eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice
third country

text: L 17/20 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 1. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 145/98 av den 21 januari 1998 om fastställande av importtullar inom rissektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för ris (1), med beaktande förordning (EG) av kommissionens nr 1503/96 av den 29 juli 1996 om tillämpningsföre- skrifter för rådets förordning (EG) nr 3072/95 vad avser importtullar senast ändrad genom förordning (EG) nr 1403/97 (3), särskilt artikel 4. 1 i denna, och inom rissektorn (2), med beaktande av följande: I artikel 11 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemen- samma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det för dessa produkter vid importen ökat med en särskild procentsats, om det rör sig om råris eller helt slipat ris, minskat med cif-importpriset, om denna importtull inte överstiger tull- satsen i Gemensamma tulltaxan. interventionspris som gäller Enligt artikel 12. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 skall cif- importpriserna beräknas på grundval av representativa priser för produkten i fråga på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för produkten. I förordning (EG) nr 1503/96 fastställs tillämpningsföre- skrifter för förordning (EG) nr 3072/95 vad avser import- tullar inom rissektorn. Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. De förblir likaså gällande om det inte finns någon börsnotering som kan utgöra referenspris i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1503/96 under två veckor före nästa period för fastställande. För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tilläm- pas. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1503/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilagorna i denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom rissektorn som avses i artikel 11. 1 och 11. 2 i förordning (EG) nr 3072/95 skall fastställas i bilaga I i denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 22 januari 1998. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 21 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (3) EGT L 194, 23. 7. 1997, s. 2. 22. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 17/21 BILAGA I till kommissionens förordning av den 21 januari 1998 om fastställande av importtullar vad gäller ris och brutet ris KN-nummer 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Importtull (5) (ecu/ton) Tredje land (undantaget AVS och Bangladesh) (3) (7) AVS och Bangladesh (1) (2) (3) (4) Basmati från Indien och Pakistan (6) Egypten (8) 0,00 0,00 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 324,86 324,86 324,86 225,56 324,86 324,86 324,86 225,56 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 130,91 158,09 158,09 158,09 108,44 158,09 158,09 158,09 108,44 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 251,59 78,38 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 202,88 243,65 243,65 243,65 169,17 243,65 243,65 243,65 169,17 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 399,75 123,00 (1) Med förbehåll för bestämmelserna i artiklarna 12 och 13 i rådets ändrade förordning (EEG) nr 715/90 (EGT L 84, 30. 3. 1990, s. 85). (2) I enlighet med förordning (EEG) nr 715/90, skall importtull inte tillämpas på produkter som har sitt ursprung i länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet och som direktimporteras till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (3) I artikel 11. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs importtullen för import av ris till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (4) För import av ris, undantaget brutet ris (KN-nummer 1006 40 00), med ursprung i Bangladesh skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 1) och kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 862/91 (EGT L 88, 9. 4. 1991, s. 7). (5) Import av produkter med ursprung i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) skall befrias från importtull enligt artikel 101. 1 i rådets ändrade beslut 91/482/EEG (EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1). (6) Importtullen för råris av sorten Basmati med ursprung i Indien och Pakistan skall nedsättas med 250 ecu/ton (artikel 4a i förordning (EG) nr 1503/96, ändrad). (7) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. (8) För import av ris med ursprung i och som kommer från Egypten skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom kommissionens förordningar (EG) nr 2184/96 (EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 1) och (EG) nr 196/97 (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 53). L 17/22 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 1. 98 BILAGA II Beräkning av importtull inom rissektorn Paddyris Indicaris Japonicaris Brutet ris Råris Helt slipat ris Råris Helt slipat ris 1. Importtull (ecu/ton) 2. Beräkningsfaktorer: a) Cif-pris ARAG (ecu/ton) b) Pris fritt ombord (ecu/ton) c) Sjöfrakt (ecu/ton) d) Källa (1) — — — — (1) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. 225,56 533,00 324,86 533,00 374,65 318,34 302,03 348,50 — — — — 274,15 320,62 27,88 27,88 USDA USDA Operatör Operatör (1) — — — —


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4219/97 του Stephane BUFFETAUT προς την Επ τροπή. Μη μεταφορά των τρίτων οδηγιών περί ασφάλισης στους αλληλασφαλιστικούς οργανισμούς (Mutuelles) που εμπίπτουν στον Κώδικα περί αλληλασφάλειας στη Γαλλία

eurovoc_concepts:
France
infringement procedure (EU)
insurance company
national implementing measure
restriction on competition

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4172/97 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Samhørighedspolitik og kultur

eurovoc_concepts:
artistic profession
cultural pluralism
cultural policy
culture
culture industry
economic and social cohesion
job creation
public economy
sociocultural facilities

formats: html pdf print

text: 22. 6. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 196/91 (98/C 196/126) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4169/97 af Eryl McNally (PSE) til Kommissionen (21. januar 1998) Om: SKY-satellitudsendelser i EU Ifłlge satellit-tv-selskabet SKY tillader den britiske lovgivning om ophavsret ikke, at britiske borgere, som har betalt for SKY i Det Forenede Kongerige, modtager selskabets udsendelser under ophold i andre lande i Den Europ(cid:230)iske Union. Derfor tvinges mange britiske borgere, der bor i eller besłger andre lande i Den Europ(cid:230)iske Union, til enten at give afkald p(cid:229) SKY eller ulovligt tage deres SKY-kort med til udlandet og opgive en adresse i Det Forenede Kongerige til SKY. Ingen af de łvrige lande i EU har begr(cid:230)nsninger p(cid:229) modtagelsen af deres tv-kanaler, som kan modtages i alle andre europ(cid:230)iske lande. Hvad kan Kommissionen głre for at hj(cid:230)lpe til at sikre, at britiske abonnenter p(cid:229) SKY-satellit-tv kan nyde samme rettigheder og vilk(cid:229)r som alle łvrige europ(cid:230)ere? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (24. februar 1998) Kommissionen er bekendt med, at modtagelsen af visse satellit-tv-programmer i F(cid:230)llesskabet begr(cid:230)nses af en r(cid:230)kke (cid:229)rsager, hovedsagelig reglerne om ophavsret. Denne situation g(cid:230)lder ikke blot de tv-programmer, der n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede medlem, men ogs(cid:229) en r(cid:230)kke andre satellit-tv-programmer i andre medlemsstater. Kommissionen har allerede undersłgt de tilf(cid:230)lde, hvor forbrugerne begr(cid:230)nses i deres valg af tv-programmer, men den har konkluderet, at det ikke er muligt at gribe ind, da der tilsyneladende ikke er tale om overtr(cid:230)delse af EU-lovgivningen. Begr(cid:230)nsningerne i modtagelsen af visse satellit-tv-programmer skyldes ikke restriktioner i den nationale lovgivning om retransmission af tv-programmer, men derimod kommercielle beslutninger, der er truffet af de p(cid:229)g(cid:230)ldende tv-selskaber, hovedsagelig p(cid:229) grund af udnyttelsesaftaler med rettighedshaverne om udsendelse af deres v(cid:230)rker. Der er derfor ikke tale om overtr(cid:230)delse af reglerne p(cid:229) det indre marked. (98/C 196/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4172/97 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen (21. januar 1998) Om: Samhłrighedspolitik og kultur I sin meddelelse (KOM(96)0512) om samhłrighedspolitik og kultur › et bidrag til besk(cid:230)ftigelsen (n(cid:230)rmere bestemt i indledningen, side 3) henviser Kommissionen til kulturens mangfoldighed uden dog at n(cid:229) frem til at afslłre, hvori denne mangfoldighed best(cid:229)r. Vil Kommissionen oplyse om de aktiviteter, som begrebet kultur omfatter inden for rammerne af samhłrighed- spolitikken? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (17. februar 1998) I meddelelsens indledning forklares kulturens mangfoldighed som fłlger: »Den kulturelle sektor er i stigende grad pr(cid:230)get af sn(cid:230)vre og skiftende forbindelser mellem kulturlivet (offentlige kulturelle og sociokulturelle institutioner: teatre, museer, kunstcentre, historiske kulturelle sev(cid:230)rdig- heder i byerne og uden for disse, kunstskoler, musikskoler osv. ) og kulturel virksomhed (markeder for musik, kunst, litteratur, film, fjernsyn og video, foto, plastisk kunst og teater, arkitektur, kunsterhverv, beskyttelse af historiske monumenter og turisme)


title: 98/476/EG: Kommissionens beslut av den 21 januari 1998 om skattelättnader på grundval av § 52.8 i den tyska lagen om inkomstskatt (Einkommensteuergesetz) [delgivet med nr K(1998) 231](Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
tax on income
tax relief

text: L 212/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 21 januari 1998 om skattel(cid:132)ttnader p(cid:134) grundval av § 52. 8 i den tyska lagen om inkomstskatt (Einkommensteuergesetz) [delgivet med nr K(1998) 231] (Endast den tyska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/476/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter det att (cid:148)vriga medlemsstater och andra ber(cid:148)rda parter enligt artikel 93. 2 i EG-f(cid:148)rdraget har l(cid:132)mnats till- f(cid:132)lle att yttra sig inom en viss tidsfrist, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I Genom ett beslut av den 26 februari 1997 har kommis- sionen inlett ett f(cid:148)rfarande enligt artikel 93. 2 ang(cid:134)ende den genom § 52. 8 i den tyska lagen om inkomstskatt (Einkommensteuergesetz, EStG) f(cid:148)retagna (cid:132)ndring av best(cid:132)mmelserna i § 6 b i den tyska lagen om inkomst- skatt, som inf(cid:148)rts genom den tyska skattelagen f(cid:148)r 1996 (Jahressteuergesetz 1996) (1). Detta beslut meddelades den tyska regeringen genom en skrivelse av den 25 mars 1997 (2) och offentliggjordes den 6 juni 1997 i Europeiska officiella tidning (3). Tyskland har gemenskapernas inkommit med synpunkter p(cid:134) detta beslut genom en skrivelse av den 13 maj 1997. Inga synpunkter har inkommit fr(cid:134)n (cid:148)vriga medlemsstater eller andra ber(cid:148)rda parter. De ifr(cid:134)gasatta best(cid:132)mmelserna inneb(cid:132)r en skattel(cid:132)ttnad under redovisnings(cid:134)ren 1996, 1997 och 1998 som syftar till att st(cid:132)rka marknaden f(cid:148)r aktier eller andelar i f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna och i V(cid:132)stberlin och att d(cid:132)ri- genom (cid:148)ka dessa f(cid:148)retags egna kapital. St(cid:148)dordningen kan sammanfattas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: Enligt den tyska skattelagstiftningen blir vinster som uppst(cid:134)r hos fysiska personer med hemvist i Tyskland (§ 1 i EStG) och juridiska personer med s(cid:132)te i Tyskland (§ 1 i den tyska lagen om bolagsskatt, K(cid:148)rperschaftssteuer) vid f(cid:148)r avyttring av vissa ekonomiska tillg(cid:134)ngar inkomstbeskattning. fr(cid:134)ga om juridiska personer I h(cid:132)nvisar den n(cid:132)mnda lagen om bolagsskatt till best(cid:132)m- melserna i lagen om inkomstskatt (§ 8 i lagen om bolags- skatt). f(cid:148)rem(cid:134)l Enligt § 6 b i EStG f(cid:134)r upp till 50 %, i vissa fall upp till 100 %, av den vinst som uppst(cid:134)r hos fysiska eller juri- diska personer genom bland annat f(cid:148)rs(cid:132)ljning av l(cid:148)s eller fast egendom eller aktier eller andelar i aktiebolag och andra bolag med begr(cid:132)nsat ansvar dras av fr(cid:134)n den (1) BGBl. 1995 I 1250: Lagen tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1996. (2) SG(97) D/2381. (3) EGT C 172, 6. 6. 1997, s. 2. 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/51 beskattningsbara inkomsten under det beskattnings(cid:134)r d(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningen sker och under de f(cid:148)ljande fyra (cid:134)ren (1). Avdraget p(cid:134) 100 % var bland annat redan p(cid:134) grundval av § 6 b i EStG till(cid:134)tet f(cid:148)re den tyska skattelagen f(cid:148)r 1996 vid f(cid:148)rv(cid:132)rv av aktier eller andelar i aktiebolag och andra bolag med begr(cid:132)nsat ansvar (Kapitalgesellschaften) som ett holdingbolag (Unternehmensbeteiligungsgesellschaft) i lagens mening f(cid:148)rv(cid:132)rvat genom andra holdingbolag. tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1996 innan den 1996) godk(cid:132)nts av kommissionen. St(cid:148)dordningen registrerades f(cid:148)ljaktligen av kommissionen som ett icke-anm(cid:132)lt st(cid:148)d med nummer NN 9/96. Genom en administrativ best(cid:132)m- melse fr(cid:134)n det tyska finansministeriet av den 2 januari 1996 (3) uppsk(cid:148)ts denna st(cid:148)dordning tills kommissionen godk(cid:132)nt den. Den ekonomiska f(cid:148)rdel, som detta kan inneb(cid:132)ra f(cid:148)r holdingbolagen omfattas inte av denna unders(cid:148)kning om huruvida det r(cid:148)r sig om ett statligt st(cid:148)d. Ett eventuellt senare st(cid:132)llningstagande fr(cid:134)n kommissionens sida till denna ekonomiska f(cid:148)rdel f(cid:148)regrips inte av detta beslut. Enligt § 52. 8 i EStG, som tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1996 fastst(cid:132)lls en utvidgning av skattel(cid:132)ttnaden enligt § 6 b i lagen om inkomstskatt som skall g(cid:132)lla f(cid:148)r beskatt- nings(cid:134)ren 1996, 1997 och 1998. P(cid:134) grundval av detta f(cid:134)r upp till 100 % av realisationsvinsten dras av fr(cid:134)n den beskattningsbara inkomsten under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att denna vinst anv(cid:132)nds f(cid:148)r att f(cid:148)rv(cid:132)rva andelar i aktiebolag och andra bolag med begr(cid:132)nsat ansvar i samband med en (cid:148)kning av kapitalet i ett s(cid:134)dant bolag eller bildandet av ett nytt s(cid:134)dant bolag, (cid:190) under att antalet f(cid:148)ruts(cid:132)ttning vid tidpunkten f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rvet av aktierna eller andelarna inte (cid:148)verstiger 250 personer och att bolagets s(cid:132)te och bolagsledning (Sitz und Gesch(cid:132)ftsleitung) ligger i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin (2), eller anst(cid:132)llda (cid:190) att det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett holdingbolag (Beteiligungsge- sellschaft) vars (cid:132)ndam(cid:134)l enligt bolagsstadgan uteslu- tidsbegr(cid:132)nsade f(cid:148)rv(cid:132)rv av aktier eller tande avser f(cid:148)rvaltning och f(cid:148)rs(cid:132)ljning av dessa andelar, eller aktier eller andelar, i f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda vid tidpunkten f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rvet, och med s(cid:132)te och bolags- ledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin. Denna (cid:134)tg(cid:132)rd medf(cid:148)r enligt de tyska myndigheternas ber(cid:132)kningar en f(cid:148)rlust av skatteint(cid:132)kter p(cid:134) omkring 150 miljoner tyska mark (cirka 75 miljoner ecu). Flera tusen f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin kan komma att gynnas av denna skattel(cid:132)ttnad som inte (cid:132)r begr(cid:132)nsad till vissa sektorer. En kumulation av denna (cid:134)tg(cid:132)rd med andra offentliga st(cid:148)dprogram kan inte uteslutas. II Kommissionen har i sitt beslut om att inleda ett f(cid:148)rfa- rande varit av den uppfattningen att § 52. 8 i EStG utg(cid:148)r ett statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. Kommissionen har i samband h(cid:132)rmed kommit st(cid:148)dordningen inneb(cid:132)r f(cid:148)rm(cid:134)ner f(cid:148)r tv(cid:134) grupper: (cid:134) ena sidan de skattskyldiga p(cid:134) grund av lagen om inkomstskatt och (cid:134) andra sidan f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna och i V(cid:132)stberlin med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda. fram till att Kommissionen var f(cid:148)rst av den uppfattningen att skatte- l(cid:132)ttnader f(cid:148)r skattskyldiga, som s(cid:132)ljer vissa andelar och f(cid:134)r dra av vinsten fr(cid:134)n den beskattningsbara inkomsten vid f(cid:148)rv(cid:132)rv av andra andelar (cid:132)r en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd, som inte inneh(cid:134)ller n(cid:134)got st(cid:148)delement, eftersom det kan inneb(cid:132)ra en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r alla skattskyldiga oavsett storlek, sektor eller s(cid:132)te som investerar p(cid:134) ett visst s(cid:132)tt. D(cid:132)remot var kommissionen i sitt beslut om att inleda ett f(cid:148)rfarande av den uppfattningen att (cid:134)tg(cid:132)rden till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin, i vilka ett kapitalintresse m(cid:134)ste (cid:148)vertas f(cid:148)r att skattel(cid:132)ttnaden skall utl(cid:148)sas, utg(cid:148)r ett statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1. Kommissionen p(cid:134)pekade (cid:132)ven att bed(cid:148)mningen av en (cid:134)tg(cid:132)rd som ett statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 m(cid:134)ste grundas p(cid:134) (cid:134)tg(cid:132)rdens effekt enligt en fast praxis fr(cid:134)n Europeiska gemenskapernas domstol. Effekten av (cid:134)tg(cid:132)rden (cid:132)r i detta fall (cid:148)kad avkast- ning f(cid:148)r aktier och andelar i f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolags- ledning i de nya tyska delstaterna och V(cid:132)stberlin i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande till avkastningen f(cid:148)r aktier och andelar i f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i v(cid:132)stra Tyskland eller utanf(cid:148)r Tyskland. Kommissionen har med anledning av de tyska myndigheternas argument i skrivelsen av den 13 oktober 1995 att den ekonomiska f(cid:148)rdel som (cid:134)tg(cid:132)rden inneb(cid:132)r (cid:132)r mycket liten och n(cid:132)rmast f(cid:148)rsumbar, h(cid:132)nvisat till domsto- lens fasta r(cid:132)ttspraxis, som s(cid:132)ger att det inte (cid:132)r m(cid:148)jligt att utesluta att (cid:134)tg(cid:132)rden p(cid:134)verkar handeln mellan medlems- staterna f(cid:148)r att f(cid:148)rm(cid:134)nen (cid:132)r liten. Genom en skrivelse av den 13 oktober 1995, anm(cid:132)lde de tyska myndigheterna f(cid:148)r sent, och efter att kommissionen uttryckligen anmodat dem om det, att (cid:134)tg(cid:132)rden genom- f(cid:148)rts. Den tyska skattelagen f(cid:148)r 1996 (Jahressteuergesetz P(cid:134) grundval av detta (cid:132)r kommissionen tveksam till om (cid:134)tg(cid:132)rden (cid:132)r f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden. Eftersom st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rden inte (cid:132)r knuten till n(cid:134)gon inve- stering b(cid:148)r den likst(cid:132)llas med driftsst(cid:148)d, som enligt kommissionens fasta praxis endast f(cid:134)r beviljas p(cid:134) vissa (1) Reservbildning enligt § 6 b 3 i EStG. (2) § 1. 2 i lagen om st(cid:148)domr(cid:134)den. (3) Bundessteuerblatt 1996, del I, nr 1, sida 2. L 212/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 best(cid:132)mda villkor i st(cid:148)domr(cid:134)den som omfattas av artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget. Emellertid omfattas (cid:132)ven Berlin av denna st(cid:148)dordning. Enligt kommissionens beslut om st(cid:148)domr(cid:134)den f(cid:148)r perioden 1997 till 1999 (N 613/96) kan (cid:153)stberlin g(cid:132)lla som st(cid:148)domr(cid:134)de enligt artikel 92. 3 c. P(cid:134) grundval av samma beslut kan (cid:153)stberlin likst(cid:132)llas med kringliggande f(cid:148)r samma tidsperiod. D(cid:132)remot (cid:132)r V(cid:132)stberlin ett st(cid:148)domr(cid:134)de enligt artikel 92. 3 c d(cid:132)r inga (cid:148)verg(cid:134)ngsbest(cid:132)mmelser g(cid:132)ller och som d(cid:132)rmed inte uppfyller de ovann(cid:132)mnda f(cid:148)ruts(cid:132)ttningarna f(cid:148)r driftsst(cid:148)dens f(cid:148)renlighet. st(cid:148)domr(cid:134)den enligt artikel 92. 3 a f(cid:148)rbudet mot Eftersom st(cid:148)det inte (cid:132)r knutet till n(cid:134)gon investerings(cid:134)t- g(cid:132)rd finns det dessutom en stor risk att det (cid:132)ven f(cid:134)r ekonomiska effekter utanf(cid:148)r st(cid:148)domr(cid:134)dena. Dessutom (cid:132)r kommissionen av den uppfattningen att st(cid:148)det strider inskr(cid:132)nkning av etableringsfriheten mot enligt artikel 52 i EG-f(cid:148)rdraget, eftersom det endast inneb(cid:132)r en skattel(cid:132)ttnad f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rv av aktier eller andelar i f(cid:148)retag som har s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin. Slutligen inneh(cid:134)ller st(cid:148)dord- ningen inga best(cid:132)mmelser om att undantagsregler f(cid:148)r vissa k(cid:132)nsliga sektorer skall beaktas. III Tyskland anf(cid:148)rde i sin skrivelse av den 13 maj 1997 att (cid:134)tg(cid:132)rden inte utg(cid:148)r n(cid:134)got statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1. Tysklands synpunkter p(cid:134) att ett f(cid:148)rfarande inletts kan sammanfattas p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: F(cid:148)rst och fr(cid:132)mst framh(cid:132)vs de fortsatta allvarliga struktu- rella bristerna i ekonomin i (cid:148)stra Tyskland och s(cid:132)rskilt de (cid:148)sttyska f(cid:148)retagens l(cid:134)ga andelar egenkapital, som skall f(cid:148)rb(cid:132)ttras genom denna st(cid:148)dordning. Tyskland utg(cid:134)r ifr(cid:134)n att st(cid:148)d p(cid:134) grundval av st(cid:148)dordningen f(cid:148)r f(cid:148)retag i k(cid:132)ns- liga sektorer (cid:132)r osannolikt, eftersom holdingbolag i f(cid:148)rsta hand investerar riskvilligt kapital i f(cid:148)retag som huvudsak- ligen bedriver verksamhet p(cid:134) framtidsmarknader. Skattel(cid:132)ttnaden inneb(cid:132)r endast uppskjutande av beskatt- ning och inte skattebefrielse, eftersom (cid:132)ven om den skatt- skyldiga inte avyttrar de f(cid:148)rv(cid:132)rvade aktierna eller andel- arna f(cid:148)rr(cid:132)n efter en l(cid:134)ng tid, uppt(cid:132)cks deras v(cid:132)rde senast n(cid:132)r f(cid:148)retaget likvideras och eventuell vinst beskattas. St(cid:148)det inneb(cid:132)r endast en skattel(cid:132)ttnad f(cid:148)r den som f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktierna eller andelarna och inte f(cid:148)r emittenten. Denne f(cid:134)r d(cid:132)remot ytterligare egenkapital, i form av (cid:148)ver- l(cid:134)tbara andelar som kan oms(cid:132)ttas p(cid:134) marknaden. Ett direkt samband mellan skattel(cid:132)ttnaden f(cid:148)r den som f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktierna eller andelarna och omfattningen av kostnaderna f(cid:148)r aktiekapitalet kan de tyska myndighe- terna inte uppt(cid:132)cka och (cid:132)n mindre ange kvantitativt. Endast utifr(cid:134)n den omst(cid:132)ndigheten att skattel(cid:132)ttnaden beviljas i samband med f(cid:148)rv(cid:132)rv av aktier eller andelar i f(cid:148)retag som har sitt s(cid:132)te i ett regionalt avgr(cid:132)nsat omr(cid:134)de kan man inte sluta sig till att det f(cid:148)religger en st(cid:148)dekviva- lent. Man kan endast utg(cid:134) ifr(cid:134)n att det f(cid:148)religger en st(cid:148)dekvivalent om det egenkapital som tillskjuts p(cid:134) grundval av § 52. 8 i EStG har gjorts f(cid:148)rm(cid:134)nligare (cid:132)n det egenkapital som i (cid:148)vrigt st(cid:134)r till f(cid:148)rfogande f(cid:148)r f(cid:148)retag i (cid:148)stra Tyskland och Berlin. Enligt tyska myndigheter finns inga uppgifter om detta. Kommissionen ans(cid:134)g i sitt beslut endast att detta kunde vara m(cid:148)jligt, utan att komma med styrkande uppgifter. D(cid:132)remot finns det anledning att f(cid:148)rmoda att f(cid:148)rm(cid:134)nerna i samband med uppskjutande av beskattning inte vidarebefordras till f(cid:148)retag med s(cid:132)te eller bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin, eftersom f(cid:148)rm(cid:134)nerna skulle vara f(cid:148)rsumbara och inte inneb(cid:132)ra n(cid:134)got incitament. Enligt de tyska myndigheterna utg(cid:148)r skattel(cid:132)ttnaden d(cid:132)rf(cid:148)r en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd som inte endast (cid:132)r till f(cid:148)rdel f(cid:148)r emittenten, utan (cid:132)ven f(cid:148)r den som f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktier eller andelar, detta desto mer eftersom f(cid:148)rdelen f(cid:148)r den som f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktier eller andelar endast uppst(cid:134)r p(cid:134) grund av skattel(cid:132)ttnaderna till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r emittenten och eftersom det sistn(cid:132)mnda ocks(cid:134) enligt kommissionen utg(cid:148)r en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd. Kommissionen har varken kunnat identifiera n(cid:134)gon f(cid:148)rm(cid:134)nstagare f(cid:148)r den f(cid:148)rmodade st(cid:148)dordningen eller ber(cid:132)kna st(cid:148)dets storlek. Den f(cid:148)rdel som f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna och V(cid:132)stberlin f(cid:134)r (cid:132)r, om den (cid:148)verhuvud- taget g(cid:134)r att m(cid:132)ta, extremt liten, vilket subsidi(cid:132)rt kan r(cid:132)ttf(cid:132)rdiga en till(cid:132)mpning av reglerna f(cid:148)r st(cid:148)d av mindre betydelse (1). IV Den vidgade skattel(cid:132)ttnad som f(cid:148)ljer av § 52. 8 i EStG till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin, i vilka ett kapitalintresse skall (cid:148)vertas (direkt eller indirekt genom ett holdingbolag) i samband med en (cid:148)kning av kapitalet i ett s(cid:134)dant bolag eller bildandet av ett nytt s(cid:134)dant bolag f(cid:148)r att utl(cid:148)sa skattel(cid:132)ttnad f(cid:148)r de vinster som uppst(cid:134)r vid f(cid:148)rs(cid:132)ljning av vissa aktier eller andelar i aktie- bolag och andra bolag med begr(cid:132)nsat ansvar utg(cid:148)r statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. D(cid:132)remot (cid:132)r det en allm(cid:132)n (cid:134)tg(cid:132)rd utan st(cid:148)d- element till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r inkomstskattepliktiga som avyttrar vissa tillg(cid:134)ngar och investerar vinsten i k(cid:148)p av andra till- g(cid:134)ngar. I samband med detta har kommissionen beaktat f(cid:148)ljande: (1) EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/53 Det m(cid:134)ste f(cid:148)rst fastst(cid:132)llas om (cid:134)tg(cid:132)rden utg(cid:148)r ”st(cid:148)d som ges av en medlemsstat eller med hj(cid:132)lp av statliga medel, av vilket slag det (cid:132)n (cid:132)r” enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. F(cid:148)r att kunna bed(cid:148)ma om en statlig (cid:134)tg(cid:132)rd utg(cid:148)r ett st(cid:148)d m(cid:134)ste det, enligt domstolens dom av den 11 juli 1996 i m(cid:134)let C-39/94 SFEI mot La Poste (1), fastst(cid:132)llas om det f(cid:148)retag som tar emot f(cid:148)rm(cid:134)nerna erh(cid:134)llit en f(cid:148)rm(cid:134)n som den inte hade erh(cid:134)llit utan den statliga (cid:134)tg(cid:132)rden under normala marknadsm(cid:132)ssiga f(cid:148)rh(cid:134)llanden. f(cid:148)ruts(cid:132)ttning P(cid:134) grundval av best(cid:132)mmelsen i § 52. 8 i EStG inneb(cid:132)r detta f(cid:148)rst och fr(cid:132)mst en skattel(cid:132)ttnad f(cid:148)r fysiska eller juridiska personer (nedan: k(cid:148)pare), som f(cid:134)r dra av 100 % av vinsten fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljning av aktier eller andelar fr(cid:134)n den beskattningsbara att inkomsten, under denna vinst anv(cid:132)nds f(cid:148)r att f(cid:148)rv(cid:132)rva aktier eller andelar i andra bolag. Dessa f(cid:148)retag f(cid:134)r d(cid:132)rmed en f(cid:148)rdel gentemot de allm(cid:132)nna skattereglerna enligt vilka upp till 50 % av den beskattningsbara inkomsten f(cid:134)r dras av om vinsten investeras n(cid:134)gonstans i F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland. Det (cid:132)r emellertid endast m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) ett skatteavdrag p(cid:134) 100 % om den skattskyldiga f(cid:148)rv(cid:132)rvar andelar i vissa aktiebolag och andra bolag med begr(cid:132)nsat ansvar, och om detta inneb(cid:132)r en (cid:148)kning av kapitalet i ett s(cid:134)dant bolag eller bildandet av ett nytt s(cid:134)dant bolag. P(cid:134) grundval av f(cid:148)rv(cid:132)rva st(cid:148)dordningen stimuleras de skattskyldiga att aktier eller andelar i vissa aktiebolag f(cid:148)r att (cid:148)ka kapitalet eller bilda ett nytt s(cid:134)dant bolag. (cid:143)tg(cid:132)rden medf(cid:148)r s(cid:134)ledes – och har dessutom som m(cid:134)l – att (cid:148)ka efterfr(cid:134)gan efter i vissa aktiebolag och d(cid:132)rmed (cid:132)ven dessa aktiekapital bolags egenkapital (eller bildandet av egenkapital). investeringsbeteende Genom den allm(cid:132)nna (cid:134)tg(cid:132)rden har efterfr(cid:134)gan (cid:148)kat efter aktier eller andelar i bolag med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin (nedan: s(cid:132)ljare), eftersom k(cid:148)parnas generellt p(cid:134)verkas av att de numera kan teckna aktier, som utan skattel(cid:132)ttnaden antagligen inte hade bjudits ut eller bjudits ut p(cid:134) s(cid:132)mre villkor f(cid:148)r s(cid:132)ljaren (cid:132)n de villkor som g(cid:132)ller efter inf(cid:148)randet av § 52. 8 i EStG. Som de tyska myndigheterna helt riktigt anf(cid:148)r mottar s(cid:132)ljaren egenka- pital till en fritt f(cid:148)rhandlad kostnad och p(cid:134) marknadsm(cid:132)s- siga villkor, men (cid:134)tg(cid:132)rden f(cid:148)r(cid:132)ndrar marknaden genom att den f(cid:134)r till f(cid:148)ljd att det egenkapital som tillskjuts p(cid:134) grundval av § 52. 8 i EStG (cid:132)r mer attraktivt (cid:132)n (cid:148)vrigt disponibelt egenkapital i f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsled- ning utanf(cid:148)r de nya tyska delstaterna och Berlin. Det uttalade syftet med den tyska lag(cid:132)ndringen (cid:132)r ocks(cid:134) att f(cid:148)r(cid:132)ndra investeringsm(cid:148)nstret och d(cid:132)rmed (cid:148)ka de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagens egenkapital. De tyska myndigheterna anf(cid:148)r emellertid i sina synpunkter att denna ordning endast har en f(cid:148)rsumbar inverkan p(cid:134) f(cid:148)retagen i de nya tyska delstaterna och Berlin i vilka aktier eller andelar skall (cid:148)vertas. Skatteordningen ger vissa fysiska och juridiska personer direkta f(cid:148)rdelar (direkt gynnade), f(cid:148)r att dessa f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktier och andelar i vissa f(cid:148)retag (indirekt gynnade). De ekonomiska f(cid:148)rdelarna best(cid:134)r i att det i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det r(cid:132)ttsliga l(cid:132)get innan § 52. 8 i EStG tr(cid:132)dde i kraft finns en st(cid:148)rre efterfr(cid:134)gan efter aktier och andelar i f(cid:148)retag som (cid:132)r indirekt gynnade. Detta inneb(cid:132)r (cid:132)ven att investerarna (direkt gynnade) (cid:132)r beredda att (cid:148)verta aktier och andelar i f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna och Berlin p(cid:134) villkor som (cid:132)r mer f(cid:148)rdelaktiga f(cid:148)r dessa (cid:132)n innan skattel(cid:132)tt- naden inf(cid:148)rdes. Detta f(cid:134)r till f(cid:148)ljd att kapitalvolymen i n(cid:132)mnda f(cid:148)retag (cid:148)kar och/eller att avtalsvillkoren (aktierna eller andelarnas pris i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det nominella v(cid:132)rdet, l(cid:148)ptid, avgift osv. ) i samband med del(cid:132)garskapet f(cid:148)rb(cid:132)ttras f(cid:148)r de ovan n(cid:132)mnda f(cid:148)retagen. (cid:143)tg(cid:132)rden (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)gnad att ge de f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin som indirekt gynnas av § 52. 8 i EStG avgiftsfria ekono- miska f(cid:148)rdelar som de inte f(cid:134)tt utan den statliga (cid:134)tg(cid:132)rden. De tyska myndigheterna anf(cid:148)r i sitt yttrande att (cid:134)tg(cid:132)rden endast inneb(cid:132)r att beskattningen skjuts upp, inte att f(cid:148)re- tagen befrias fr(cid:134)n skatt. I samband med detta b(cid:148)r fr(cid:132)mst p(cid:134)pekas att man endast kan tala uppskjutande av beskatt- ning enligt § 222 i de allm(cid:132)nna skattef(cid:148)reskrifterna (Abgabenordnung) i samband med uppskjutandet av den frist d(cid:134) ett redan uppst(cid:134)tt skattekrav f(cid:148)rfaller. I detta fall leder ordningen dock till att skattekravet bortfaller p(cid:134) grundval av § 6 b i EStG och att ett nytt skattekrav even- tuellt uppst(cid:134)r i samband med att andelar s(cid:132)ljs vidare. Dessutom (cid:132)r det i det h(cid:132)r fallet inte av betydelse om den sett endast b(cid:148)r avsedda j(cid:132)mf(cid:148)ras med ett uppskjutande av beskattning, eftersom man (cid:132)ven vid uppskjutande av beskattning kan anta att s(cid:132)ljarna indirekt f(cid:134)r en ekonomisk f(cid:148)rdel (kommissionens beslut 93/349/EEG (2)). skattel(cid:132)ttnaden ekonomiskt I det h(cid:132)r fallet (cid:132)r det mycket riktigt ett problem att visa, vilket de tyska myndigheterna anf(cid:148)r i sitt yttrande, att det f(cid:148)religger en konkret f(cid:148)rdel i varje enskilt fall och att kvantifiera st(cid:148)delementet. Man kan dock, som sagt, faktiskt utg(cid:134) fr(cid:134)n att det i typiska fall r(cid:148)r sig om en ekonomisk f(cid:148)rdel. Det g(cid:134)r dock inte att i en efterf(cid:148)ljande unders(cid:148)kning av varje enskilt fall med s(cid:132)kerhet fastst(cid:132)lla vilken ekonomisk f(cid:148)rdel som uppn(cid:134)tts, eftersom (cid:134)tg(cid:132)rden ber(cid:148)r privata investerares ekonomiska agerande n(cid:132)r de fattar investeringsbeslut p(cid:134) grundval av investeringsvillkor som (cid:132)ndras genom statlig riktad p(cid:134)verkan. Man kan inte abstrakt p(cid:134)visa ett (cid:132)ndrat beteende till f(cid:148)ljd av det statliga (1) EG 1996, s. I-3547, punkt 60. (2) EGT L 143, 15. 6. 1993, s. 7. L 212/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 ingripandet hos enskilda k(cid:148)pare. Dessutom kan man i en efterf(cid:148)ljande unders(cid:148)kning inte med s(cid:132)kerhet kvantifiera f(cid:148)rdelen och inte heller i alla fall i efterhand n(cid:132)mna n(cid:134)gra siffror f(cid:148)r denna. till vissa f(cid:148)retag kan tillskrivas staten som en f(cid:148)ljd av det obligatoriska inf(cid:148)randet av den skatteliknande avgiften, (cid:132)ven om (cid:134)tg(cid:132)rden inte direkt finansieras med statliga medel. Det b(cid:148)r i detta sammanhang konstateras att kommis- sionen inte (cid:132)r skyldig att redovisa varje enskilt fall vid bed(cid:148)mningen av om en ordning inneb(cid:132)r ett statligt st(cid:148)d. Enligt domstolens dom av den 14 oktober 1987 i m(cid:134)l 248/84 (F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland mot kommis- sionen) (1) kan kommissionen i fr(cid:134)ga om ett st(cid:148)dprogram inskr(cid:132)nka sig till att granska programmets n(cid:132)rmare inne- h(cid:134)ll f(cid:148)r att kunna bed(cid:148)ma om det (cid:132)r utformat i enlighet med artikel 92. 1. F(cid:148)r att kunna visa att det inte r(cid:148)r sig om ett statligt st(cid:148)d skall kommitssionen i varje enskilt fall kunna utesluta att det finns en ekonomisk f(cid:148)rdel och d(cid:132)rmed ett statligt st(cid:148)d. I s(cid:134) fall m(cid:134)ste slutsatsen vara att ordningen till sin beskaffenhet leder till att vissa aktie- bolag (f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin) f(cid:134)r ekonomiska f(cid:148)rdelar. Ang(cid:134)ende ber(cid:132)kningen av den ekonomiska f(cid:148)rdelen, skulle en s(cid:134)dan vara m(cid:148)jlig genom en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan f(cid:148)retag i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda som f(cid:148)rv(cid:132)rvar aktier eller andelar med eller utan skattel(cid:132)ttnader under i (cid:148)vrigt lika f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ningar. (cid:143)tg(cid:132)rden (cid:132)r en ekonomisk f(cid:148)rdel som beviljas med stat- liga medel. Ordningen medf(cid:148)r faktiskt f(cid:148)rst och fr(cid:132)mst en f(cid:148)rlust av skatteint(cid:132)kter p(cid:134) grundval av att man under en obegr(cid:132)nsad tid inte beskattar vinsten fr(cid:134)n aktief(cid:148)rs(cid:132)ljning. Denna skattel(cid:132)ttnad som beviljas med statliga medel p(cid:134) grundval av en lagstadgad best(cid:132)mmelse som inneb(cid:132)r en investeringar (cid:148)verf(cid:148)rs styrning av privata investerares delvis till st(cid:148)dmottagaren. Som domstolen fastst(cid:132)llt, t. ex. i domen av den 2 februari 1988 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len 67/85, 68/85 och 70/85 (Van der Kooy mot kommissionen) (2), betingas d(cid:132)rf(cid:148)r en (cid:148)ver- f(cid:148)ring via k(cid:148)paren av en skattel(cid:132)ttnad till vissa f(cid:148)retag av den relevanta lagbest(cid:132)mmelsen. S(cid:134)tillvida f(cid:134)r (cid:134)tg(cid:132)rden samma effekt som de skatteliknande avgifter som tas ut inom vissa n(cid:132)ringsgrenar, som f(cid:148)rvaltas av ett organ anv(cid:132)nds till st(cid:148)d till vissa f(cid:148)retags verksamhet. Dessa inneb(cid:132)r, skatteliknande beroende av hur int(cid:132)kterna anv(cid:132)nds, enligt domstolens fasta r(cid:132)ttspraxis ett statligt st(cid:148)d, som till exempel i domen av den 11 mars 1992 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len C-78/90 till C-83/90 (Compagnie commerciale mot Receveur prin- cipal des douanes de la Pallice Port) (3), eftersom st(cid:148)det int(cid:132)kterna, (cid:134)tg(cid:132)rder varefter (1) REG 1987, s. 4013, punkt 18. (2) REG 1988, s. 219. (3) REG 1992, s. I-1847, punkt 35. I det h(cid:132)r fallet ges den ekonomiska f(cid:148)rdelen visserligen inte vidare genom ett offentligt organ eller en privat orga- nisation, som inr(cid:132)ttats med detta syfte, men d(cid:132)remot p(cid:134) grundval av en statlig styrning av investeringar bland privata k(cid:148)pare av aktier och andelar. Den ekonomiska effekten av (cid:134)tg(cid:132)rden kan j(cid:132)mf(cid:148)ras med den effekt en statlig styrning f(cid:134)r. F(cid:148)ljden blir att (cid:148)verl(cid:134)telsen av denna f(cid:148)rdel till vissa f(cid:148)retag kan tillskrivas staten som en f(cid:148)ljd av till(cid:132)mpliga lagbest(cid:132)mmelser. (cid:143)tg(cid:132)rden inneb(cid:132)r (cid:132)ven en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r vissa f(cid:148)retag, eftersom den (cid:134) ena sidan (cid:132)r begr(cid:132)nsad till f(cid:148)retag som har s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller V(cid:132)stberlin, och (cid:134) andra sidan endast till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)retag med en viss storlek, n(cid:132)mligen f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda. Det g(cid:134)r visserligen inte att f(cid:148)rv(cid:132)g med s(cid:132)kerhet fastst(cid:132)lla vilka enskilda f(cid:148)retag som det handlar om, men man kan tillr(cid:132)ckligt exakt fastst(cid:132)lla en krets av f(cid:148)retag till. Ordningen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r tillr(cid:132)ckligt specifik f(cid:148)r att den skall kunna avgr(cid:132)nsas fr(cid:134)n de allm(cid:132)nna (cid:134)tg(cid:132)rder som inneb(cid:132)r i en medlemsstat och f(cid:148)rdelar d(cid:132)rmed inte omfattas av artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget. f(cid:148)r hela n(cid:132)ringslivet ekonomiska f(cid:148)rdelarna som de riktas i f(cid:134)r f(cid:148)rdelar gentemot Slutligen hotar ordningen att snedvrida konkurrensen eftersom f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i det ber(cid:148)rda omr(cid:134)det f(cid:148)retag i andra tyska omr(cid:134)den och i de andra medlemsstaterna. De tyska myndigheternas p(cid:134)st(cid:134)ende att st(cid:148)dniv(cid:134)n i samband med den h(cid:132)r (cid:134)tg(cid:132)rden (cid:132)r mycket liten, n(cid:132)rmast noll, (cid:132)ndrar p(cid:134) intet s(cid:132)tt dessa slutsatser. Enligt domstolens dom av den 21 mars 1990 i m(cid:134)l C-142/87 (Belgien mot kommis- sionen) (4) utesluter en l(cid:134)g st(cid:148)dniv(cid:134) inte att st(cid:148)det p(cid:134)verkar handeln mellan medlemsstaterna. Dessutom har de tyska myndigheterna inte f(cid:148)rbundit sig att till(cid:132)mpa reglerna om st(cid:148)d av mindre betydelse (de minimis). Med anledning av detta drar kommissionen slutsatsen att den vidgade skattel(cid:132)ttnaden p(cid:134) grundval av § 52. 8 i EStG utg(cid:148)r ett statligt st(cid:148)d, enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet, till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r aktiebolag med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin, i vilka ett kapitalintresse skall (cid:148)vertas i samband med (cid:148)kning av kapitalet i ett s(cid:134)dant bolag eller bildandet av ett nytt s(cid:134)dant bolag (direkt eller indirekt (4) REG 1990, s. I-959. 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/55 genom ett holdingbolag) f(cid:148)r att utl(cid:148)sa skattel(cid:132)ttnaden i samband med de vinster som uppst(cid:134)r vid f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av vissa aktier eller andelar i aktiebolag. artikel 92. 3 a med h(cid:132)nsyn till dess s(cid:132)rskilda situation, dess st(cid:132)llning som st(cid:148)domr(cid:134)de enligt artikel 92. 3 a under perioden 1994 till 1996 och dess f(cid:148)rflutna och d(cid:132)rigenom ges samma behandling som de fem tyska delstaterna Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sach- sen-Anhalt och Th(cid:129)ringen (N 613/96). V St(cid:148)dordningen som granskats fr(cid:132)mjar f(cid:148)rv(cid:132)rv av andelar i samband med kapital(cid:148)kning eller nybildning av aktie- bolag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda och med s(cid:132)te och bolags- ledning i de nya tyska delstaterna och i V(cid:132)stberlin, och detta sker till ett mer f(cid:148)rdelaktigt pris f(cid:148)r k(cid:148)paren eller p(cid:134) andra avtalsvillkor, som (cid:132)r mer f(cid:148)rdelaktiga f(cid:148)r denne (cid:132)n vad som varit fallet om n(cid:132)mnda skattel(cid:132)ttnad inte inf(cid:148)rts. Genom ordningen st(cid:132)rks det ber(cid:148)rda f(cid:148)retagets egenka- pital. St(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rden (cid:132)r inte knuten till n(cid:134)gon nyinvestering enligt kommissionens meddelande om regionala st(cid:148)dord- ningar (1), vilket ocks(cid:134) de tyska myndigheterna uttryck- ligen bekr(cid:132)ftat i sin anm(cid:132)lan, utan (cid:132)r av l(cid:148)pande karakt(cid:132)r och avser att (cid:148)vervinna specifika strukturella nackdelar. D(cid:132)rf(cid:148)r m(cid:134)ste denna st(cid:148)dordning enligt domstolens dom av den 15 maj 1997 i m(cid:134)l C-278/95 (Siemens SA mot kommissionen) (2) likst(cid:132)llas med driftst(cid:148)d. Enligt kommissionens fasta praxis till(cid:134)ts driftst(cid:148)d endast i undantagsfall och p(cid:134) vissa best(cid:132)mda villkor i st(cid:148)domr(cid:134)den i som omfattas av artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget, dvs. regioner d(cid:132)r levnadsstandarden (cid:132)r onormalt l(cid:134)g eller d(cid:132)r det r(cid:134)der allvarlig brist p(cid:134) syssels(cid:132)ttning (se punkt 6 i meddelandet om metoden f(cid:148)r till(cid:132)mpning av artikel 92. 3 a och 92. 3 c p(cid:134) regionalt st(cid:148)d (3)). N(cid:132)r det g(cid:132)ller till(cid:132)mpningen av st(cid:148)dordningen i de fem delstaterna i (cid:148)stra Tyskland (Brandenburg, Mecklenburg- Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Th(cid:129)ringen), har kommissionen den 18 december 1996 beslutat att bevilja dess regioner st(cid:132)llning som st(cid:148)domr(cid:134)den enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget till och med utg(cid:134)ngen av (cid:134)r 1999 (N 464/93 (4) f(cid:148)r perioden fram till 1996 och N 613/ 96 (5) f(cid:148)r perioden 1997–1999). I fr(cid:134)ga om dess till(cid:132)mp- ning till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i (cid:153)stberlin beslutade kommissionen att f(cid:148)r perioden fram till och med 1996 bevilja (cid:153)stberlin st(cid:132)llning som st(cid:148)dom- r(cid:134)de enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget (N 464/93). F(cid:148)r perioden 1997–1999 har kommissionen beslutat att (cid:153)stberlin under en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod fram till och med slutet av (cid:134)r 1999 b(cid:148)r likst(cid:132)llas med ett st(cid:148)domr(cid:134)de enligt (1) EGT C 31, 3. 2. 1979, s. 9. (2) REG 1997, s. I-2507, punkt 55. (3) EGT C 212, 12. 8. 1998, s. 2. (4) EGT C 373, 29. 12. 1994, s. 3. (5) EGT C 288, 23. 9. 1997, s. 5. Av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l (cid:132)r dock st(cid:148)dordningen i n(cid:132)mnda regioner of(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden p(cid:134) grundval av best(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 a i EG- f(cid:148)rdraget: (cid:190) Enligt kommissionens meddelande fr(cid:134)n 1988, till(cid:134)ts driftst(cid:148)d endast i undantagsfall i st(cid:148)domr(cid:134)den som omfattas av artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget, om st(cid:148)det syftar till att fr(cid:132)mja en varaktig och j(cid:132)mn ekonomisk utveckling. Dessutom m(cid:134)ste st(cid:148)det enligt kommissio- nens fasta praxis vara degressivt och tidsbegr(cid:132)nsat. Den nu aktuella st(cid:148)dordningen har dock den effekten att egenkapitalet (cid:148)kar i det f(cid:148)retag som mottar st(cid:148)det. I st(cid:148)dordningen s(cid:132)kerst(cid:132)lls inte att kapitalet som st(cid:132)lls till f(cid:148)retagets f(cid:148)rfogande anv(cid:132)nds till den ekonomiska utvecklingen av dessa f(cid:148)retags verksamhet i st(cid:148)domr(cid:134)- dena enligt artikel 92. 3 a i EG-f(cid:148)rdraget och inte i verkligheten g(cid:134)r till f(cid:148)retag som har sin verksamhet utanf(cid:148)r ett st(cid:148)domr(cid:134)de. D(cid:132)rf(cid:148)r kan det p(cid:134) grundval av denna st(cid:148)dordning inte uteslutas att f(cid:148)retag som i ekonomiskt avseende h(cid:148)r till stora f(cid:148)retag eller (cid:132)r oberoende f(cid:148)retag utanf(cid:148)r st(cid:148)domr(cid:134)dena f(cid:134)r st(cid:148)d, utan fr(cid:132)mjar den ekonomiska att utvecklingen i f(cid:148)retagen i st(cid:148)domr(cid:134)det och d(cid:132)rmed st(cid:148)domr(cid:134)det i sig (6). St(cid:148)dordningen kan s(cid:134)lunda inte omfattas av undantagsbest(cid:132)mmelserna f(cid:148)r regionalt st(cid:148)d enligt artikel 92. 3. Slutligen (cid:132)r ordningen inte degressiv. faktiskt st(cid:148)det rent (cid:190) Ordningen utesluter inte m(cid:148)jligheten att till(cid:132)mpa denna (cid:134)tg(cid:132)rd till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r k(cid:132)nsliga sektorer f(cid:148)r vilka s(cid:132)rskilda regler f(cid:148)r beviljande av statligt st(cid:148)d m(cid:134)ste f(cid:148)ljas (f(cid:148)r n(cid:132)rvarande g(cid:132)ller detta f(cid:148)r konstfiber- och motorfordonsindustrin, transport, jordbruk, fiske och de sektorer som omfattas av EKSG-f(cid:148)rdraget och st(cid:134)lsektorer som inte omfattas av EKSG-f(cid:148)rdraget). D(cid:132)remot fastst(cid:132)lls i kommissionens meddelande av 1988 att driftst(cid:148)d inte f(cid:134)r leda till (cid:148)verkapacitet i sektorerna, vilket (cid:132)r karakteristiskt f(cid:148)r dessa k(cid:132)nsliga sektorer. skeppsbyggnad, (6) Kommissionens beslut av den 1 oktober 1997 ang(cid:134)ende f(cid:148)rl(cid:132)ngning av den skattem(cid:132)ssiga investeringspremien p(cid:134) 8 % , C 28/96, EGT L 73, 12. 3. 1998, s. 38. L 212/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 (cid:190) Det kan slutligen inte uteslutas att st(cid:148)dordningen till- l(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter enligt riktlinjerna f(cid:148)r statliga st(cid:148)d f(cid:148)r unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (1), (cid:132)ven om det p(cid:134) grundval av st(cid:148)dordningens utformning f(cid:148)refaller osannolikt att st(cid:148)det beviljas till s(cid:134)dana f(cid:148)retag. I alla fall (cid:132)r st(cid:148)dord- ningen inte f(cid:148)renlig med n(cid:132)mnda riktlinjers villkor f(cid:148)r beviljande av statligt st(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. Ang(cid:134)ende till(cid:132)mpningen av st(cid:148)dordningen p(cid:134) f(cid:148)retag med s(cid:132)te och bolagsledning i V(cid:132)stberlin b(cid:148)r det noteras att V(cid:132)stberlin enligt kommissionens beslut ovan fram till 1996 endast delvis var ett st(cid:148)domr(cid:134)de enligt artikel 92. 3 c och f(cid:148)rst efter en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod 1997–1999 helt blir ett st(cid:148)domr(cid:134)de enligt denna artikel. D(cid:132)rf(cid:148)r kan st(cid:148)dord- ningen (cid:132)ven till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)retag utanf(cid:148)r st(cid:148)domr(cid:134)det enligt artikel 92. 3 a, dvs. i omr(cid:134)den som inte (cid:132)r st(cid:148)dom- r(cid:134)den och i st(cid:148)domr(cid:134)den enligt artikel 92. 3 c i EG- f(cid:148)rdraget. Enligt kommissionens fasta praxis (cid:132)r driftst(cid:148)d som beviljas utanf(cid:148)r st(cid:148)domr(cid:134)den enligt artikel 92. 3 a inte f(cid:148)renliga med den gemensamma marknaden, oberoende av om st(cid:148)det beviljas f(cid:148)retag i k(cid:132)nsliga sektorer eller f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter. D(cid:132)rf(cid:148)r kan st(cid:148)dordningen inte p(cid:134) grundval av undantags- best(cid:132)mmelserna i artikel 92. 3 a och artikel 92. 3 c anses vara f(cid:148)renlig med den gemensamma marknaden. Dess- utom syftar (cid:134)tg(cid:132)rden inte heller till att fr(cid:132)mja viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller till att avhj(cid:132)lpa en allvarlig st(cid:148)rning i en medlemsstats ekonomi, eller till att fr(cid:132)mja kultur och bevara kulturarvet enligt artikel 92. 3. Slutligen (cid:132)r st(cid:148)det inte f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 2. Framf(cid:148)r allt framg(cid:134)r det inte av de uppgifter som kommit in till kommissionen att st(cid:148)det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att utj(cid:132)mna den ekonomiska obalans som orsakats av Tysklands delning enligt artikel 92. 2 c. Dessutom (cid:132)r enligt ordningen en f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r skatte- avdraget att f(cid:148)retagen i vilka kapitalandelar har f(cid:148)rv(cid:132)rvats skall ha s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin. Detta strider mot diskrimineringsf(cid:148)r- budet (etableringsfriheten) i artikel 52 i EG-f(cid:148)rdraget. F(cid:148)rbudet mot inskr(cid:132)nkningar i etableringsr(cid:132)tten omfattar inte endast direkta inskr(cid:132)nkningar, utan (cid:132)ven (cid:134)tg(cid:132)rder med motsvarande verkan. I artikel 54. 3 h i EG-f(cid:148)rdraget f(cid:148)reskrivs att kommissionen skall f(cid:148)rvissa sig om att etableringsvillkoren inte snedvrids genom st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder av medlemsstaterna. R(cid:134)det har vid till(cid:132)mpningen av denna best(cid:132)mmelse och genom sitt allm(cid:132)nna handlingsprogram f(cid:148)r avveckling av inskr(cid:132)nkningar i etableringsfriheten fr(cid:134)n 1962 (3) fastst(cid:132)llt att best(cid:132)mmelser och g(cid:132)llande principer, som endast f(cid:148)r utl(cid:132)nningar inskr(cid:132)nker, f(cid:148)rhindrar eller st(cid:132)ller villkor n(cid:132)r det g(cid:132)ller m(cid:148)jligheterna att ut(cid:148)va r(cid:132)ttig- heter som normalt (cid:132)r f(cid:148)rknippade med sj(cid:132)lvbest(cid:132)ndig verksamhet skall avvecklas. Dessa best(cid:132)mmelser eller g(cid:132)llande principer omfattar (cid:132)ven direkta eller indirekta statliga st(cid:148)d. Genom detta f(cid:148)rbud mot inskr(cid:132)nkning av etableringsfri- heten syftar best(cid:132)mmelserna i artikel 55 ff. till att de ber(cid:148)rda f(cid:148)retagen skall behandlas p(cid:134) samma s(cid:132)tt som f(cid:148)retag som har sitt s(cid:132)te i mottagarlandet. St(cid:148)det i den aktuella st(cid:148)dordningen beviljas dock endast till f(cid:148)retag som har s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin. F(cid:148)r att kunna f(cid:134) detta st(cid:148)d m(cid:134)ste, f(cid:148)r befogenheten att ut(cid:148)va de r(cid:132)ttigheter som normalt (cid:132)r f(cid:148)re- nade med sj(cid:132)lvst(cid:132)ndig verksamhet, de f(cid:148)retag som inte har sitt s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin, f(cid:148)rl(cid:132)gga sitt s(cid:132)te och bolagsledning till dessa omr(cid:134)den. St(cid:148)dordningen inneb(cid:132)r d(cid:132)rmed en f(cid:148)rdel f(cid:148)r de f(cid:148)retag som (cid:132)r etablerade i (cid:148)stra Tyskland eller i Berlin gentemot de f(cid:148)retag som inte har sitt s(cid:132)te i Tysk- land vilket strider mot etableringsfriheten enligt artikel 52 ff. P(cid:134) grundval av att till(cid:132)mpningen av st(cid:148)dordningen skju- tits upp genom det tyska finansministeriets administrativa best(cid:132)mmelse av den 2 januari 1996, inv(cid:132)nder de tyska myndigheterna att st(cid:148)dordningen inte till(cid:132)mpats (cid:132)n och att inga st(cid:148)d betalats ut. I den utstr(cid:132)ckning st(cid:148)dordningen redan har till(cid:132)mpats m(cid:134)ste de tyska myndigheterna vidta n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att (cid:134)terkr(cid:132)va utbetalt st(cid:148)d. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. I artikel 52 ff. f(cid:148)reskrivs en avveckling av inskr(cid:132)nkningar av etableringsfriheten. Dessutom f(cid:148)reskrivs i artikel 52 och 58 r(cid:132)tt att bedriva verksamhet genom att uppr(cid:132)tta filialer eller dotterbolag. Enligt artikel 58 skall nationali- teten i fr(cid:134)ga om ett f(cid:148)retag fastst(cid:132)llas enligt den medlems- stats lagstiftning som till(cid:132)mpas vid bildandet och med h(cid:132)nsyn till var dess s(cid:132)te och centrala f(cid:148)rvaltning (cid:132)r bel(cid:132)gna i enlighet med domstolens dom av den 28 januari 1986 i m(cid:134)l 270/83 (kommissionen mot Frankrike) (2). Artikel 1 1. Tysklands skattel(cid:132)ttnad p(cid:134) grundval av § 52. 8 i EStG till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 250 anst(cid:132)llda och med s(cid:132)te och bolagsledning i de nya tyska delstaterna eller i V(cid:132)stberlin utg(cid:148)r ett statligt st(cid:148)d enligt artikel 92. 1 i EG- f(cid:148)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet som inte (cid:132)r f(cid:148)ren- ligt med den gemensamma marknaden. (1) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (2) REG 1986, s. 273. (3) EGT 2, 15. 1. 1962, s. 36/62. 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/57 2. Tyskland uppmanas att upph(cid:132)va § 52. 8 i EStG. Artikel 3 Artikel 2 1. Om st(cid:148)d redan har betalats ut p(cid:134) grundval av den st(cid:148)dordning som avses i artikel 1. 1, (cid:132)r det olagligt, eftersom det beviljats f(cid:148)re kommissionens beslut. Tyskland skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de olagligt beviljade 2. st(cid:148)den (cid:134)terbetalas. St(cid:148)den skall (cid:134)terkr(cid:132)vas enligt f(cid:148)rfaranden och best(cid:132)m- melser i nationell lagstiftning, s(cid:132)rskilt best(cid:132)mmelserna om upplupen r(cid:132)nta, varvid r(cid:132)ntan skall ber(cid:132)knas fr(cid:134)n den dag d(cid:134) det otill(cid:134)tna st(cid:148)det beviljades till den vid den tidpunkten i Tyskland g(cid:132)llande referensr(cid:132)ntesats som anv(cid:132)ndes vid ber(cid:132)kningen av bidragsekvivalenten f(cid:148)r regionala st(cid:148)d. Tyskland skall inom tv(cid:134) m(cid:134)nader fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r delgivningen av detta beslut underr(cid:132)tta kommissionen om de (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtagits f(cid:148)r att f(cid:148)lja detta beslut. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till F(cid:148)rbundsrepubliken Tyskland. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 21 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: QUESTION ECRITE no 4210/97 de Bryan CASSIDY à la Commission. Arrêt rendu le 26 octobre par la Cour de justice des Communautés européennes dans l'affaire Elida Gibbs Limited (affaire C 317/94)

eurovoc_concepts:
EU law - national law
France
Germany
Greece
VAT
interpretation of the law
judgment of the Court (EU)
preliminary issue

text: C 223/72 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 7. 98 Ayant pris l(cid:146)engagement d(cid:146)e·tablir les contacts approprie·s avec les autorite·s des E· tats membres, la Commission peut-elle indiquer pour quelles raisons ces de·marches, destine·es a‘ ge·ne·raliser la pratique consistant a‘ ce que les compagnies ae·riennes des E· tats membres de l(cid:146)UE soient reconnues dans le monde entier par le biais de l(cid:146)emble‘me europe·en, n(cid:146)ont pas donne· les re·sultats escompte·s? (1) JO C 136 du 27. 5. 1991, p. 11. Re·ponse donne·e par M. Oreja au nom de la Commission (2 avril 1998) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter a‘ la re·ponse que la Commission a donne·e a‘ sa question e·crite E-583/95 (1). Cette re·ponse est toujours valable. (1) JO C 196 du 31. 7. 1995. (98/C 223/87) QUESTION E· CRITE E-4208/97 pose·e par Bryan Cassidy (PPE) a‘ la Commission (21 janvier 1998) Objet: Arre(cid:136)t rendu le 26 octobre par la Cour de justice des Communaute·s europe·ennes dans l(cid:146)affaire Elida Gibbs Limited (affaire C 317/94) L(cid:146)arre(cid:136)t en question semble souffrir de sa non-application en Allemagne et de son application partielle en France et en Gre‘ce. Quelle a e·te· l(cid:146)action initialement entreprise par la Commission en vue de de·terminer si tous les E· tats membres respectaient pleinement l(cid:146)arre(cid:136)t rendu par la Cour de justice dans l(cid:146)affaire Elida Gibbs Limited? (98/C 223/88) QUESTION E· CRITE E-4209/97 pose·e par Bryan Cassidy (PPE) a‘ la Commission (21 janvier 1998) Objet: Arre(cid:136)t rendu le 26 octobre par la Cour de justice des Communaute·s europe·ennes dans l(cid:146)affaire Elida Gibbs Limited (affaire C 317/94) L(cid:146)arre(cid:136)t en question semble souffrir de sa non-application en Allemagne et de son application partielle en France et en Gre‘ce. Quelles ont e·te· les mesures prises a‘ l(cid:146)encontre de l(cid:146)Allemagne, de la France et de la Gre‘ce qui ne respectent pas encore cet arre(cid:136)t? Existe-t-il d(cid:146)autres E· tats membres qui ne le respectent pas et quelle a e·te· l(cid:146)action entreprise par la Commission a‘ leur e·gard? (98/C 223/89) QUESTION E· CRITE E-4210/97 pose·e par Bryan Cassidy (PPE) a‘ la Commission (21 janvier 1998) Objet: Arre(cid:136)t rendu le 26 octobre par la Cour de justice des Communaute·s europe·ennes dans l(cid:146)affaire Elida Gibbs Limited (affaire C 317/94) L(cid:146)arre(cid:136)t en question semble souffrir de sa non-application en Allemagne et de son application partielle en France et en Gre‘ce. Dans le cas notamment des arre(cid:136)ts pre·liminaires concernant l(cid:146)interpre·tation du droit communautaire en matie‘re de TVA, est-il exact que la Commission europe·enne soit dans l(cid:146)obligation, dans un de·lai de deux mois faisant suite a‘ l(cid:146)arre(cid:136)t rendu, de s(cid:146)adresser par e·crit a‘ chacun des E· tats membres pour leur demander de quelle manie‘re ils l(cid:146)appliquent?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4201/97 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Agenda 2000 en doelstelling 1: Modaal inkomen 1993-1997

eurovoc_concepts:
EU aid
EU regional policy
European Investment Bank
Eurostat
Structural Funds
gross domestic product
regional aid
regional statistics
terms for aid

text: 21. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 323/15 (98/C 323/19) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4200/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Agenda 2000 en doelstelling 1: Aantal werklozen 1993-1997 De directeur-generaal Regionaal beleid en cohesie, de heer Eneko Landa·buru, liet eind november in aanwezigheid van de pers doorschemeren dat volgens de voorstellen van de Commissie elf Europese regio(cid:146)s, waaronder Valencia (Spanje), hun status als doelstelling 1-regio zouden verliezen, om de structuurfondsen te verlagen alvorens er nieuwe landen toetreden. Hierbij baseerde hij zich op de voorlopige gegevens waarover de Commissie beschikte. In het concrete geval van Valencia blijkt echter uit de officie¤le statistieken dat deze autonome regio in 1993 een BBP had dat 74,9% onder het Europese gemiddelde lag, en in 1994 was dit percentage nog lager: 73,6%. De drempel om in aanmerking te komen voor de status van doelstelling 1-regio bedraagt 75%, hetgeen inhoudt dat niets erop wijst dat Valencia op korte termijn niet zou voldoen aan de objectieve criteria. Als het modale inkomen in de regio(cid:146)s in de periode 1993-1997 gehanteerd wordt als criterium voor de berekening van het BBP, is het van belang de macro-economische gegevens van deze regio(cid:146)s van ieder afzonderlijk jaar te kennen. Hoe groot was het aantal werklozen ten opzichte van de totale bevolking in de jaren 1993, 1994, 1995, 1996 en 1997 in onderstaande regio(cid:146)s: Anatolie¤, Macedonie¤, Tessalie¤, Kreta, Peleponessus, Midden-Griekenland, Ipeiros, Atica, Jonische eilanden, Acaya, Grecia Stereo (Griekenland) Henegouwen (Belgie¤) Thu¤ringen, Brandenburg, Oost-Berlijn, Sachsen-Anhalt, Sachsen, Munster (Duitsland) Galicie¤, Extremadura, Castallia la Mancha, Castilla y Leon, Ceuta y Melilla, Valencia, Asturie¤, Andalusie¤, Canarische eilanden, Murcia (Spanje) Valenciennes Avesnes, Douai Corcega, D. O. M. (Frankrijk) Ulster, Connaught, Leinster (Ierland) Molise, Apulie¤, Sicilie¤, Basilicata, Cerdena, Calabrie¤, Campania (Italie¤) Flevoland (Nederland) Burgerland (Oostenrijk) Noord-Portugal, Alentejo, Algarve, Lissabon, Vale do Tejo, Centro (Portugal) Enterprise eilanden, Highlands, Merseyside, Noord-Ierland (Verenigd Koninkrijk)? (98/C 323/20) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4201/97 van Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Agenda 2000 en doelstelling 1: Modaal inkomen 1993-1997 De directeur-generaal Regionaal beleid en cohesie, de heer Eneko Landa·buru, liet eind november in aanwezigheid van de pers doorschemeren dat volgens de voorstellen van de Commissie elf Europese regio(cid:146)s, waaronder Valencia (Spanje), hun status als doelstelling 1-regio zouden verliezen, om de structuurfondsen te verlagen alvorens er nieuwe landen toetreden. Hierbij baseerde hij zich op de voorlopige gegevens waarover de Commissie beschikte. In het concrete geval van Valencia blijkt echter uit de officie¤le statistieken dat deze autonome regio in 1993 een BBP had dat 74,9% onder het Europese gemiddelde lag, en in 1994 was dit percentage nog lager: 73,6%. De drempel om in aanmerking te komen voor de status van doelstelling 1-regio bedraagt 75%, hetgeen inhoudt dat niets erop wijst dat Valencia op korte termijn niet zou voldoen aan de objectieve criteria. Als het modale inkomen in de regio(cid:146)s in de periode 1993-1997 gehanteerd wordt als criterium voor de berekening van het BBP, is het van belang de macro-economische gegevens van deze regio(cid:146)s van ieder afzonderlijk jaar te kennen


title: QUESTION ECRITE no 4132/97 de Reimer BÖGE à la Commission. Politique de la pêche dans la mer baltique

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
agreement (EU)
catch quota
enlargement of the Union
fisheries policy
fishing agreement
fishing controls
fishing licence
fishing regulations


title: WRITTEN QUESTION No. 4135/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Commission. Russian decision to exclude a number of products from the T.I.R. system

eurovoc_concepts:
Russia
carriage of goods
customs transit
guarantee
international road transport
transport document

text: C 196/84 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 Neuvosto antoi 19. heina¤kuuta 1993 direktiivin 93/65/ETY yhteensopivien teknisten eritelmien ma¤a¤rittelemi- sesta¤ ja ka¤yto¤sta¤ lentoliikenteen hallinnan laitteiden ja ja¤rjestelmien hankinnassa. Neuvosto antoi 17. marraskuuta 1995 pa¤a¤to¤slauselman ruuhkautumisen ja kriisitilanteiden aiheuttamista ongelmista Euroopan lentoliikenteessa¤. Arvoisa parlamentin ja¤sen voi olla vakuuttunut siita¤, etta¤ neuvosto korostaa yha¤ tarvetta jatkaa ja tehostaa tyo¤skentelya¤ Eurocontrolin parissa, jonka yleissopimus on a¤sketta¤in tarkistettu (27. kesa¤kuuta 1997), Euroopan lentoliikenteeseen liittyvien ongelmien ka¤sittelemiseksi ja ratkaisemiseksi, ja harkitsee myo¤s Euroopan yhteiso¤n mahdollista ja¤senyytta¤ ta¤ssa¤ kansainva¤lisessa¤ ja¤rjesto¤ssa¤. Eurocontrolin sisa¤iseen organisaatioon kuuluvien seikkojen osalta, joihin arvoisa parlamentin ja¤sen kysymyk- sessa¤a¤n viittaa, voidaan todeta, etta¤ ei ole neuvoston asia ottaa kantaa alalla, jolla vain tietyt ja¤senvaltiot, eika¤ yhteiso¤, ovat oikeutettuja toimimaan. (98/C 196/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4135/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Nikitas Kaklamanis (UPE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Vena¤ja¤n pa¤a¤to¤s ja¤tta¤a¤ tietyt tuotteet TIR-ja¤rjestelma¤n ulkopuolelle Vena¤ja¤ on poistanut TIR-passitusmenettelyn piirista¤ suuren ma¤a¤ra¤n tuotteita, joita ei ena¤a¤ voida kuljettaa maahan TIR-kuljetusasiakirjojen perusteella. Vena¤ja¤n federaation valtion tullikomitea on antanut kansainva¤liselle maantiekuljetusliitolle (IRU) tiedoksi asetuksen N:o 513, jossa kielleta¤a¤n useiden tavaroiden kauttakuljetus sen alueella TIR-kuljetusasiakirjojen perusteella. Na¤ihin tuotteisiin kuuluu erityisesti sellaisia yhteiso¤n tuotteita kuin ohrasta valmistettu olut, sokeri, makeiset, voi ja muut maitorasvat, suklaa, la¤a¤kkeet, tietokoneet, videot, televisiot, kuljetusva¤lineet jne. Ta¤ma¤ vaikuttaa huomattavasti seka¤ eurooppalaisiin tuotteisiin etta¤ eurooppalaisiin kuljetusliikkeisiin. Vena¤ja¤n pa¤a¤to¤s aiheuttaa huomattavia taloudellisia menetyksia¤ unionin syrja¤isempien maiden, kuten Kreikan, kuljetus- liikkeille, koska kreikkalaiset yritykset voivat aiemmin kuljettaa useita yhteiso¤n tuotteita muista maista Vena¤ja¤lle, mika¤ nyt ei ena¤a¤ olisi mahdollista. Kuinka komissio aikoo vastata Vena¤ja¤n viranomaisten pa¤a¤to¤kseen, jotta se voisi turvata yhteiso¤n kuljetusliik- keiden edut ja varmistaa, etta¤ ne kilpailevat reiluin ehdoin unionin taloudellista ja moraalista tukea pyyta¤vien muiden Euroopan maiden vastaavien yritysten kanssa? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. helmikuuta 1998) Komissio jakaa arvoisan parlamentin ja¤senen ilmaiseman huolen Vena¤ja¤n valtion tullikomitean antamasta asetuksesta N:o 513, jonka mukaan vaaditaan erityisia¤ takuuja¤rjestelyja¤ 20 tavaralajille sen lisa¤ksi, mita¤ kansainva¤linen tavaroiden tieliikennekuljetusta koskeva TIR-yleissopimus vuodelta 1975 edellytta¤a¤. Komissio katsoo, etta¤ ta¤llaisella toimella olisi vakavia seurauksia yhteiso¤n viejille ja kuljetusliikkeille ja se muodostaa mahdollisen uhkan ta¤ma¤n kansainva¤liselle kaupalle va¤ltta¤ma¤tto¤ma¤n ja¤rjestelyn tulevaisuudelle. Komissio toimi hyvin nopeasti kaikilla asiaankuuluvilla aloilla suorin yhteyksin Vena¤ja¤n valtion tullikomiteaan ja muiden kuljetus- ja kauppayhteyksien kautta. Lisa¤ksi komissio otti asian ka¤sitelta¤va¤ksi asiaankuuluvissa Euroopan taloudellisen toimikunnan kokouksissa Genevessa¤. Asetuksen N:o 513 toimeenpanoa on ta¤ma¤n ja¤lkeen lyka¤tty 1 pa¤iva¤a¤n huhtikuuta 1998. Komissio jatkaa vuoropuhelua vena¤la¤isen osapuolen ja muiden asianosaisten kanssa kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla varmis- taakseen kyseisen asetuksen lopullisen peruuttamisen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4140/97 van Angela SIERRA GONZÁLEZ aan de Commissie. Mensenrechten van de Tuaregbevolking in Nigeria

eurovoc_concepts:
Niger
ethnic group
food aid
human rights
nomadism
protection of minorities
rights of minorities

text: 9. 10. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 310/13 (98/C 310/14) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4133/97 van Wilfried Telka¤mper (V) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Steun aan kernenergie en zonne-energie Hoeveel steun heeft de kernenergiesector (met inbegrip van de opwerking en de opslag) in de EU de laatste tien jaar in totaal ontvangen? Hoeveel steun heeft de zonne-energiesector in de EU de laatste tien jaar ontvangen? Hoeveel van de steun onder 1) en 2) ging naar de deelstaat Baden-Wu¤rttemberg resp. naar Duitsland? Hoeveel schulden heeft het Franse EDF als gevolg van haar kernenergieprogramma? Hoeveel bedraagt de totale steun van Frankrijk aan de kernenergie? Antwoord van de heer Papoutsis namens de Commissie (27 maart 1998) De financie¤le steun aan de kernenergiesector in de Gemeenschap is de afgelopen tien jaar beperkt gebleven tot het kaderprogramma voor onderzoek en ontwikkeling (O&O) (kernsplijting en kernfusie). Deze steun bedraagt gemiddeld ongeveer 310 miljoen ecu per jaar, waarvan 100 miljoen ecu voor kernsplijting. In de periode 1986-1995 bedroegen de overeenkomstige gemiddelde jaarlijkse uitgaven aan O&O voor kernenergie in alle lidstaten samen ongeveer 1470 miljoen ecu. Sinds 1988 zijn er geen Euratom-leningen meer verstrekt. In de periode 1990-1997 is in het kader van het Thermie-programma steun verleend aan ongeveer 160 zonne-energieprojecten. Deze projecten betreffen zonne-energietechnologie, d. w. z. fotovolta(cid:14)¤sche, thermi- sche en industrie¤le benutting van zonne-energie. Daarnaast hebben 72 projecten op het gebied van zonne-energie in de periode 1993-1997 financie¤le steun ontvangen in het kader van het Altener-programma. De financie¤le steun uit beide programma(cid:146)s bedraagt 70 miljoen ecu, ofwel ongeveer 9 miljoen ecu per jaar. De gemiddelde jaarlijkse uitgaven aan O&O voor zonne-energie in alle lidstaten samen bedroeg in de periode 1986-1995 ongeveer 125 miljoen ecu. In Duitsland zijn gedurende die jaren 17 zonne-energieprojecten uitgevoerd met een financie¤le bijdrage van de Gemeenschap van 8 miljoen ecu uit het Thermie-programma. De corresponderende cijfers voor Baden- Wu¤rttemberg zijn vier projecten en 1,65 miljoen ecu. In het Altener-programma zijn acht zonne-energieprojecten in Duitsland gesteund met een totaalbedrag van 1,3 miljoen ecu, waarvan e·e·n project in Baden-Wu¤rttemberg met ongeveer 170. 000 ecu. De uitgaven aan O&O voor kernenergie en zonne-energie in Duitsland bedroegen in de periode 1986-1995 gemiddeld respectievelijk 336 miljoen ecu en 70 miljoen ecu per jaar. Volgens het jaarverslag over 1996 van Electricite· de France (EDF) bedroeg de schuld van EDF eind 1996 133 miljard Franse frank. Er wordt geen opsplitsing naar energiebron vermeld. De uitgaven aan O&O voor kernenergie en zonne-energie bedroegen in de periode 1986-1995 gemiddeld respectievelijk 467 miljoen en 3 miljoen ecu per jaar. (98/C 310/15) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-4140/97 van Angela Sierra Gonza·lez (GUE/NGL) aan de Commissie (21 januari 1998) Betreft: Mensenrechten van de Tuaregbevolking in Nigeria De Tuaregbevolking, die woonachtig is in Centraal-Sahara, dat momenteel onder de bestuurlijke bevoegdheid valt van Algerije, Libie¤, Nigeria, Mali en Burkina-Faso en die bestaat uit 3. 000. 000 mensen, bevindt zich momenteel in een kritische humanitaire situatie aangezien de bevolking voor een belangrijk deel is gehuisvest in vluchtelingenkampen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4145/97 del Antoinette SPAAK a la Comisión. