1129/97 (EFT L 115 af 3. 5. 1997, s. 16), ændret ved forordning (EF) nr. 1219/97 (EFT L 170 af 28. 6. 1997, s. 56). - 2 0- Italien og Det Forenede Kongerige kan fortsat - indtil udgangen af den tolvte måned efter den måned, hvor den pågældende revaluering fandt sted - nå at meddele deres eventuelle beslutning om at yde den omtalte støtte. C. ØKONOMISKE VERKNINGER Ud fra et teoretisk synspunkt kan de markedspriser, der er stærkt knyttet til en interventionsordning (korn-, sukker-, mælke- og oksekødssektoren), blive påvirket af LOK. Via priserne på nogle af disse produkter kan udviklingen i LOK således indvirke på landbrugernes indkomster. Desuden kan der, hvis der er en forskel mellem LOK og RMK eller mellem markedspriserne og interventionspriserne i national valuta, opstå forstyrrelser inden for samhandelen. findes nogen Priserne på de øvrige produkter, interventionsordning, som er retningsgivende for markedet, påvirkes derimod ikke af LOK. For disse produkter kan et kraftigt og pludseligt udsving i RMK dog bringe forstyrrelser i samhandelen. Det er bl. a. tilfældet, når markedspriserne ikke følger valutabevægelserne. for hvilke der ikke Foruden den indvirkning, som de monetære udsving har på priserne, påvirkes landbrugsindkomsterne også direkte af virkningerne af de LOK, der finder anvendelse på den direkte producentstøtte. 1. PRISER Analysen vedrører hovedsageligt de månedlige udsving i 1996/97-perioden. For de produkter, for hvilke der ikke findes nogen interventionsordning, som ikke konstateres nogen påvirker markedspriserne, kan der som sammenhæng mellem bevægelserne i disse priser og i LOK. Fx var der for markedspriserne for vin og olivenolie tale om udsving, som ikke udviste nogen sammenhæng med udsvingene i LOK. forventet For de øvrige produkters vedkommende har analysen været koncentreret om de sektorer, hvor der foreligger anvendelige oplysninger, og den omfatter et enkelt repræsentativt marked for hver af de pågældende medlemsstater23. De bevægelser i LOK, der kunne fa de største virkninger i 1996/97-perioden, var de kraftige gentagne revalueringer af GBP (13,5%) og af IEP (8,5%). For de øvrige valutaers vedkommende bør der foretages en sammenligning af de priser, der befinder sig i en stabil LOK-sammenhæng (FRF, ESP, PTE), og priser, for hvilke der har været en lille revaluering (ITL) eller mange mindre devalueringer (SEK, BEF/LUF, DEM, ATS, NLG). 23 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 2 - B 15. -21 - Analysen viser generelt, at når markedsprisen er meget høj i forhold til interventionsprisen, er det kun de meget store LOK-ændringer, som giver sig udslag. Er priserne lave eller meget lave, påvirker små LOK-ændringer ikke priserne nævneværdigt. LOK-virkningerne på markederne synes således først at slå igennem over visse tærskler, der stiger i takt med, hvor høje markedspriserne er i forhold til interventionspriserne. Der er imidlertid mange faktorer, der kan gribe forstyrrende ind i disse mekanismer. 1. 1. Korn24 i de tre vigtigste producentmedlemsstater Markedspriserne for blød hvede lå betydeligt højere end interventionspriserne i national valuta. Fra august 1996 til april 1997 i produktionsåret 1996/97 lå markedspriserne (Tyskland, i gennemsnit 20% over Frankrig og Det Forenede Kongerige) interventionsprisen. På dette usædvanligt høje niveau blev markedspriserne ligesom de foregående år, hvor de lå henholdsvis 22% og 12% over interventionsprisen, kun i ubetydeligt omfang påvirket af de mindre udsving i interventionsprisen i national valuta. Perioden juli 1996 - februar 1997 var præget af en nedgang eller i bedste fald en relativ stabilitet i markedspriserne i national valuta. I marts og april, lige inden forstyrrelserne ved produktionsårets afslutning, var der på ny et opsving, især i Frankrig. I forhold til interventionspriserne i national valuta, der blev påvirket af de månedlige forhøjelser, svingede markedsprisen i FRF mellem 110% og 118%, dvs. inden for en margin på ca. 8 point uden at blive påvirket af en LOK, der forblev stabil. Priserne i ESP svingede på et endnu højere niveau, nemlig mellem 125% og 135% af interventionsniveauet, uden påvirkning fra den meget ubetydelige LOK-stigning (+0,2%). Fra juli 1996 til januar 1997 blev afvigelsen fra interventionsniveauet mindsket med 5% i FRF og med 7% i ESP. I samme måneder var der et fald på 11% i Tyskland og på 6% i Sverige, trods LOK-stigninger på henholdsvis 2% og 3%. Disse devalueringer har tydeligt ikke haft nogen mærkbar indflydelse på markedspriserne. I Det Forenede Kongerige var tilnærmelsen i de pågældende måneder til interventionsniveauet i GBP på 8%, hvilket svarer til nedgangene i de øvrige medlemsstater. Det kraftige LOK-fald på 8% i GBP slog således igennem, så tendensen i forhold til interventionspriserne fortsat var den samme som i de andre større medlemsstater. I Italien blev LOK-faldet på knap 3% i oktober 1996 ledsaget af et prisfald i ITL på 1,9% fra september til november, mens det i Frankrig med en konstant LOK blev på 2,6%. Fra september til december 1996, dvs. i en periode, som sluttede to måneder efter LOK-revalueringen af ITL, var nedgangen i markedsprisen den samme, nemlig 0,6% i ITL og FRF. 24 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 a. - 2 2- Endelig har det for det tredje høstår i træk klart vist sig, at de markedspriser, der ligger mere end 10% over interventionsniveauet for korn, ikke påvirkes af de normale LOK-bevægelser. Disse observationer gør det ikke muligt at forudsige, hvilke agromonetære virkninger der måtte opstå, hvis markedsprisen kommer til at ligge tæt op ad interventionsprisen. Større LOK-ændringer i forbindelse med et højt markedsprisniveau vil derimod med stor sandsynlighed få agromonetære virkninger. Som tidligere anført bevirkede LOK-faldet i GBP på 8% mellem juli 1996 og februar 1997, at afvigelsen mellem markedspriserne og interventionspriserne udviklede sig på samme måde i Det Forenede Kongerige som på de meste af det øvrige marked. På samme måde blev LOK-faldet på 12% i Italien i perioden 1995/96 ledsaget af et betydeligt prisfald i ITL (5%), som ikke noteredes i andre medlemsstater. Fra august 1994 til april 1995 blev den meget kraftige ITL-devaluering (23%) ledsaget af markedsprisstigninger i Italien, således at tendensen til afvigelse fra det interventionsniveau, der blev konstateret andre steder, blev opretholdt. For så vidt angår mindre devalueringer, som for ESP (7%) og GBP (3%), var virkningen på markedspriserne langt fra lige så tydelig. 1. 2. Mejeriprodukter25 Hvad skummetmælkspulver (SMP) angår, lå markedspriserne i DEM, FRF og NLG fortsat ret grupperet. De var først lave i forhold til interventionsniveauet og steg siden næsten 10% mellem september 1996 og februar 1997, hvorefter de på ny faldt lidt. En lignende udvikling blev konstateret i Belgien, Østrig, Spanien og Sverige. I forhold til Frankrig, hvor LOK var uændret, virkede den større stigning i priserne i BEF/LUF, DEM, NLG og SEK på 3-5% i samme retning som de registrerede LOK-devalueringer. Derimod blev den agromonetære stabilitet for priserne i FIM og DKK, der ikke fulgte de generelle bevægelser, ledsaget af markedsprisudsving på ca. 6%. Priserne i Det Forenede Kongerige fulgte revalueringen med en tilsvarende nedgang på 10% i 1996/97. Denne generelle tendens til afvigelse fra interventionsprisen i national valuta var den samme som i de øvrige større medlemsstater. I Irland lå SMP-prisen i begyndelsen af 1996/97-perioden fortsat på samme unormalt høje niveau, dvs. ca. 5% over niveauet i de vigtigste medlemsstater. Inden den første LOK-revaluering af IEP (2%) i november 1996 faldt prisen i national valuta pludselig 10% i oktober 1996 og lå herefter på omtrent samme niveau indtil sidst i 1996/97-perioden. De øvrige LOK-fald for IEP på i alt 7% i national valuta. Disse revalueringer reducerede slog igennem ikke 25 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 b og B 1 c. - 2 3- for IEP, interventionsniveauet til markedsprisniveauet, som forblev uændret i national valuta. Efter store udsving endte priserne i IEP i procent af interventionsprisen endelig på et mere normalt niveau, nemlig 10 point under priserne i Det Forenede Kongerige og knap 5 point under priserne i de vigtigste øvrige medlemsstater. tilnærmet således blev der for et Hvad smør angår. lagde priserne på de fleste markeder i andet halvår 1996 sig inden interval på 5 point koncentreret omkring 95% af interventionsprisen. De mest markante undtagelser var priserne i IEP og GBP, som var væsentligt lavere, og priserne i ITL, ESP og SEK, som var betydeligt højere. Fra november 1996 til marts 1997 steg priserne på de vigtigste markeder med 6% for FRF, hvis LOK forblev konstant. Disse priser nærmede sig ved overgangen til 1997 97-100% af interventionsprisen, for så vidt angår priserne i BEF/LUF, DEM, FRF, FIM, NLG og ATS, selv om der havde været visse mindre devalueringer af disse valutaer. Priserne i Italien og Spanien svmgede omkring deres høje niveauer, mens priserne i Sverige faldt med 12% trods LOK-stigningen for SEK. I Det Forenede Kongerige fulgte markedspriserne konsekvent LOK-faldene, og de lå på omkring 90% af interventionsprisen samtidig med, at de blev frakoblet priserne på de øvrige hovedmarkeder. Smørpriserne i IEP undergik en udvikling, som helt svarede til SMP-prisudviklingen i denne medlemsstat. til trods ikke konsekvent forekom de agromonetære virkninger i Endelig mejerisektoren for, at priserne havde samlet sig omkring interventionsniveauet. Markante markedstendenser slår generelt igennem på de nationale priser med udsving på meliem +5% og -5%, mens LOK-udsving på under 2-3% ikke rigtig slår igennem. Undertiden opstår der uafhængigt af de monetære begivenheder nationalt meget store udsving. Større LOK- bevægelser kan i meget stort omfang slå igennem på de nationale priser som i tilfældet med Det Forenede Kongerige, men af eksemplet med Irland fremgår det, at de forskellige markedsdeltagere er i stand til kraftigt at manipulere et sådant gennemslag. 1. 3. Oksekød26 Prisen på kød af ungkvæg var i begyndelsen af perioden særdeles lav, idet den generelt lå på 60-75% af interventionsprisen som følge af BSE-krisen. Allerede i september 1996 blev Irland og Det Forenede Kongerige frakoblet de øvrige, idet disse to landes niveau lå 10-15 point lavere. I praktisk taget alle medlemsstater fulgte markedspriserne udtrykt i procent af interventionsprisen samme generelle udvikling. Det betød, at de store LOK- 26 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, diagram B 1 d. - 2 4- udsving, navnlig for GBP og IEP, globalt slog igennem på de nationale markeder. Derimod reagerede udviklingen på markederne, som for mejeriprodukternes vedkommende, ikke på små LOK-udsving. Således var prisstigningerne i DEM, FRF og NLG mellem september 1996 og februar 1997 de samme, hvilket medførte en større forskel i forhold til interventionsprisen for FRF, hvis LOK ikke steg så meget, som det var tilfældet for DEM og NLG. 2. SAMHANDEL Analyserne af de agromonetære virkninger på samhandelen, der er vist i de to foregående rapporter om