title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Matthaeus-Tax-ohjelman toteuttamisesta tammikuun 1 päivästä 1996 joulukuun 31 päivään 1996 -(29 päivänä lokakuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 11 artikla)

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative cooperation
civil servant
tax system
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO -tr -tr 4 ir Bryssel, 07. 01. 1998 KOM(97) 722 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE MATTHAEUS-TAX -OHJELMAN TOTEUTTAMISESTA TAMMIKUUN 1 PÄIVÄSTÄ 1996 JOULUKUUN 31 PÄIVÄÄN 1996 (29 PÄIVÄNÄ LOKAKUUTA 1993 TEHDYN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN 11 ARTIKLA) 1. JOHDANTO Välillisestä verotuksesta vastaavien kansallisten viranomaisten välillä tarvittiin syvällistä ja kestävää yhteistyötä sen varmistamiseksi, ettei rajalla toteutettavien tarkastusten poistaminen 1 päivästä lisäisi välilliseen verotukseen liittyviä petoksia, veron kiertämistä ja kilpailun (arvonlisävero ja valmistevero) vääristymistä. Yhteistyön edistämiseksi komissio ehdotti välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten "Matthaeus-Tax" -koulutusohjelmaa, jonka neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 1993l. tammikuuta 1993 alkaen Päätöksen 3 artiklassa vahvistetut ohjelman tavoitteet ovat: valmistella jäsenvaltioiden kansallisia virkamiehiä sisämarkkinoiden vaikutuksiin ja hallinnollisen yhteistyön kehittämiseen ja varmistaa näin yhteisön lainsäädännön entistä parempi soveltaminen saada kansalliset virkamiehet tietoisiksi työnsä yhteisönlaajuisuudesta ja kehittää keskinäistä jäsenvaltioiden viranomaisten välillä luottamusta välillisestä verotuksesta vastaavien antaa välillisestä verotuksesta vastaaville virkamiehille sovellettua ammatillista täydennyskoulutusta hyödyntää välillisestä verotuksesta vastaavien yhteisössä toimivien yksikköjen tietämystä mahdollisimman paljon henkilöstön liikkuvuuden avulla ja parantaa siten sisämarkkinoiden hallintoa ja tehokkuutta edistää tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä asianmukaisten hallintojen kaikilla tasoilla niiden saamiseksi työskentelemään yhdessä sisämarkkinoilla. tavoitteet virkamiesvaihdolla, Nämä koulutusseminaareiUa, yhteensovitetuilla ammatillisen koulutuksen ohjelmilla sekä vaihtoon todennäköisesti osallistuville virkamiehille tarkoitetulla kielikoulutuksella. saavuttaa keinolla: neljällä aiotaan Toiminta käynnistettiin 1 päivänä heinäkuuta 1993. Neuvostolle ja parlamentille annetussa komission kertomuksessa KOM (95) 663 käsiteltiin ohjelman toteuttamista 1 päivän heinäkuuta 1993 ja 31 päivän joulukuuta 1994 ja kertomuksessa KOM (96) 543 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisenä aikana. 1 Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä lokakuuta 1993, EYVL N:o L 280, 13. 11. 1993 - 2- 2. TOIMINTA VUONNA 1996 2. 1 Virkamiesvaihto 2. 1. 1 Tavoitteet tietämystä Virkamiesvaihdon päätavoitteena on parantaa välillisestä verotuksesta vastaavien virkamiesten ja menettelyistä. Sekä käytännön tietämystä että teoreettista tietämystä on parannettava. Näin saadaan kehitetyksi yhteistyötä ja levitetyksi parhaita menettelytapoja. Oikeiden työtehtävien tekeminen vastaanottavassa hallinnossa on hyvä keino saavuttaa tavoitteet. organisaatioista, menetelmistä jäsenvaltioiden eri 2. 1. 2 Organisaatio Vuonna 1996 jäsenvaltioille annettiin ensimmäistä kertaa täysi päätösvalta valita vaihtoon lähetettävien virkamiesten määrämaa (vuonna 1995 ainoastaan 50 prosenttia valittiin tällä tavalla ja muut tapaukset sovittiin komission ja jäsenvaltioiden välillä). Vastuuta hajautettiin jäsenvaltiolle myönnettiin virkamiesvaihtoon tarkoitetut määrärahat (aiemmin myönnettiin tietty määrä vaihtoja) ja rohkaistiin hyödyntämään niitä mahdollisimman hyvin. Uudistuksen tarkoituksena oli kannustaa jäsenvaltioita asettamaan tarpeensa tärkeysjärjestykseen käytettävissä olevien määrärahojen mukaisesti. siten, että jokaiselle edelleen Jäsenvaltiot antoivat määrärahojen käyttöä koskevan arvion vuoden puolivälissä voimavarojen mahdollisimman tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi. Sellaisten maiden varat, jotka ennakoivat jättävänsä määrärahoja käyttämättä (Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta) jaettiin uudelleen määrärahat ylittäville maille (Ranska, Suomi, Belgia). jokaiselle vaihtoon osallistuvalle virkamiehelle Lopuksi vaihto-ohjelman valmistelun ja toteuttamisen parantamiseksi komissio kokosi tarkoitettuja oppaita perustietojen sarjan kaikille kansallisille verohallinnoille tarjoamiseksi ennen vierailun toteuttamista. Samanaikaisesti vuonna 1996 yritettiin yhdessä siirtyä yleisvaihdoista toimintaan) (virkamiesryhmän yleinen perehdyttäminen vastaanottavan viraston yksittäisiin vaihtoihin (työskentely sopivan kollegan kanssa) tai kohdennettuihin vaihtoihin (erityishanke). 2. 1. 3 Toiminta Vuonna 1996 toteutettiin 218 vaihtoa (vuonna 1995 vaihtoja oli 116, vuonna 1994 niitä oli 95 ja vuonna 1993 vaihtoja oli 88). Lisäys saavutettiin käyttämällä varoja entistä paremmin ja kohdistamalla varoja uudelleen seminaareista vaihtoihin. Vaihdoista 34 prosenttia oli yleisvaihtoja, 25 prosenttia yksittäisvaihtoja ja 42 prosenttia kohdennettuja vaihtoja. Lisätietoja vaihtoon osallistuneista virkamiehistä on tämän kertomuksen liitteessä A. 2. 1. 4 Arviointi Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat virkamiesvaihtoa ympäri vuoden. Lisäksi virkamiehet (ja vuodesta 1996 heidän esimiehensä) antavat palautetta kyselylomakkeilla. Myös 3- kansallisia verohallintoja pyydettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 kertomaan käsityksensä vaihto-ohjelman hyödyllisyydestä. parantamisessa. Yhdistynyt Kansallisilta hallinnoilta, virkamiehiltä ja heidän esimiehiltään saadut huomiot olivat yllättävän myönteisiä. Belgia katsoi, että ne olivat "menestyksen kruunaamia". Saksan osalta huomattiin virkamiesten suuri mielenkiinto ohjelmaa kohtaan ja heidän osuutensa yhteistyön innostunut virkamiestensä antamasta palautteesta ja huomautti, että muut jäsenvaltiot olivat todella ponnistelleet vastatakseen virkamiesten tarpeisiin. Ruotsissa pantiin merkille, että yhdelle isäntänä toimineelle virkamiehelle vaihto oli ollut hänen parhaimpia kokemuksiaan verohallinnossa. Useat jäsenvaltiot olivat tyytyväisiä uusiin joustaviin järjestelyihin vaihtojen järjestämiseksi ja kohdennettujen vaihtojen lisäämiseen (Italia, Ranska, Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi, Suomi). kuningaskunta hyvin oli Tätä tukivat virkamiesten huomiot: "uudisti moraalia ja antoi uusia virikkeitä uralle" (Belgia); "vaihto on ollut hyödyllinen ei ainoastaan toiminnan kannalta vaan myös virkamiehen näkemysten laajenemisen kannalta" (esimies, Yhdistynyt kuningaskunta); "vierailu sekä keskusvirastoon että aluetoimistoon oli onnistunut ratkaisu" (Tanska); "vaihdosta oli myönteisiä tuloksia sekä todellista ja aivan ilmeistä hyötyä" (Luxemburg). Vaihto-ohjelma johti myös todellisiin muutoksiin kansallisissa hallinnoissa. Alankomaat pani merkille, että vaihto-ohjelman työtapoja ymmärrettiin entistä paremmin ja epävirallinen viestintä parani. Itävalta pani merkille riskianalyysin useita ohjelman perusteella käyttöönotto, sähköisen tietojenkäsittelyn alalla. lisääntynyt kiinnostus kielikoulutukseen lukien ja yhteistyö tehtyjä muutoksia, mukaan tuloksena muiden jäsenvaltioiden tilintarkastustekniikoiden käyttö Lisäksi virkamiehet kertoivat muun muassa valvontamenetelmien parantamisesta, joita ovat esimerkiksi tarkastettavien asiakirjojen valinta tietokoneiden avulla (Belgia), ATK- (Portugali, Kreikka, Luxemburg), äskettäin ja rekisteröityneiden yritysten tilintarkastus (Suomi), riskianalyysin entistä parempi käyttö (Itävalta, Suomi), käteiskauppiaiden entistä parempi valvonta (Portugali, Yhdistynyt (Portugali), kuningaskunta), alkoholin valmisteveron entistä parempi valvonta kauppiaiden laajan tilintarkastuksen aloittaminen (Kreikka), perintämaksujärjestelmien ja työskentelykäytäntöjen parantaminen (Ranska), ammatillinen erikoistuminen petosten tutkintaan (Irlanti), veronmaksajien avustamisen parantaminen (Ranska), kaupan harjoittajien koulutusohjelmien kehittäminen virheiden poistamiseksi (Portugali) ja hallinnollisen yhteistyön parantaminen (Itävalta, Saksa ja Ranska). ja petossyytteiden nostamiseen Ohjelmaa on vielä mahdollista parantaa: Kreikka, Ruotsi, Ranska ja Tanska pitivät yksittäisiä vaihtoja ja kohdennettuja vaihtoja hyödyllisempinä kuin yleisvaihtoja. Saksa ja Kreikka korostivat sitä, että vaihtojen olisi oltava käytännöllisiä ja virkamiehen erityistarpeisiin liittyviä. Ruotsi korosti jokaista vaihtoa varten räätälöidyn ohjelman merkitystä. Virkamiehet olivat sitä mieltä, että vaihtojen on oltava nykyistä pidempiaikaisia todellisen yhteistyön toteuttamiseksi (Saksa, Belgia, Ranska, Luxemburg, Italia, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta). Valmistelun aikaisia yhteyksiä olisi lisättävä ja vaihdon aikana olisi oltava enemmän joustavuutta (Belgia, Irlanti, Ruotsi, Ranska ja Espanja). - 4- Vastaanottavan viranomaisen on ponnisteltava nykyistä enemmän tavoitteiden saavuttamiseksi (Kreikka, Ranska ja Ruotsi). Olisi tehtävä nykyistä enemmän käytännön yhteistyötä, erityisesti todellista valvontatyötä toimistossa ja kentällä (Belgia, Kreikka, Ranska, Suomi, Ruotsi, Itävalta, Saksa, Alankomaat). Olisi toteutettava entistä erikoistuneempia vaihtoja erillään muiden virkamiesten vaihdosta (Itävalta, Belgia, Saksa, Espanja, Portugali, Irlanti, Yhdistynyt Kuningaskunta, Kreikka). ja paremmin virkamiesten Nämä arviot ovat vaihtoon osallistuneiden virkamiesten aiempina vuosina antamien tehty vaihtojen saamiseksi entistä arvioiden kaltaisia. Vaikka parannuksia on käytännöllisemmiksi lisäedistystä tarvitaan. Erityisesti vastaanottavien viranomaisten on pyrittävä entistä enemmän työtehtäviä. Joidenkin antamaan muiden jäsenvaltioiden osalta jatkuvana ongelmana on toteutettavia tehtäviä rajoittava, yleensä ja verotietojen jäsenvaltioiden ja mahdollisuuksia työskennellä niiden puitteissa. liittyvä kansallinen pohdittava jäsenvaltioiden virkamiehille lainsäädäntö. Komission luottamuksellisuuteen tarpeita vastaaviksi, tulevaisuudessa yksityiskohtia rajoitusten todellisia on Vaihtojen lukumääräinen arviointi, joka perustuu virkamiesten ja heidän esimiestensä täyttämiin kyselylomakkeisiin, esitetään liitteessä A. 2. 2 Seminaarit 2. 2. 1 Tavoite tavoitteena on tarjota kansallisten hallintojen virkamiehille Seminaariohjelman mahdollisimman hyvä tilaisuus suunnitelmalliseen ajatustenvaihtoon. Seminaarit tarjoavat mahdollisuuden levittää parhaita menettelytapoja jäsenvaltioissa, tarkastella yhteisiä ongelmia ja ratkaisuja, kouluttaa virkamiehiä heidän työhönsä kuuluvissa yhteisöön liittyvissä asioissa sekä tehostaa hallinnollista yhteistyötä. Seminaarit voivat asiakirjojen myös parantamiseksi. johtaa ehdotuksiin voimassa olevien yhteisön oikeudellisten 2. 2. 2 Toiminta Vuonna 1996 järjestettiin 10 seminaaria (vuonna 1995 järjestettiin 11, vuonna 1994 järjestettiin 8 ja vuonna 1993 järjestettiin 6 seminaaria). Kaksi seminaaria rahoitettiin ja niitä käsiteltiin vuoden 1995 kertomuksessa. vuoden 1995 Seminaareihin osallistui noin 300 virkamiestä. Kunkin seminaarin lyhyt kuvaus esitetään liitteessä B. talousarviosta 2. 2. 3 Arviointi seminaarin keskipitkän Osallistujat täyttivät kyselylomakkeen kunkin seminaarin lopussa. Kuusi kuukautta myöhemmin kukin jäsenvaltio täytti lisäkyselylomakkeen, jonka tarkoituksena oli arvioida Kyselylomakkeiden yksityiskohtainen tarkastelu esitetään liitteessä B. Yleisesti ottaen välittömästi vaihdon jälkeen tehtyjen arvioiden mukaan vuonna 1996 järjestettyjä seminaareja pidettiin lievästi vähemmän onnistuneina kuin vuosina 1993 - 95 järjestettyjä seminaareja. Kuusi kuukautta vaihdon jälkeen tehdyt arvioinnit ovat näitä myönteisempiä. Seminaarit olivat yleisesti ottaen hyödyllisiä ja onnistuneita asioiden ymmärtämisen syventämiseksi, ja 11 työskentelykäytännöissä, 33 prosenttia prosenttia seminaareista johti muutoksiin vaikutusta. aikavälin - 5- seurantakokousten järjestämiseen ja 51 prosenttia muihin seurantatoimiin kansallisissa hallinnoissa. 2. 3 Yhteinen koulutusohjelma 2. 3. 1 Tavoite Matthaeus-Tax-päätöksessä esitetään yhteisen koulutusrakenteen kehittämistä koskeva tavoite. 2. 3. 2 Toiminta Jäsenvaltioiden kanssa neuvoteltuaan komissio teki päätöksen2 vuonna 1995 Matthaeus- Tax-ohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan c alakohdassa määrätystä ammatillista koulutusta koskevasta yhteisestä ohjelmasta. Vuosi 1996 oli ohjelman ensimmäinen kokonainen täytäntöönpano vuosi. Täytäntöönpanon yksityiskohdat esitetään liitteen C taulukossa 24. 2. 3. 3 Arviointi Taulukosta 24 käy ilmi, että samoin kuin vuonna 1995, joillakin jäsenvaltioilla oli suuria vaikeuksia toimittaa tietoja virkamiehille annetusta koulutuksesta huolimatta komission yrityksistä selvittää vaadittuja tietoja. Tietojen puuttumista koskevaa ongelmaa käsitellään FISCALIS-ohjelman ehdotuksissa. Vuosilta 1995 ja 1996 käytettävissä olevien tietojen epätäydellisyyden vuoksi luotettavia johtopäätöksiä ei voida tehdä. 2. 4 Kielikoulutus 2. 4. 1 Tavoite Matthaeus-Tax-päätöksessä määrätään, osallistuville virkamiehille on annettava kielikoulutusta. että virkamiesvaihtoon mahdollisesti 2. 4. 2 Toiminta Liitteessä D esitetään kielikoulutusta koskevat yksityiskohdat ja koulutuksesta vuonna 1996 saadut tulokset. 2. 4. 3 Arviointi Yleisen koulutusohjelman osalta joidenkin maiden antamat virkamiehille tarkoitettua kielikoulutusta koskevat tiedot ovat vuoden 1995 tietojen tavoin puutteellisia luotettavien johtopäätösten tekemiseen. Tätä tietojen puutteellisuuteen liittyvää kysymystä ehdotetaan käsiteltäväksi FISCALIS-ohjelmassa. Vaihtoihin osallistuvien virkamiesten antamat tiedot muodostavat arviointikelpoisen otoksen verotuksesta vastaavista virkamiehistä. Vaikka virkamiehet näyttävät kykenevän viestimään vastaanottavassa maassa melko hyvin, vastaanottavan maan kielen osaamistaso näyttää pudonneen. Kielikursseille osallistuvien vaihtoon lähtevien virkamiesten määrä on vakio, noin 20 prosenttia. 2 Komission päätös 95/279/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 172, 22. 7. 95, s. 24 - 6- 3. HALLINTO JA RAHOITUS 3. 1 Hallinto Ohjelmaa johtavat kussakin jäsenvaltiossa toimivat koordinaattorit (tavallisesti kaksi koordinaattoria, jos valmisteveron ja alv:n hallinnot ovat erillään) ja komission yksiköt. Vuonna 1995 komissio ja koordinaattorit kokoontuivat neljästi Matthaeus-Tax- komiteassa. Komitean pääasiallisena tehtävänä oli suunnitella ja valvoa vuoden 1996 vaihtoa ja seminaariohjelmaa sekä laatia vuoden 1997 ohjelma. Vuonna 1996 komissio hyväksyi menettelyoppaan, johon koottiin edellisten vuosien aikana kertyneet parhaimmat menettelytavat. Tämä yksinkertaisti huomattavasti ohjelman hallinnointia. Komission ja jäsenvaltioiden ponnistelujen kohdentamiseksi komitea oleviin kyselylomakkeisiin). Yleisesti ottaen tulostavoitteet luotiin tulosten parantamiseksi vuodesta 1995, jolloin puolestaan saavutettiin parempi tulos kuin vuosina 1993 - 94. Lisäksi otettiin käyttöön esimiehille tarkoitettu kuusi kuukautta vaihdon jälkeen täytettävä lisäarviointilomake, jonka tulokset esitetään tässä kertomuksessa. hyväksyi myös tulostavoitteet perustuvat liitteissä (jotka 3. 2 Talousarvio Budjettikohta B5-3051 koskee sekä tullialan Matthaeus-ohjelmaa että verotuksen tähän Matthaeus-Tax-ohjermaa menettelytapoihin budjettikohtaan varattiin 3 200 000 ecua, joista komissio osoitti Matthaeus-Tax- ohjelmaan 825 000 ecua (712 000 ecua vuonna 1995, 600 000 ecua vuonna 1993 ja 1994). Tästä 520 000 ecua myönnettiin vaihtoihin ja 305 000 ecua seminaareihin. Vaihtoihin myönnetyistä määrärahoista käytettiin 87 prosenttia ja seminaareihin myönnetyistä määrärahoista 92 prosenttia. liittyvistä syistä. Vuonna 1996 Seminaarien osalta vajaakäyttö on hyväksyttävissä rajoissa, kun otetaan huomioon, että määrärahat myönnettiin kutakin seminaaria kohden laskettujen osallistujakohtaisten keskimääräisten kulujen perusteella. Vaihtojen osalta määrärahojen vajaakäyttö on valitettavaa. Kuusi jäsenvaltiota (Saksa, Kreikka, Espanja, Alankomaat, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta) vastaa 80 prosentista vajaakäytöstä. Komissio uskoo, että tämä johtuu suurelta osin siirtymisestä hajautettuun talousarviomenettelyyn. Vuoden 1997 tuloksia on tarkasteltava mahdollisten taustalla olevien ongelmien havaitsemiseksi. 3. 2. 1 Rahoituksen hallinto Kuten 2. 1. 2 kohdassa mainittiin, vaihtoon varatun talousarvion hallinto hajautettiin täysin tehokkaamman käytön edistämiseksi. Myös jäsenvaltioiden määrärahojen entistä rahoitusvalvontamenettelyt hajautettiin ja uudenaikaistettiin vuonna 1996, kuten vuoden 1995 kertomuksessa suunniteltiin. - 7- 4. OHJELMAN ALOITTAMINEN ASSOSIOITUNEISSA MAISSA käynnistettiin Matthaeus-Tax-ohjelma oli avoin kymmenelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle (sekä Maltalle ja Kyprokselle) osana yhteisön näitä maita kohtaan tekemää sitoumusta3. Ohjelma rahoitettuna 1996 Tulli pilottihankkeena Matthaeus-Tax-ohjelman yhteydessä. Komission yksiköt ovat laatineet vuoden 1996 pilottihanketta koskevan kertomuksen. Vaikka assosioituneiden maiden osallistuminen tässä täydellisemmän kertomuksessa ja sen liitteissä esitetään pilottihanketta koskevan kertomuksen tiivistelmä. täysimääräinen osa Matthaeus-Tax-ohjelmaa, ei olekaan -ohjelmasta vuonna 2000 4. 1 Vaihdot johonkin Toteutettiin 22 vaihtoa, joissa useimmat assosioituneet maat lähettivät yhden alv- ja yhden valmisteveroasiantuntijan tiedot esitetään liitteessä A. Assosioituneet maat, jotka osallistuivat maidensa osallistumista arvioivaan Matthaeus-Tax-komitean kokoukseen, ilmaisivat arvostavansa vaihtoja erittäin paljon. Tätä näkemystä tukee myös kyseisten maiden virkamiesten antama myönteinen arviointi. Tärkeimpänä seikkana tuli ilmi se, että assosioituneiden maiden virkamiesten kielitaitoa on kohennettava kiireellisesti. jäsenvaltioon. Yksityiskohtaiset 4. 2 Seminaarit Yksi virkamies kustakin assosioituneesta maasta kutsuttiin kolmeen kahdeksasta seminaarista (kahteen arvonlisäveroa ja yhteen valmisteveroa käsittelevään seminaariin). Virkamiesten täyttämistä kyselylomakkeista kävi ilmi, että he arvostivat seminaareja jopa enemmän kuin jäsenvaltioiden virkamiehet. Kielteisenä asiana huomattiin se, että virkamiesten täysimääräistä osallistumista haittasi puutteellinen kielitaito. Lisätietoja esitetään liitteessä B. 4. 3 Päätelmät Ohjelmaan osallistuminen pilottihankkeena vuonna 1996 oli oleellinen osa yhteisön liittymistä strategiaa assosioituneiden maiden avustamiseksi niiden valmistellessa unioniin. Virkamiesten omien ja vastaanottavien jäsenvaltioiden ponnistelujen ansiosta kokemus osoittautui arvokkaaksi etenkin edessä olevien työtehtävien selvittämiseksi. Tämän vuoksi pilottihanketta jatketaan vuosina 1997 ja 1998. Sen lisäksi FISCALIS- ehdotukseen sisältyvät assosioituneiden maiden tarpeet (katso jäljempänä 5. 1 kohta). 5. PÄÄTELMÄT Vuonna 1996 esille nousee ohjelman rahoituksellisesti suurimman osan, vaihto- ohjelman, onnistuminen. Ohjelma lähes kaksinkertaistettiin ja sen laatua parannettiin huomattavasti. Tämä on suurimmaksi osaksi virkamiesten ja heidän vastaanottajiensa ansiota. On kuitenkin selvä, että ohjelman hallinnon parantamien ja aiempaa parempi valmistautuminen sekä vaihtojen toteuttaminen (entistä enemmän kohdennettuja ja Esitetty valkoisessa kirjassa Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden valmistautumisesta unionin sisämarkkinoihin liittymiseen, KOM(95) 163 lopull. käytännön vaihtoja) mahdollistivat toiminnan lisääntymisen ja laadun paranemisen. Tämän osalta erityismaininnan ansaitsevat kansallisten koordinaattorien ponnistelut. Sen sijaan seminaariohjelman osalta aiempien vuosien huomattavat parannukset eivät toistuneet. Vaikka osallistujien vaikutelmat olivat ainoastaan hieman vähemmän myönteisiä kuin vuonna 1995 (ja kuusi kuukautta vaihdon jälkeen tehtävät arvioinnit olivat monessa tapauksessa myönteisemmät kuin vuonna 1995), voidaan tehdä joitakin johtopäätöksiä. Kymmenen seminaarin järjestäminen vuoden aikana oli liian suuri tehtävä komission yksiköille, jotka suurimmaksi osaksi vastasivat järjestelyistä. Joissakin tapauksissa seminaareissa käsitellyt aiheet ja jäsenvaltioiden lähettämät osallistujat sopivat huonosti yhteen. Tarvitaan sekä alan teoreettisia kysymyksiä käsitteleviä että niitä käytännönläheisempiä, menetelmiä käsitteleviä seminaareja. Tulevaisuudessa komission on tarpeen kohdistaa voimavarojaan pienempään seminaarimäärään ja ponnistella aiempaa enemmän sen varmistamiseksi, että niihin kokoontuvat sopivimmat osallistujat. Yleisesti ottaen komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että seminaariohjelma on herättänyt kansallisissa verohallinnoissa todellista keskustelua, jota ei aiemmin ollut lainkaan. 5. 1 FISCALIS-ohjelma Matthaeus-Tax-ohjelmasta vuonna 1996 saadut kokemukset vaikuttivat huomattavasti FISCALIS-ohjelmaa koskevan ehdotuksen laatimiseen (KOM (97) 175), jonka on määrä tulla voimaan vuonna 1998. Erityisesti vaihto-ohjelman onnistuminen ja kansallisten virkamiesten keskuudessa havaittu vaihto-ohjelman kysyntä vaikuttivat päätökseen ehdottaa tämän kysynnän ja nämä tarpeet täyttävää ohjelmaa. Lisäksi FISCALIS-ehdotus yhdistää Matthaeus-Tax-ohjelman laajempaan kaltaisen yhteistyöpolitiikkaan. Lopuksi koulutusta ja assosioituneita maita koskeviin FISCALIS- ehdotuksiin vaikuttivat voimakkaasti Matthaeus-Tax-ohjelmasta saadut kokemukset. Koulutuksessa ja kielikoulutuksessa havaitut ongelmat vaikuttivat erityisen paljon. toiminnan yhteisön - 9- Liite A: Vaihto Vuonna 1996 jäsenvaltiot saivat täysin vapaasti valita virkamiehensä vastaanottavan jäsenvaltion. Lähetettyjen ja vastaanotettujen virkamiesten lukumääriä vertailemalla (katso taulukot 1-3) voidaan todeta, että Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ruotsi ja Belgia olivat erityisen suosittuja. Saksa ja Italia olivat vähiten suosittuja vastaanottajamaita. Tämä jakauma saattaa heijastaa suhteellisesti yleisimpien kielten käyttämistä maiden verotushallinnoissa. Olisi valitettavaa, jos tämä kehitys jatkuisi: Saksassa vierailleet virkamiehet antoivat vaihdolle poikkeuksetta korkeat pisteet. Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten profiili (taulukot 4-8) oli säilynyt suurelta osin muuttumattomana. Taulukossa 9-11 esitetään, että vuonna 1996 vaihtojen valmistelun ja toteuttamisen parantamista koskevilla ponnisteluilla (entistä parempia hakijoita ja entistä kohdennetumpia vaihtoja) oli virkamiesten omasta mielestä lievästi myönteinen vaikutus. Esimiesten vastaus samaan kysymykseen oli yllättäen huomattavasti myönteisempi. Taulukoissa 12-18 esitetään kuva vaihdon laajemmista vaikutuksista. Vuoden 1996 luvut ovat jonkin verran myönteisempiä kuin vuoden 1995, vaikka esimiehet olivatkin lievästi epäilevämpiä vaikutusten suhteen kuin heidän alaisinaan toimivat virkamiehet. Merkittävintä on se, että 40 prosenttia virkamiehistä (taulukko 14) osasi ennustaa hallinnollisia muutoksia vaihdon tuloksena. Tämä luku on kasvanut tasaisesti ohjelman aikana (vaikka se on vieläkin suurempi assosioituneiden maiden osalta). -10 Taulukko 1 : Vaihdon jakav im a vuonna tl996 Vastaanottava jäsenvaltio Koti- jäsenvaltio Lähetettyjen virkamiesten määrä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 15 14 17 12 13 21 11 20 8 10 15 12 14 17 19 1 1 1 2 2 2 1 2 2 2 2 2 YHT. 218 20 1 1 1 1 1 3 2 1 1 1 3 9 1 8 Vastaanotettujen virkamiesten määrä 4 1 1 2 1 2 2 1 1 2 1 1 4 2 1 1 2 2 1 3 2 1 2 2 3 1 1 2 1 2 1 1 1 1 3 1 1 2 2 1 1 1 1 2 2 1 2 3 2 3 2 2 3 1 1 1 1 2 1 2 2 1 1 2 3 1 1 1 1 2 2 1 1 2 1 2 2 1 1 4 2 5 3 1 2 4 1 2 2 1 1 2 1 15 11 19 13 13 8 20 12 11 13 21 25 -11 - Taulukko 2: Vaihdon jakau ma vuosina 1993 - 96 Vastaanottava jäsenvaltio Koti- jäsenvaltio Lähetettyjen virkamiesten määrä B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 39 35 46 35 37 47 29 51 19 31 22 30 20 24 52 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Vastaanotettujen virkamiesten määrä 3 2 3 1 3 3 2 1 1 1 1 2 1 5 3 2 2 3 5 3 6 2 2 4 2 1 4 2 4 2 4 6 1 4 3 4 2 5 1 2 5 5 2 3 2 2 2 4 1 2 1 1 1 2 4 3 2 2 2 5 1 4 1 1 1 3 1 4 3 3 3 5 5 2 7 2 3 1 5 2 8 2 6 5 1 1 3 3 1 2 2 2 2 2 1 2 2 5 6 5 3 2 1 3 2 2 2 4 2 2 2 2 4 3 4 5 4 3 5 1 3 2 3 4 6 3 4 1 1 1 2 1 1 2 1 1 3 1 2 2 1 2 2 6 1 3 1 2 3 3 2 1 2 4 1 2 1 1 1 2 2 1 3 2 2 3 2 2 2 2 1 1 4 4 4 9 6 4 7 6 2 4 2 4 1 5 3 2 YHT. 517 45 29 39 32 30 49 33 39 15 49 18 29 20 31 59 -12 Taulukko 3: Vaihdon jakauma vuonna 1996 - Assosioituneet maat Vastaanottava jäsenvaltio Assosioitunut maa Lähetettyjen virkamiesten määrä Bulgaria Tsekin tasav. Kypros Viro Unkari Latvia Liettua Malta Puola Romania Slovakia Slovenia 2 2 2 1 1 2 2 2 1 4 1 2 1 1 1 2 YHT. 22 2 3 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Vastaanotettujen virkamiesten määrä 1 1 1 1 1 1 2 1 1 1 1 1 0 2 3 2 0 2 0 1 1 1 1 2 1 1 2 1 1 - 13 Huom. Tähdellä (*) merkityistä muuttujista ei ole saatavissa vertailukelpoisia lukuja vuosilta 1993 -1994. "JV" "AM" arvonlisäverotuksesta vastaavia virkamiehiä virkamiehiä. assosioituneita maita, "ALV" ja "Vv" valmisteverosta vastaavia jäsenvaltioita, tarkoittaa Taulukko 4: Sukupuoli Miehiä Naisia 1996 JV 69% 31% 1996 AM 61% 39% 1996 ALV 67% 33% 1996 Vv 76% 24% 1995 JV 70% 30% 1993-94 JV 77% 23% Naisia prosentuaalisesti eniten: Suomi (71%), Kreikka assosioituneet maat (56%) Naisia prosentuaalisesti vähiten: Belgia (8%), Irlanti (9%), Itävalta (14%), Yhdistynyt kuningaskunta (17%) (58%), Ruotsi (56%), Taulukko 5: Keskimääräinen ikä 1996 JV 41 1996 AM 39 1996 ALV 41 1996 Vv. 42 1995 JV 41 1993-94 JV 39 Taulukko 6: Työn ala 1996 JV 69% 26% 1996 AM 1995 1993-94 61% 28% 79% 18% 80% 20% 5% 11% 3% 0% ALV Valmiste vero Molemmat Taulukko 7: Virka-asema Johtavat virkamiehet Työnjohdosta ja valvonnasta vastaavat voivat myös virkamiehet, osallistua suorittaviin tehtäviin Pelkästään suorittavia tehtäviä hoitavat mutta tekevät työssään päätöksiä virkamiehet jotka 1996 JV 20% 44% 1996 AM 22% 39% 1996 ALV 18% 42% 1996 Vv. 23% 48% 1995 JV 23% 48% 1993- 94 JV 24% 40% 37% 39% 40% 29% 30% 36% Taulukko 8: Miksi uskot tulleesi valituksi? Vapaaehtoisuus Tekninen tietämys Kielitaito Tehtävä virastossa muu 1996 JV 30% 23% 20% 24% 3% 1996 AM 5% 27% 30% 35% 3% 1995 JV 28% 22% 18% 26% 5% 1993-94 JV 26% 24% 25% 23% 2% - 14- Taulukko 9: Asetitko virastollesi ennakolta erityisiä vaihtoa koskevia tavoitteita? * 1996 JV 82% 18% 1996 AM 71% 29% 1995 JV 74% 26% Kyllä Ei Taulukko 10: Jos asetit, saavutettiinko nämä tavoitteet ?* Kyllä, täydellisesti 27% 8% 26% 1996 JV4 1996 AM 1995 JV Enimmäkseen Osittain Ei lainkaan 59% 75% 61% 13% 17% 9% 0% 0% 4% Taulukko 11: Kuinka läheisesti vaihto liittyi työhösi ?* 1996 JV5 1996 AM 1995 JV Hyvin läheisesti 36% 17% 42% 56% 19% 28% 3% 0% 0% 0% 36% 42% 18% 5% 0% Ei lainkaan Taulukko 12: Oliko vaihdosta saadusta kokemuksesta hyötyä ?* 1996 JV6 1996 AM 1995 JV Hyvin paljon 50% 44% 40% 50% 10% 6% 1% 0% 0% 0% Ei lainkaan 50% 37% 12% 1% 0% Taulukko 13: Kuinka suurta osaa tästä kokemuksesta pystyit hyödyntämään omassa virastossasi ?* 1996 JV7 1996 AM 1995 JV Kaikkea 6% 6% 23% 67% 48% 6% 19% 17% 3% 6% En mitään 11% 26% 47% 15% 1% Taulukko 14: Voitko arvioida vaihtosi johtavan hallinnon muutoksiin? Kyllä Ei 1996 JV 40%8 60% 1996 AM 53% 47% 1995 JV 27% 73% 1993-94 JV 12% 88% 4 5 6 7 8 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 36 %, 53 %, 11 % ja 0 % Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 42 %, 37 %, 16 %, 5 % ja 0 %. Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 32 %, 36 %, 23 %, 8 % ja 2 %. Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 7 %, 20 %, 35 %, 21 % ja 17 %. Esimiesten osalta vastaava luku on 28 %. - 1 5- Taulukko 15: Annoitko kertomuksen vaihdostasi? 1996 ALV 55% 1996 AM 11% 1996 JV 59% 1996 Vv. 67% 1995 JV 52% 1993-94 JV 64% I Kirjallisesti?9 Suullisesti? Molemmat? YHTEENSÄ 7% 32% 98% 50% 39% 100% 8% 34% 97% 8% 23% 98% 11% 37% 100% 10% 26% 100% Taulukko 16: Oliko vaihtoaika mielestäsi* 1996 JV 1996 AM 1995 JV Liian pitkä 3% 0% 13% 0% 61% 82% 14% 12% 9% 6% 0% 7% 70% 12% 10% Liian lyhyt Taulukko 17: Minkälainen on vaihtosi kokonaismerkitys virastosi kannalta?* 1996 JV10 1996 AM 1995 JV Hyvin suuri 21% 44% 48% 56% 27% 0% 3% 0% 1% 0% 28% 39% 27% 6% 1% Hyvin pieni Taulukko 18: Pitäisikö ohjelmaa mielestäsi jatkaa? Kyllä, entisenlaisena Kyllä, tietyin muutoksin Ei 1996 JV 60% 40% 0% 1996 AM 82% 18% 0% 1995 JV 58% 42% 0% 1993-94 JV 26% 74% 0% Kysymykseen, haluaisivatko esimiehet virkamiestensä osallistuvan uudelleen vaihtoon, 98 prosenttia heistä vastasi "kyllä". 9 Esimiesten kyselylomakkeen mukaisesti 17 % kertomuksista kierrätettiin kansallisessa hallinnossa, 37 % keskushallinnossa, 15 % alueellisesti ja 32 % työpaikalla. 10 Esimiesten osalta vastaavat luvut ovat 24 %, 43 %, 23 %, 8 % ja 3 %. - 16 Liite B: Seminaarit Namur fBelgia) 25. - 26. huhtikuuta 1996: "Arvonlisäverovelkojen perintä" Seminaarin tarkoituksena oli määritellä mahdollisimman hyvä oikeudellinen perusta ja hallinnollinen lähestymistapa arvonlisäverojen perintää varten. Osallistujat vertailivat kansallisten hallintojen käytettävissä olevia valtuuksia ja erilaisia kansallisia strategioita, joita sovelletaan saamisten etuoikeusjärjestystä määritettäessä. Haag (Alankomaata 25. - 26. kesäkuuta ja Dublin flrlanti) 26. - 27. syyskuuta 1996: "Verovelvollisen ja hallinnon suhde". Tämä laaja aihe jaettiin kahteen seminaariin, joihin osallistuivat suurin piirtein samat henkilöt. Tarkoituksena oli etsiä joukosta käytäntö, jossa verotettavan henkilön oikeudet ja velvollisuudet olisivat tasapainossa. Assosioituneiden maiden valtuuskunnat osallistuivat seminaariin ensimmäistä kertaa. Ensimmäisessä seminaarissa käsiteltiin rekisteröinti-, kirjanpito- seminaarissa tilintarkastusta, perintää ja muutoksenhakua. laskutusmenettelyjä toisessa sekä ja Helsinki f Suomia 1. - 2. heinäkuuta 1996: "Arvonlisäverotuksesta vastaavien viranomaisten tehokkuuden varmistaminen". tarkoituksena tehokkuuden Seminaarin varmistamisessa tarvittavia organisaation ja hallinnon avaintekijöitä. Seminaarissa käsiteltiin yleistä hallintoa, mukaan lukien tavoitteiden asettaminen, työohjelmat ja painopistealueet sekä yksilöiden ja heidän urakehityksensä arviointi. veroviranomaisten oli määritellä Ateena (Kreikka) 30. syyskuuta - 2. lokakuuta 1996: "Valmisteveron alaisten tavaroiden valvonta" tarkoituksena oli pohtia veromerkkien merkitystä valmisteverojen Seminaarin valvonnassa. Seminaariin osallistui myös kaupan osallistujia assosioituneista maista. Lisäksi seminaarissa vertailtiin tievalvontaa ja inventoinnin valvontamenettelyj ä. edustajia ja Wien (Itävalta) 9. - 11. lokakuuta 1996: "Yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen (ÇLQ) johtajat" Seminaariin kokoontuivat jäsenvaltioiden yhteyksistä vastaavien keskustoimistojen (CLO) johtajat tarkastelemaan ajankohtaisia hallinnollisen yhteistyön johtamiseen liittyviä ongelmia ja suunnittelemaan tietojen vaihtoon liittyvää tulevaa kasvua. Seminaarissa tarkasteltiin myös keskustoimistojen välistä keskinäistä suhdetta ja niiden laajempia verohallintoja. Bad Honnef (Saksa) 6. - 8. marraskuuta 1996: "Verotukseen liittyvien riskien rajoittaminen takuiden ja teknologian avulla" Seminaarin tarkoituksena oli arvioida uusia ja käytössä olevia menetelmiä kansallisille hallinnoille valmisteverojärjestelmästä aiheutuvan riskin rajoittamiseksi. Seminaarissa tarkasteltiin ja satelliittiteknologian mahdollista käyttöä valvontavälineenä. veronperintämenettelyjä toimintoja, takuisiin liittyviä - 17- Madrid f Espanja) 2. - 3. joulukuuta 1996: "Laskutuksen valvonta ja laskutukseen liittyvät petokset" Seminaarin tarkoituksena oli määritellä laskutukseen liittyvät pääongelmat, tarkastella petoksentekijöiden laskutusvalvonnan menetelmiä parantamiskeinoj a. käyttämiä tutkia ja Arviointi Taulukosta 19 käy ilmi, että osallistujien välittömästi seminaarin jälkeen ilmaisema mielipide seminaarin hyödyllisyydestä ja siitä, kuinka se oli vastannut heidän odotuksiaan, oli hieman alhaisempi kuin vuonna 1995 (vaikkakaan ei dramaattisesti: kysymykseen saatiin enemmän "enimmäkseen"- kuin "kyllä" -vastauksia). Taulukoista 20 - 23 käy sitä vastoin ilmi, että kuusi kuukautta tapahtuman jälkeen jäsenvaltiot suhtautuivat vuoden 1996 seminaareihin myönteisemmin kuin vuoden 1995 seminaareihin. Dublinissa ja Haagissa järjestetyt rinnakkaisseminaarit näyttävät aluksi kärsineen teoreettisesta luonteestaan, mutta se ei näkynyt vaikutuksissa. Taulukossa 23 esitetty seurannan taso on erityisen kannustava. - u Taulukko 19: Osallistujien arviot seminaareista (kaikki luvut prosentteina) kyllä enimmäkseen osittain ei 94 JV 95 JV 96 JV 96 AM 94 JV 95 JV 96 JV 96 AM 94 JV 95 JV 96 JV 96 AM 94 JV 95 JV 96 JV 96 AM 1. Vastasiko seminaari odotuksiasi (tai ylittikö se ne)? 2. Käsiteltiinkö seminaarissa odottamiasi aiheita? 3. Oliko esitelmiä liikaa? 4. Jäikö keskustelulle tarpeeksi aikaa? 5. Oliko tarpeeksi aikaa keskustella muiden jäsenvaltioiden osallistujien kanssa? 6. Oliko asiakirjoja saatavilla riittävästi? 7. Hyödyttikö mielestäsi seminaari kokonaisuutena virastoasi? 8. Oliko seminaaripaikka sopiva? 9. Olivatko käännös-ja tulkkauspalvelut riittävät? 74 67 19 70 71 85 74 82 69 67 72 4 60 63 63 72 87 56 51 58 12 53 61 72 61 84 71 64 71 0 57 57 63 78 100 83 22 25 4 16 16 7 17 15 17 27 23 2 21 21 16 21 12 21 39 34 5 20 22 16 30 12 19 33 29 12 26 27 26 22 0 14 4 9 8 9 9 7 9 3 7 6 5 7 12 11 14 6 1 14 10 8 8 16 11 8 9 3 7 3 0 7 14 13 7 0 0 6 1 0 68 5 4 0 0 0 6 0 1 87 7 5 7 0 0 9 0 0 75 10 3 3 0 0 3 0 0 81 3 3 4 0 0 3 Keskiarvon yläpuolella: Helsinki, Bad Honnef, Ateena, Wien, Madrid Keskiarvon alapuolella: Namur, Haag, Dublin Taulukko 20. Laativatko osallistujat kirjallisen kertomuksen seminaarin jälkeen? I 1996 JV 1 1995 JV Kyllä Ei 73% 26% | 75% 25% Taulukko 21: Ymmärretäänkö virastossasi seminaariin osallistumisen jälkeen entistä paremmin keskusteluissa käsiteltyjä aiheita? 1996 JV 1995 JV Ymmärretään entistä paremmin 16% 52% 23% 5% 1% Ei ymmärretä entistä paremmin 17% 50% 29% 2% 1% Keskiarvon yläpuolella: Bad-Honnef, Ateena Keskiarvon alapuolella: Helsinki, Madrid Taulukko 22: Oletko sitä mieltä, että seminaari oli yleisesti ottaen hyödyllinen virastollesi? 1996 JV 1995 JV erittäin hyödyllinen 22% 49% 22% 5% 1% ei ollut hyödyllinen 21% 42% 33% 3% 0% Keskiarvon yläpuolella: Dublin, Ateena, Bad-Honnef Keskiarvon alapuolella: Madrid, Namur Taulukko 23: Onko virastosi seminaarin jälkeen muuttanut työskentelymenetelmiä jollain tavalla?11 järjestänyt kokouksia/seminaareja omassa virastossasi? harkinnut muita tapoja seminaarista hankitun kokemuksen hyödyntämiseen? järjestänyt seminaarin alaan kuuluvaa vaihtoa? luonut yhteyksiä muihin jäsenvaltioihin?. 11% 33% 51% 17% 28% 49% 8% 4% 18% 16% 1 1996 JV I 1995 JV 11 Keskiarvon yläpuolella: Namur (20 %), Wien (23 %) ja Madrid (38 %) Keskiarvon alapuolella: Dublin, Ateena - 20 - Liite C: Yhteinen koulutusohjelma Taulukko 24: Perus- ja jatkokoulutus jäsenvaltioissa. 1996 PERUSKOULUTUS KOULUTUSTA SAANEIDEN VIRKAMIESTEN KOKONAISMÄÄRÄ YHTEISESSÄ KOULUTUSOHJELMASSA KOULUTETTUJEN VIRKAMIESTEN MÄÄRÄ 165 Vv, 597 ALV 145 3 523 150 ALV 252 1 438 Vv, 357 ALV 61 ALV 19 ALV, 3,940 Guardia 13 ALV, 8 Vv 246 762 145 3 523 150 ALV 252 1 438 Vv, 357 ALV13 61 ALV 19 ALV 7 ALV, 0 Vv 246 270 ALV, 53 Vv 270 ALV, 53 Vv 340 ALV 120 ALV, 5 Vv 116 - 340 ALV 120 ALV, 5 Vv 116 - B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK JATKOKOULUTUS YHTEISEN KOULUTUSOHJELMAN ALOILLA VALINTAKELPOISET VIRKAMIEHET KOULUTUKSEEN OSALLISTUNEET VIRKAMIEHET 3 137 Vv, 2 040 ALV noin 4,000 noin 53 500 12 1960 ALV, 4006 Vv 10 421 2 5001 4Vv, 7 800 ALV 400 ALV - 90 ALV, 4 Vv noin 2 000 5 366 ALV, 210 V v18 2 430 ALV, 1 655 Vv 500 ALV, 100 Vv 4 000 - 475 Vv, 2 040 ALV 420 ' - 280 ALV 872 2 5 0 01 5V vl 6651 6ALV 311 ALV 0 ALV, 757 Guardia 32 ALV, 2 Vv 017 1 695 ALV, 173 Vv 86 ALV 180 ALV, 60 Vv 337 - 12 13 14 15 16 17 18 Noin 3500 Vv, noin 50 000 ALV 286 virkailijaa osallistui koko ohjelmaan, 71 virkailijaa ainoastaan osaan sitä. Ensisijaisesti valmisteverosta vastaavat virkailijat. Noin 20 000 tullivirkailijaa käsittelee ALV:tä tai valmisteveroa ajoittain. Kaikki tulli- ja valmisteverovirkamiehet saavat jonkin verran jatkuvaa koulutusta vuosittain. Luvut ovat vuodelta 1994. Jatkuvaa koulutusta ei tarvita, koska koulutussisältö kuului edelliseen koulutukseen. Etupäässä valmisteverosta vastaavat virkamiehet. Lisäksi 3 000 tuUivirkamiestä ajoittain. 21 - Liite D: Kielikoulutus Vaihtoon osallistuneiden kielitaito Vaikka vaihtoon osallistuvien viestintätaidot (taulukko 28) ovat edelleen hyvät, on ja vaihtoa edeltävään valitettavaa huomata, että peruskielitaidon hallitsevien kielikoulutukseen osallistuvien virkamiesten taso on hieman pudonnut. Tätä ristiriitaa on voinut vahvistaa lisääntynyt päätösvalta vastaanottavien jäsenvaltioiden valinnassa: valitaan maita, joissa puhutaan laajasti yleisimpiä kieliä. Taulukko 25: Osasitko puhua vastaanottavan maan kieltä? Kyllä, sujuvasti Auttavasti En 1996 JV 47% 15% 38% 1996 AM 44% 22% 33% 1996 ALV 1996 Vv. 1995 JV 1993-94 JV 47% 12% 41% 44% 23% 33% 45% 26% 29% 66% 13% 21% Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten kielitaito keskimääräistä parempi: DK, E, F, NL, FIN Vaihtoon osallistuneiden virkamiesten kielitaito keskimääräistä huonompi: B, IRL, L, A, S Taulukko 26: Kävitkö kielikurssin Matthaeus-Tax-ohjelmaan osallistumista varten?* Kyllä En 1996 JV 19% 81% 1996 AM 24% 76% 1996 ALV 21% 79% 1996 Vv. 15% 85% 1995 JV 21% 79% Kielikurssin käyneiden vaihtoon osallistuneiden virkamiesten määrä keskimääräistä suurempi: DK, L, A, FIN, UK Kielikurssin käyneiden vaihtoon osallistuneiden virkamiesten määrä keskimääräistä pienempi: B, D, EL, F, IRL, I, NL Taulukko 27: Jos kävit kielikurssin, oliko siitä hyötyä vaihdon kannalta?* 1996 JV 1996 AM 1995 JV paljon hyötyä 45% 50% 34% 25% 14% 25% 2% 0% 5% 0% 52% 26% 4% 15% 4% lainkaan ei hyötyä Taulukko 28: Kuinka hyvin pystyit mielestäsi viestimään vastaanottavassa maassa?* 1996 JV 1996 AM 1995 JV erittäin hyvin 56% 56% 34% 33% 9% 11% 1% 0% 0% 0% 54% 33% 12% 1% 0% en lainkaan Keskimääräistä paremmat viestintätaidot vastaanottavassa maassa: B, EL, NL, A Keskimääräistä huonommat viestintätaidot vastaanottavassa maassa: DK, I - 2 2- Taulukko 29: Jäsenvaltioiden yleinen kielikoulutus kokonaisuutena 1996 B DK D Englanti virkamiesten määrä 124 tuntia/virkamies 67 Ranska virkamiesten määrä 146 tuntia/virkamies Saksa virkamiesten määrä tuntia/virkamies Espanja virkamiesten määrä tuntia/virkamies Muu virkamiesten määrä tuntia/virkamies 74 35 56 29 77 38 65 EL19 10 3 1 0 0 5 E 45 40 1 12 1 55 0 0 0 0 F20 106 35 0 0 2 47 3 70 2 47 Yhteensä virkamiesten määrä 372 30024 1 20025 Keskim. tuntia/virkamies 69 19 0 47 40 113 37 IRL21 0 0 33 118 4 118 5 I 26 12 19 12 5 16 1 L 3 350 0 0 0 0 7 118 81 308 3 118 45 118 0 0 51 1 45 11 14 295 NL22 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 A23 713 50 11 30 0 0 1 36 3 32 P 41 41 1 66 0 0 0 0 728 83 50 FIN 25 80 5 60 6 40 0 0 2 40 38 69 S 62 22 5 50 3 30 0 0 0 0 70 24 UK 0 0 12 59 3 35 3 39 0 0 18 51 19 Ainoastaan Vv 20 Ainoastaan ALV. Kaikki tulli- ja valmisteverovirkamiehet saavat kielikoulutusta peruskoulutusjaksolla (englanti, saksa, italia tai espanja, 2 tuntia viikossa). Myöhempi koulutus tapahtuu työtehtävien mukaisesti, eikä siitä ole käytettävissä lukuja. 21 Ainoastaan ALV. 22 Kielikoulutusta ei tarvita: kaikkien virkamiesten, joilla on kansainvälisiä yhteyksiä, edellytetään puhuvan ja lukevan englantia saksaa ja/tai ranskaa. 23 Ainoastaan ALV. 24 Arvio, tarkkoja lukuja ei ole käytettävissä. 25 Arvio ainoastaan tulli- ja valmiste verohallintojen osalta. ALV:tä koskevia tietoja ei ole käytettävissä osavaltioiden (länder) osalta. ISSN 1024-4492 KOM(97) 722 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 06 Luettelonumero : CB-CO-97-746-FI-C ISBN 92-78-29849-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: RÈGLEMENT (CE) N° 28/98 DE LA COMMISSION du 7 janvier 1998 fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
rice
third country

formats: pdf print

text: 8. 1. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 4/57 RÈGLEMENT (CE) No 28/98 DE LA COMMISSION du 7 janvier 1998 fixant les droits à l’importation dans le secteur du riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (1), vu le règlement (CE) no 1503/96 de la Commission, du 29 juillet 1996, portant modalités d’application du règle- ment (CE) no 3072/95 du Conseil en ce qui concerne les droits à l’importation dans le secteur du riz (2), modifié en (CE) no 1403/97 (3), et dernier notamment son article 4 paragraphe 1, le règlement lieu par considérant que l’article 11 du règlement (CE) no 3072/95 prévoit que, lors de l’importation des produits visés à l’ar- ticle 1er dudit règlement, les taux des droits du tarif doua- nier commun sont perçus; que, toutefois, pour les produits visés au paragraphe 2 de cet article, le droit à l’impor- tation est égal au prix d’intervention valable pour ces produits lors de l’importation et majoré d’un certain pour- centage selon qu’il s’agit du riz décortiqué ou blanchi, diminué du prix à l’importation, pour autant que ce droit ne dépasse pas le taux des droits du tarif douanier commun; considérant que, en vertu de l’article 12 paragraphe 3 du règlement (CE) no 3072/95, les prix à l’importation caf sont calculés sur la base des prix représentatifs pour le produit en question sur le marché mondial ou sur le marché d’importation communautaire du produit; considérant que le règlement (CE) no 1503/96 a fixé des modalités d’application du règlement (CE) no 3072/95 en ce qui concerne les droits à l’importation dans le secteur du riz; considérant que les droits à l’importation sont applicables jusqu’à ce qu’une nouvelle fixation entre en vigueur; qu’ils restent également en vigueur si aucune cotation n’est disponible dans la source de référence prévue à l’article 5 du règlement (CE) no 1503/96 au cours des deux semaines précédant la prochaine fixation périodique; considérant que, afin de permettre le fonctionnement normal du régime des droits à l’importation, il convient de retenir pour le calcul de ces derniers les taux de marché constatés au cours d’une période de référence; que considérant (CE) no 1503/96 conduit à fixer les droits à l’importation conformément aux annexes du présent règlement, l’application règlement du A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les droits à l’importation dans le secteur du riz visés à (CE) l’article 11 paragraphes 1 et 2 du règlement no 3072/95 sont fixés à l’annexe I du présent règlement sur la base des éléments repris à l’annexe II. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 8 janvier 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 7 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 189 du 30. 7. 1996, p. 71. (3) JO L 194 du 23. 7. 1997, p. 2. L 4/58 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 8. 1. 98 ANNEXE I du règlement de la Commission, du 7 janvier 1998, fixant les droits à l’importation applicables au riz et aux brisures Code NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Droit à l’importation (5) (en écus par tonne) Pays tiers (sauf ACP et Bangladesh) (3) (7) ACP Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati Inde et Pakistan (6) Égypte (8) 0,00 0,00 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 321,82 321,82 321,82 225,47 321,82 321,82 321,82 225,47 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 156,57 156,57 156,57 108,40 156,57 156,57 156,57 108,40 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 241,37 241,37 241,37 169,10 241,37 241,37 241,37 169,10 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 (1) Sous réserve des dispositions des articles 12 et 13 du règlement (CEE) no 715/90 du Conseil (JO L 84 du 30. 3. 1990, p. 85), modifié. (2) Conformément au règlement (CEE) no 715/90, les droits à l’importation ne sont pas appliqués aux produits originaires des États d’Afrique, des Caraïbes et du Pacifique et importés directement dans le département d’outre-mer de la Réunion. (3) Le droit à l’importation de riz dans le département d’outre-mer de la Réunion est défini à l’article 11 paragraphe 3 du règlement (CE) no 3072/95. (4) Pour les importations de riz, excepté les brisures de riz (code NC 1006 40 00), originaires du Bangladesh, le droit à l’importation est applicable dans le cadre du régime défini par les règlements (CEE) no 3491/90 du Conseil (JO L 337 du 4. 12. 1990, p. 1) et (CEE) no 862/91 de la Commission (JO L 88 du 9. 4. 1991, p. 7), modifié. (5) L’importation de produits originaires des PTOM est exemptée de droit à l’importation, conformément à l’article 101 paragraphe 1 de la décision 91/482/CEE du Conseil (JO L 263 du 19. 9. 1991, p. 1), modifiée. (6) Pour le riz décortiqué de la variété Basmati originaire d’Inde et du Pakistan, réduction de 250 écus par tonne [article 4 bis du règlement (CE) no 1503/96, modifié]. (7) Droit de douane fixé dans le tarif douanier commun. (8) Pour les importations de riz orginaire et en provenance d’Égypte, le droit à l’importation est applicable dans le cadre du régime défini par les règlements (CE) no 2184/96 du Conseil (JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 1) et (CE) no 196/97 de la Commission (JO L 31 du 1. 2. 1997, p. 53). 8. 1. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 4/59 ANNEXE II Calcul des droits à l’importation dans le secteur du riz Paddy Type Indica Type Japonica Brisures décortiqué blanchi décortiqué blanchi 1. Droit à l’importation (écus par (1) 225,47 533,00 321,82 533,00 (1) tonne) 2. Éléments de calcul: a) Prix caf Arag (écus par tonne) b) Prix fob (écus par tonne) c) Frets maritimes (écus par tonne) d) Source — — — — 374,74 309,68 305,07 351,29 — — — — 277,34 323,56 27,73 27,73 USDA USDA Opérateurs Opérateurs — — — — (1) Droit de douane fixé dans le tarif douanier commun