den agromonetære ordning for det indre marked27, viser følgende: På kort sigt skjuler størrelsen af de månedlige udsving i eksportværdien i næsten alle tilfælde eventuelle monetære virkninger. Over længere perioder kan eksporten blive påvirket af konkurrenceevnen. Andre medvirkende faktorer er den nationale efterspørgsel, eksportørernes politik med hensyn til fortjenstmargen og mere eller mindre sektoriale strukturårsager. Faktorerne griber så meget ind i hinanden, at det er meget vanskeligt at sige, hvilke virkninger hver enkelt faktor kan tilskrives. De statistikker, der var til rådighed for 1996/97-perioden, ændrede ikke noget ved disse konklusioner. Monetære afvigelser for produkter, som der ydes eksportrestitution for, kan føre til omlægninger i samhandelen, og her opstod de største risici i 1996/97-perioden i forbindelse med de positive afvigelser for GBP og IEP, som oversteg 5 point i tendensbekræftelsesperioderne. Risikoen var særlig høj for GBP, hvis kumulerede monetære afvigelser fra fx BEF/LUF, NLG og FRF oversteg 7 point og en enkelt gang, nemlig i januar 1997, nåede op på 9 point. Som følge af BSE-krisen og de høje verdensmarkedspriser på korn vedrørte disse risici især sukkersektoren. Eksportstatistikkerne afslørede imidlertid ingen udsving, der kan tilskrives disse agromonetære afvigelser. 3. INDKOMSTER De seneste statistikker over landbrugsindkomsterne vedrører 1996. Det er meget vanskeligt at konstatere den nøjagtige indvirkning, som den agromonetære ordning havde på indkomsterne i 1996, idet den i høj grad afhænger af LOK's faktiske af indvirkning på markedspriserne, af de udløsende begivenheder og 27 Analyser af de månedlige statistikker fra oktober 1991 til december 1993 (KOM(94)498 endelig udg. ) og fra januar 1992 til december 1995 (KOM(96)636 endelig udg. ). - 2 5- betalingsfristerne for køb, salg og støtte til landbrugerne. Nogle af de virkninger, der gjorde sig gældende i 1996, skyldtes således LOK-bevægelser i 1995, mens visse LOK-ændringer i 1996 først slår igennem i 1997 eller endnu senere. For alligevel at anslå størrelsesordenen af de virkninger, som LOK i 1996/97- perioden har haft på indkomsterne over tolv måneder, har det været nødvendigt at foretage en række tilnærmelser og at opstille en række forudsætninger: Indkomsterne i 1996 fra afsætning af produkter eller i tilknytning til denne afsætning formodes at afspejle indkomsterne i 1996/97-perioden. For at skematisere de resultater, der er anført i punkt Cl, antages værdien af hele produktionen at være påvirket af LOK for sukkerroer, oksekød samt, for Irland og Det Forenede Kongerige, korn og mejeriprodukter. I øvrigt anses LOK-incidensen at være lig nul for korn og 50% for mejeriprodukter. De indkomster, der er taget i betragtning for frugt og grøntsager, kartofler til stivelse, vin, olivenolie, tobak og frø, er dem, som stammer fra de mængder, for hvilke der er anvendt en minimumspris eller en støtte pr. ton markedsført produkt. Den faste støtte til producenter er den, som er afsat på 1997-budgettet, og som dermed vedrører produktionsåret 1997 for markafgrøder, kvæg- og fårepræmier for 1996, strukturstøtte for 1997 samt den agromonetære udligningsstøtte, der skal udbetales i 1997. Der er blevet foretaget en korrektion af den agromonetære støtte for Italien og Det Forenede Kongerige for at tage hensyn til, at der ikke er blevet foretaget udbetalinger i den betragtede periode. De medgåede rå- og hjælpestoffer, der antages at være berørt, svarer til halvdelen af foderværdien i de medlemsstater (Irland og Det Forenede Kongerige), hvor LOK anses for at have haft indvirkning på kornpriserne. omregningskurser, De forskellige tænkes indkomstelementer, der tages i betragtning, er gennemsnitskurserne for 1996/97-perioden, undtagen: anvendt som på de for støtten pr. opdyrket hektar og for frø, hvor man anvender kursen pr. 1. juli 199628 for præmierne pr. dyr, strukturstøtten og tobakspræmierne, hvor man anvender kursen pr. 1. januar 1997 for den agromonetære udligningsstøtte, hvor man anvender kursen forud for den pågældende væsentlige revaluering. 28 Af hensyn til en forenkling er de få tilfælde, hvor den udløsende begivenhed indtrådte den 1. august, blevet sidestillet med den normale situation, hvor den udløsende begivenhed for LOK indtræder den l. juli. - 2 6- På grundlag af denne fiktive model, der samler alle LOK-virkningerne over en tolvmånedersperiode (1996/97), er der foretaget en beregning af den årlige virkning af den agromonetære ordning i 1996/97 ved at multiplicere disse elementer med forskellen mellem de gældende LOK og de tilsvarende RMK. Trods disse teoretiske aspekter kan det ved hjælp af modellen påvises, at LOK har haft en væsentlig virkning for indkomsterne, og at denne virkning har været forskellig for de enkelte medlemsstater29. Den samlede virkning på bruttoværditilvæksten i faktorpriser forventes at blive på 1,3%, dvs. 1 884 mio. ECU eller knap 10% højere end i 1995/96-perioden. Den samlede virkning på landbrugsindkomsterne kan opdeles således: 51% skyldes de monetære afvigelser for de markedsrelaterede priser og beløb - , 38% skyldes de monetære afvigelser for den faste producentstøtte 11% skyldes den agromonetære udligningsstøtte. Ifølge de opstillede hypoteser udgør værdien af produktionen og af den støtte, der påvirkes af LOK, omkring halvdelen af bruttotilvæksten i faktorpriser. Denne andel, der er et udtryk for følsomheden over for den agromonetære ordning, er særlig stor i Irland og Sverige og forholdsvis stor i Belgien, Luxembourg, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Den er mindst i Portugal, Italien og Spanien. Den faste producentstøtte udgør knap 30% af de del af disse producenters indkomster, der påvirkes af LOK. Denne procent nærmer sig 40% i Portugal, Østrig og Spanien. Den er særlig lav, nemlig 5%, i Nederlandene og fortsat lav - 14-20% - i Belgien, Luxembourg og Grækenland. De indkomster, der er steget mest som følge af den agromonetære ordning, er naturligvis dem, som ellers ville være faldet i tilfælde af en valutaappreciering. For de valutaer, der er forblevet forholdsvis stabile i den betragtede periode, har ordningen ikke medført nogen indkomstudligning af betydning, fordi der praktisk taget ikke har været noget agromonetært tab. For 1996/97 var de medlemsstater, der fik mest ud af ordningen i forhold til deres respektive bruttoværditilvækst, således: Irland (8%) som følge landets landbrugsindkomststruktur og den høje udligningsstøtte for revalueringer Sverige (7,4%) hovedsagelig som følge af LOK-fastfrysningen på det høje niveau fra før revalueringerne i 1996 Det Forenede Kongerige og Italien som følge af den forsinkede hensyntagen til revalueringerne og opretholdelsen af betydelige afvigelser inden mærkbare 29 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel C 1 - C 3. -27- LOK-fald; der er ikke taget hensyn til den godkendte udligningsstøtte, fordi den ikke er blevet tildelt Finland og i en mindre grad Danmark, som permanent har nydt godt af franchise-systemet og en stor monetær afvigelse, uden at der forekom LOK- fald. D. FINANSIELLE VIRKNINGER 1. METODOLOGISKE ASPEKTER 11 Klassificering af de agromonetære virkninger På det agromonetære område er EU-budgettet belastet med en "tung arv", som kan tilskrives "switch over"-ordningen (eller den grønne ECU). Denne ordning, der indførtes i 1984, blev afskaffet pr. 1. februar 1995. En detaljeret beskrivelse af denne mekanisme og udgifterne hertil findes i rapporten for perioden 1. juli 1995 - 30. juni 1996. Dens årlige incidens ligger nogenlunde fast på ca. 8 000 mio. ECU. De egentlige finansielle følger af de monetære begivenheder i 1996/97- perioden stammer fra fire mekanismer eller foranstaltninger: franchisen, de udløsende begivenheder, LOK-fastfrysningen og udligningsstøtten. Udgifterne til den agromonetære udligningsstøtte er direkte anført i 1997- budgettet og i det foreløbige budgetforslag for 1998. Der er tale om gradvis aftagende omkostninger, jf. bestemmelserne. Udbetalingen af de sidste rater af den støtte, der er blevet vedtaget i 1995/96 (Belgien, Luxembourg, Danmark, Tyskland og Østrig), vil udelukkende berøre 1997-budgettet, idet tredje rate af denne støtte er bortfaldet. Budgetoverslagene for 1998 vedrørende denne støtte er således ikke med denne rapport. Ved udgangen af 1996/97-perioden havde Italien og Det Forenede Kongerige stadig ikke anmeldt forslag vedrørende udligningsstøtte for væsentlige LOK- fald i 1997; som følge heraf er de pågældende budgetoverslag for 1997 udgået af denne rapport. Skulle denne udligningsstøtte blive ydet, vil den berøre ikke blot 1998-budgettet, men også budgetterne for 1999 og 2000. Fastfrysningen af LOK medfører omkostninger, der i national valuta svarer til forskellen mellem den fastfrosne LOK og den aktuelle LOK på tidspunktet for den relevante udløsende begivenhed multipliceret med den pågældende støtte i ECU. Da det er besluttet at fastfryse LOK indtil den 1. januar 1999, vil fastfrysningen påvirke budgetterne for 1999 og 2000. De finansielle virkninger af franchisen og de udløsende begivenheder opstår som følge af forskellen mellem: - 2 8- LOK på datoen for den udløsende begivenhed for det pågældende beløb, og den kurs, der gælder i ECU (bogføringskursen), dvs. kursen den 10. i den måned, hvor den i national valuta afholdte udgift bogføres; normalt er det måneden efter den måned, hvor medlemsstaten foretager udbetalingen til støttemodtageren. for bogføringen af udgifterne Virkningen af franchisen skyldes forskellen mellem LOK og bogføringskursen på datoen for den udløsende begivenhed. Virkningen af de udløsende begivenheder stammer fra forskellen mellem bogføringskursen på datoen for den udløsende begivenhed og bogføringskursen på datoen for udgiftens bogføring i ECU. 1. 2. Model til beregning af omkostningerne ved de monetære begivenheder i 1996/97 De agromonetære begivenheder og beslutninger i 1996/97-perioden har først og fremmest betydning for budgetterne for 1997 og 1998. For at anslå de agromonetære virkninger for 1997-budgettet er der taget hensyn februar 1997 på grundlag af de omregningskurser, der forelå pr. 24. februar 1997. til konjunkturrevisionen i Hvad angår virkningerne for 1998, er beregningerne baseret på det foreløbige budgetforslag for 1998 (FBF 98), som er gældende fra den 30. juni 1997, og som er opstillet på grundlag af de omregningskurser, der forelå pr. 30. april 1997. Der er foretaget en korrektion af 1997-budgettet og FBF 98, idet de ved udarbejdelsen anvendte LOK er blevet udskiftet rried de LOK, der forelå den 1. juli 199730. Den anvendte bogføringskurs er ikke blevet justeret, da den er af mindre betydning for de agromonetære virkninger, der skyldes udsvingene i LOK. 1997-budgettet og FBF 98 som korrigeret pr. 1. juli 1997 gengiver den situation, der følger af de senest foreliggende LOK i slutningen af 1996/97-perioden. Der er foretaget en opdeling af udgifterne, dels på de forskellige udløsende begivenheder for de LOK, der finder anvendelse på dem, dels på de forskellige medlemsstaters valutaer på grundlag af de tidligere udgifter. Et skøn over EU-udgifterne, hvis der ikke havde været nogen agromonetær ordning, er beregnet ved at erstatte de i 1997-budgettet og FBF 98 anvendte LOK med de RMK, der var gældende ved begyndelsen af måneden for bogføringen af disse udgifter, og ved herfra derpå at fratrække den agromonetære udligningsstøtte. 30 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel D 1 - D 2. -29- Det skal bemærkes, at valget af bogføringsmåneden for hver udgiftstype er en ret usikker tilnærmelse, der er behæftet med store udsving. For alle bogføringsdatoer efter den 1. juli 1997 er de anvendte RMK lig med RMK pr. 1. juli 1997. Den samlede virkning af fastfrysningen af LOK er beregnet ved at erstatte de LOK, der er anvendt for den pågældende støtte i 1997- budgettet og FBF 98, med de LOK, der faktisk var gældende på datoen for den udløsende begivenhed for støtten. Virkningen af de udløsende begivenheder er beregnet som forskellen mellem resultaterne af den i andet led beskrevne beregning og resultaterne af en tilsvarende simulation under anvendelse af de RMK, der var gældende på datoen for de udløsende begivenheder for de i virkeligheden anvendte LOK. I betragtning af de ovenfor omtalte forbehold vedrørende bestemmelsen af bogføringsmåneden er denne evaluering ikke særlig præcis. Den kan ikke anvendes for 1998, da alle de efter den 1. juli 1997 gældende omregningskurser er udskiftet med dem, der var gældende pr. 1. juli 1997. Virkningen af franchisen beregnes som forskellen mellem på den ene side resultaterne af situationen med de aktuelle LOK uden fastfrysning, som beskrevet i tredje led, og på den anden side resultaterne af simulationen med de gældende RMK på datoen for de udløsende begivenheder som beskrevet i fjerde led. Med hensyn til 1997-budgettet kan det anføres, at 77 % af de heri anførte beløb påvirkedes af LOK for 1996/97-perioden. De pr. 1. juli 1997 gældende omregningskurser finder anvendelse på 3% af udgifterne, for hvilke den udløsende begivenhed faktisk indtrådte på denne dato, men også på udgifterne, for hvilke den udløsende begivenhed indtrådte senere, fra den 2. juli til den 15. oktober 1997. For næsten alle andre udgifter i 1997-budgettet er der anvendt de omregningskurser, der var gældende på datoerne for de udløsende begivenheder, der indtrådte før den 1. juli 1997, idet man dog ikke er gået længere tilbage end til november 1994. For FBF 98 er det kun 1% af udgifterne, der berøres af LOK, for hvilke de udløsende begivenheder er indtrådt forud for den betragtede periode. 14% af udgifterne påvirkes af de LOK, der var gældende primo 1997, og 37% påvirkes af de LOK, der var gældende den 1. juli 1997. Der er således ca. 50% af FBF 98, som afhænger af de faktisk gældende omregningskurser i perioden 2. juli 1997 -15. september 1998. 1 stedet for disse kurser, som ikke kendes ved udarbejdelsen af denne rapport, anvendes omregningskurserne pr. 1. juli 1997. Alt i alt far den agromonetære situation pr. 1. juli 1997 således væsentlig betydning for de opstillede skøn for 1998. Denne situation er præget af, at der er meget store monetære afvigelser mellem den fastfrosne LOK og den 30 aktuelle LOK (11,5%) for SEK og GBP, og at der er afsat store beløb til udligningsstøtte i Det Forenede Kongerige og Italien. 2. RESULTATERNE AF BEREGNINGERNE De i tabellen nedenfor anførte resultater viser, at de årlige omkostninger er af størrelsesordenen 1200 -1300 mio. ECU som omkostningerne i 1995/96-perioden,jf. denforegåenderapport)31. størrelsesorden (samme Knap 60% af omkostningerne skyldes virkningerne af franchiserne. For 1998 afhænger omkostningerne meget af den fremtidige monetære udvikling. Skønnet over omkostningerne i 1998 er kun halvt så stort som for 1997, men dette skøn er hovedsagelig baseret på den konkrete agromonetære situation pr. 1. juli 1997. Årsagen til omkostningerne ved franchiserne er hovedsagelig, at der er tale om en asymmetrisk ordning, som tillader de positive monetære afvigelser at nå op på 5 point, mens de negative afvigelser for det meste er begrænset til den tærskel, der svarer til den maksimale positive afvigelse nedsat med 5 point. I situationer, hvor bestemte valutaer revalueres kraftigt og i 1996/97, er bekræftelsesperiodernes længde desuden af en vis betydning, idet de største positive afvigelser opretholdes i en længere periode. løbende, som fx Omkostningerne ved de udløsende begivenheder, som vanskeligt kan nedbringes uden at forstyrre markederne, bliver af størrelsesordenen 160 mio. ECU i 1997, dvs. 60 mio. ECU mere end i 1996. Dette resultat er højt, da der i 1996/97-perioden ikke skete nogen udligning mellem de valutaer, der apprecieredes, og andre valutaer, som deprecieredes. Det er endnu ikke muligt at anslå omkostningerne for 1998, da forskellen mellem RMK på tidspunktet for den udløsende begivenhed og RMK i bogføringsmåneden ikke kendes. Fastfrysningen af LOK i 1997 medfører omkostninger, der udskydes til 1998 som følge af de udløsende begivenheder. De bliver på 500 mio. ECU i 1998. Denne fastfrysning indtil den 1. januar 1999 påvirker i princippet også budgettet for år 2000. Omkostningerne ved de agromonetære 1997 1998 begivenheder i 1996/97 Fastfrysning af LOK Udligningsstøtte Franchiser Udløsende begivenheder IALT (mio. ECU) 160 214 772 160 499 382 312 1306 1 193 31 Se arbejdsdokumentet med basisoplysninger, tabel D 4. -31- I forhold til den fordelingen på de enkelte medlemsstater, der følger af gennemførelsen af 1996-budgettet, var Det Forenede Kongerige den medlemsstat, der fik størst fordel af den agromonetære ordning med en stigning på 30,7% i udgifterne i GBP. De agromonetære omkostninger for Irland steg også markant i forhold til 1996. Dette er et resultat af virkningerne af franchiserne og af de udløsende begivenheder i en konjunktur med en kraftig monetær appreciering. Generelt er de agromonetære udgifter for de øvrige valutaer, især for de valutaer, hvis LOK faldt betydeligt i 1995, blevet reduceret kraftigt i 1997. Overslagene for 1998 tyder på, at Det Forenede Kongeriges andel af de agromonetære udgifter vil stige betydeligt, nemlig til 60%, især hvis den forventede udligningsstøtte reelt ydes. Italien, Irland og Sverige kommer også til at drage fordel af den agromonetære ordning, især som følge af LOK-fastfrysningen. Derimod vil udgifterne for de øvrige valutaer gå ned, og de bliver ligefrem negative for Tyskland, Belgien, Frankrig, Luxembourg, Spanien, Portugal, Nederlandene og Østrig. 32 ISSN 0254-1459 KOM(98) 20 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 01 17 Katalognummer : CB-CO-98-015-DA-C ISBN 92-78-30144-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg " 3^ -


title: Kommissionens förordning (EG) nr 151/98 av den 22 januari 1998 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2008/97 om vissa tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för import av olivolja med ursprung i Turkiet

eurovoc_concepts:
Türkiye
customs regulations
import
import tax
olive oil
originating product

formats: html pdf print

text: L 18/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 1. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 151/98 av den 22 januari 1998 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2008/97 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r den s(cid:132)rskilda ordningen f(cid:148)r import av olivolja med ursprung i Turkiet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter utf(cid:132)rdas genom den h(cid:132)r f(cid:148)rord- ningen. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2008/97 av den 9 oktober 1997 (1) om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r den s(cid:132)rskilda ordningen f(cid:148)r import av olivolja och vissa andra jordbruksprodukter med ursprung i Turkiet, s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 om de anpassningar och (cid:148)ver- g(cid:134)ngs(cid:134)tg(cid:132)rder som kr(cid:132)vs inom jordbrukssektorn f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra avtalen som sl(cid:148)ts inom ramen f(cid:148)r de multila- terala handelsf(cid:148)rhandlingarna i Uruguayrundan (2), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1161/97 (3), s(cid:132)rskilt artikel 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: f(cid:148)rordning (EG) nr 2008/97 skall Den neds(cid:132)ttning av tullsatsen som f(cid:148)reskrivs i artikel 2. 2 i till(cid:132)mpas vid all import av olivolja d(cid:132)r import(cid:148)ren vid importen fram- specialavgiften p(cid:134) exporten har l(cid:132)gger bevis om att importpriset. Vid till(cid:132)mpningen av n(cid:132)mnda p(cid:134)verkat ordning b(cid:148)r det import(cid:148)ren framl(cid:132)gger bevis om att avgiften i fr(cid:134)ga har (cid:134)terbetalats till expor- t(cid:148)ren. f(cid:148)reskrivas att Kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2146/95 (4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1163/97 (5), om bland annat en (cid:148)verg(cid:134)ngsvis anpassning av specialreglerna f(cid:148)r import av olivolja med ursprung i Turkiet inneh(cid:134)ller de best(cid:132)mmelser som skall till(cid:132)mpas p(cid:134) n(cid:132)mnda ordning. Dessa best(cid:132)mmelser b(cid:148)r upph(cid:148)ra att g(cid:132)lla eftersom De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)ren- liga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r oljor och fetter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Den ordning som f(cid:148)reskrivs i artikel 2. 2 och 2. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2008/97 skall till(cid:132)mpas vid all import av olivolja d(cid:132)r import(cid:148)ren, n(cid:132)r deklarationen f(cid:148)r (cid:148)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning godtas, framl(cid:132)gger bevis om att spe- cialavgiften p(cid:134) exporten har p(cid:134)verkat importpriset och att han har (cid:134)terbetalat export(cid:148)ren denna avgift med ett belopp som h(cid:148)gst motsvarar det som anges i artikel 2. 2 i den f(cid:148)rordningen och som f(cid:134)r dras av vid importen till gemenskapen. 2. De bevis som avses i punkt 1 skall p(cid:134) ett tillfreds- st(cid:132)llande s(cid:132)tt framl(cid:132)ggas f(cid:148)r tullmyndigheterna i form av alla administrativa, kommersiella eller bankdokument. I denna f(cid:148)rordning avses med export(cid:148)ren den 3. person som anges i varucertifikatet ATR. 1 f(cid:148)r Turkiet. Artikel 2 F(cid:148)rordning (EG) nr 2146/95 upph(cid:132)vs. Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 22 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 284, 16. 10. 1997, s. 17. (2) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (3) EGT L 169, 27. 6. 1997, s. 1. (4) EGT L 215, 9. 9. 1995, s. 1. (5) EGT L 169, 27. 6. 1997, s. 4


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4161/97 του Leonie van BLADEL προς το Συμβούλ ο. Ανησυχία για την πιθανή σύλληψη πολιτών της ΕΕ και την κράτησή τους ως ομήρων από το Σουρινάμ

eurovoc_concepts:
EU relations
Netherlands
Surinam
arrest
civil war
human rights
illegal restraint

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/11 (98/C 304/15) GRAPTH ERVTHSH E-4161/97 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (22 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Anhsyxi·a gia thn piuanh· sy·llhch politv· n thw EE kai thn kra·thsh· toyw vw omh·rvn apo· to Soyrina·m (cid:201)xei la·bei to Symboy·lio gnv· sh gia 27 syllh·ceiw politv· n kai strativtikv· n poy e·ginan stiw 25 Oktvbri·oy 1. 1997 sto Soyrina·m me aformh· thn proetoimasi·a eno·w ypotiue·menoy prajikoph·matow; (cid:201)xei la·bei to Symboy·lio gnv· sh toy gegono·tow o·ti e·xei en tv metajy· gnvstopoihuei·, metajy· a·llvn apo· 2. anakoinv· seiw thw orga·nvshw gia ta anurv· pina dikaiv· mata «Moiwana 86», o·ti e·xei kakopoihuei· sobara· e·naw mega·low ariumo·w tvn syllhfue·ntvn poy ene·xontai sthn ypotiue·menh proetoimasi·a toy prajikoph·matow thw 25hw Oktvbri·oy 1997; Antilamba·netai to Symboy·lio o·ti me th sobarh· kakopoi·hsh h· ako·ma kai basanismo· tvn syllhfue·ntvn 3. ei·nai dynato·n na apospasuoy·n eyko·lvw dhlv· seiw sy·mfvna me tiw opoi·ew allodapoi·, metajy· tvn opoi·vn kai Ollandoi·, mporoy·n na katadeixuoy·n vw e·noxoi gia thn proparaskeyh· toy en lo·gv ypotiue·menoy prajikoph·ma- tow thw 25hw Oktvbri·oy 1997; Den foba·tai to Symboy·lio o·ti oi dhlv· seiw toy Soyriname·zoy symboy·loy toy kra·toyw Desi Bouterse 4. sxetika· me th symmetoxh· je·nvn dyna·mevn, metajy· tvn opoi·vn kai h Ollandi·a, sthn proetoimasi·a toy ypotiue·menoy prajikoph·matow kai oi apeile·w poy e·xoyn ektojeyuei· sta me·sa mazikh·w enhme·rvshw apo· ton en lo·gv sy·mboylo enani·on tvn je·nvn dyna·mevn, metajy· tvn opoi·vn kai h Ollandi·a, telika· ua odhgh·soyn se syllh·ceiw h· kai omhri·ew alladapv· n politv· n, ako·ma kai Ollandv· n, ba·sei kataggeli·aw gia ypotiue·menh symmetoxh· toyw sto prajiko·phma, sy·mfvna kai me tiw dhlv· seiw tvn basanisue·nvn kratoyme·nvn gia th symmetoxh· aytv· n tvn allodapv· n sthn proetoimasi·a toy ypotiue·menoy prajikoph·matow; (cid:201)xei probei· to Symboy·lio sto sxediasmo· eno·w kata·llhloy senari·oy oy·tvw v· ste na mpore·sei na antidra·sei 5. epityxv· w kai na pare·mbei th stigmh· kata· thn opoi·a h proanaferuei·sa kata·stash ua gi·nei pragmatiko·thta, o·tan dhladh· h kybe·rnhsh toy Soyrina·m anala·bei th sxetikh· dra·sh; (98/C 304/16) GRAPTH ERVTHSH E-4162/97 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (22 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Anhsyxi·a gia thn kata·stash tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn sto Soyrina·m (cid:201)xei to Symboy·lio la·bei gnv· sh gia tiw 27 syllh·ceiw politv· n kai strativtikv· n poy e·ginan sto Soyrina·m 1. stiw 25 Oktvbri·oy 1997 me aformh· thn proetoimasi·a eno·w ypotiueme·noy prajikoph·matow; Ei·nai diateueime·no to Symboy·lio na aporri·cei ton tro·po ene·rgeiaw toy Ollandoy· Ypoyrgoy· Ejvterikv· n 2. epeidh· o en lo·gv Ypoyrgo·w e·dvse entolh· na ekdouei· kai na paradouei· sth soyrinamikh· dikaiosy·nh e·naw apo· toyw ypotiue·menoyw ypo·ptoyw poy fe·tow ton Oktv· brio apo· to krysfh·geto· toy zh·thse a·sylo apo· thn ollandikh· presbei·a, env· ei·nai gnvsto· o·ti se palaio·tero ypotiue·meno prajiko·phma, stiw 8 Oktvbri·oy 1982, 15 syllhfue·ntew, oi opoi·oi epi·shw kathgorh·uhkan gia symmetoxh· toyw sto ypotiue·meno prajiko·phma, ejetele·suh- san sto Panamaribo me synoptike·w diadikasi·ew; (cid:201)xei to Symboy·lio la·bei gnv· sh gia to gegono·w o·ti o sy·mboylow toy kra· toyw toy Soyrina·m Desi Bouterse 3. e·xei anoikta· apeilh·sei gia prodosi·a thn efhmeri·da Ware Tijd kauv· w kai orisme·noyw epifanei·w Soyriname·zoyw, metajy· tvn opoi·vn o agvnisuei·w gia ta anurv· pina dikaiv· mata Stanley Rensch kai oi dhmosiogra·foi Iwan Brave kai Johnny Kamperveen, kai poiew syne·peiew uevrei· to Symboy·lio o·ti shmatodotei· to en lo·gv gegono·w; (98/C 304/17) GRAPTH ERVTHSH E-4163/97 ypobolh· : Leonie van Bladel (UPE) prow to Symboy·lio (22 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Me·tra se peri·pvsh omhri·aw politv· n thw EE apo· to Soyrina·m (cid:201)xei la·bei to Symboy·lio gnv· sh gia 27 syllh·ceiw politv· n kai strativtikv· n poy e·ginan stiw 25 Oktvbri·oy 1. 1997 sto Soyrina·m me aformh· thn proetoimasi·a eno·w ypotiue·menoy prajikoph·matow; Den fronei· to Symboy·lio o·ti oi kathgori·ew poy ekto·jeyse prosfa·tvw sta me·sa mazikh·w enhme·rvshw toy 2. Soyrina·m o sy·mboylow toy kra·toyw Desi Bouterse sxetika· me th symmetoxh· je·nvn dyna·mevn, metajy· tvn opoi·vn kai h Ollandi·a, sto sxediasmo· toy en lo·gv prajikoph·matow, apotelei· anti·drash toy prv· hn dikta· tora gia thn e·reyna poy pragmatopoi·hse to Ypoyrgei·o Dikaiosy·nhw thw Ollandi·aw, se synergasi·a me to anti·stoixo Ypoyrgei·o tvn HPA, sxetika· me tiw drasthrio·thtew toy Bouterse o·son afora· ta narkvtika·• vw gnvsto·n, h en lo·gv dikastikh· e·reyna e·xei prosfa·tvw odhgh·sei sthn e·kdosh dieunoy·w enta·lmatow gia ton entopismo· kai thn e·kdosh toy Bouterse;


eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: L 18/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 156/98 af 22. januar 1998 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1337/97 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestem- melser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af byg til alle tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1337/97 (5); i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95; i dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift; anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes i artikel 1 nævnte beløb; til det de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn  UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 16. januar indtil den 22. januar 1998 inden for rammerne af den i forordning (EF) fastsættes maksi- nr. 1337/97 omhandlede licitation, mumseksportrestitutionen for byg til 19,96 ECU/ton. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 23. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 184 af 12. 7. 1997, s. 1


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4226/97 dos Deputados Cristiana MUSCARDINI , Gianfranco FINI , Amedeo AMADEO , Roberta ANGELILLI , Spalato BELLERE' , Marco CELLAI , Gastone PARIGI , Sebastiano MUSUMECI , Salvatore TATARELLA , Antonio TRIZZA ao Conselho. Restituição dos bens das vítimas do holocausto

eurovoc_concepts:
Germany
National Socialism
central bank
gold
theft
war
war crime
war damage
war victim

text: 17. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 223/75 Resposta dada pelo Comissa·rio Bangemann em nome da Comissa(cid:152)o (12 de Mar(cid:231)o de 1998) 1. A Comissa(cid:152)o esta· consciente dos problemas apresentados pela Senhora Deputada e partilha as mesmas preocupa(cid:231)o(cid:152)es. A Comissa(cid:152)o trabalha activamente ha· mais de dois anos nestas questo(cid:152)es, tendo recentemente adoptado uma proposta de plano de ac(cid:231)a(cid:152)o para fomentar a utiliza(cid:231)a(cid:152)o segura da Internet (1) e uma proposta de recomenda(cid:231)a(cid:152)o do Conselho sobre a protec(cid:231)a(cid:152)o dos menores e da dignidade humana nos servi(cid:231)os audiovisuais e de informa(cid:231)a(cid:152)o (2). O plano de ac(cid:231)a(cid:152)o fornecera· a base para o co-financiamento pela Comunidade de uma rede europeia de 2. linhas directas para a denu·ncia de conteu·dos il(cid:14)·citos, como a pornografia infantil, de sistemas europeus de filtragem e classifica(cid:231)a(cid:152)o e de ac(cid:231)o(cid:152)es de sensibiliza(cid:231)a(cid:152)o. O plano de ac(cid:231)a(cid:152)o financiara· igualmente as ac(cid:231)o(cid:152)es previstas na recomenda(cid:231)a(cid:152)o do Conselho relativa a‘ coordena(cid:231)a(cid:152)o europeia de ac(cid:231)o(cid:152)es realizadas a n(cid:14)·vel nacional no dom(cid:14)·nio da auto-regula(cid:231)a(cid:152)o. A coopera(cid:231)a(cid:152)o internacional sera· igualmente refor(cid:231)ada com estas duas medidas. 3. A Comissa(cid:152)o esta·, ale·m disso, activamente empenhada nas discusso(cid:152)es travadas no Conselho no a(cid:136)mbito do terceiro pilar e nas discusso(cid:152)es do grupo dos Oito (que incluem, ale·m do Canada·, do Japa(cid:152)o, da Ru·ssia e dos Estados Unidos, a Alemanha, a Fran(cid:231)a, a Ita·lia e o Reino Unido) que visam a cria(cid:231)a(cid:152)o de mecanismos legais e te·cnicos que permitam uma resposta atempada de aplica(cid:231)a(cid:152)o efectiva da legisla(cid:231)a(cid:152)o internacional aos crimes informa·ticos. A Comissa(cid:152)o esta· envolvida na implementa(cid:231)a(cid:152)o do plano de ac(cid:231)a(cid:152)o aprovado pelo Conselho Europeu de Amesterda(cid:152)o, destinado a combater o crime organizado e que inclui uma recomenda(cid:231)a(cid:152)o de combate a‘ utiliza(cid:231)a(cid:152)o criminosa das novas tecnologias. Estas ac(cid:231)o(cid:152)es contribuira(cid:152)o substancialmente para desencorajar a circula(cid:231)a(cid:152)o de pornografia infantil na 4. Internet. JO C 48 de 13. 2. 1998. (1) (2) COM(97) 570 final. (98/C 223/93) PERGUNTA ESCRITA E-4226/97 apresentada por Cristiana Muscardini (NI), Gianfranco Fini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Bellere· (NI), Marco Cellai (NI), Gastone Parigi (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Salvatore Tatarella (NI) e Antonio Trizza (NI) ao Conselho Objecto: Restitui(cid:231)a(cid:152)o dos bens das v(cid:14)·timas do holocausto (22 de Janeiro de 1998) A imprensa de toda a Europa publica com uma freque(cid:136)ncia justificada e com uma emo(cid:231)a(cid:152)o inalterada informa(cid:231)o(cid:152)es relativas ao holocausto e aos sobreviventes desta imensa trage·dia. A meio se·culo de dista(cid:136)ncia deste acontecimento na(cid:152)o foi ainda resolvido o problema da restitui(cid:231)a(cid:152)o dos bens extorquidos a‘s v(cid:14)·timas ou conservados em institui(cid:231)o(cid:152)es de cre·dito e bancos espalhados por va·rios pa(cid:14)·ses, assim como na(cid:152)o foi ainda esclarecido o que sucedeu ao ouro roubado pelos nacional-socialistas. Considerando a legitimidade das exige(cid:136)ncias dos sobreviventes e dos seus leg(cid:14)·timos herdeiros, podera· o Conselho indicar se na(cid:152)o pretende exercer todas as presso(cid:152)es poss(cid:14)·veis junto dos governos em questa(cid:152)o, pertencentes ou na(cid:152)o a‘ Unia(cid:152)o Europeia, de forma a po(cid:136)r termo a esta flagrante injusti(cid:231)a? Resposta (27 de Abril de 1998) A Comunidade na(cid:152)o tem compete(cid:136)ncia na mate·ria abordada, pelo que o Conselho na(cid:152)o se encontra em posi(cid:231)a(cid:152)o de pressionar sobre o assunto os Governos visados. Em muitos pa(cid:14)·ses, incluindo Estados-membros da Unia(cid:152)o Europeia, encontram-se em curso averigua(cid:231)o(cid:152)es, por comisso(cid:152)es e outros organismos independentes, destinadas a esclarecer as interroga(cid:231)o(cid:152)es acerca do destino que tiveram os bens das v(cid:14)·timas do holocausto, bem como o ouro colocado pelos nazis nos bancos centrais dos pa(cid:14)·ses ocupados. Ale·m de tais averigua(cid:231)o(cid:152)es, foram tambe·m ja· realizadas confere(cid:136)ncias internacionais sobre estas questo(cid:152)es, encontrando-se programadas outras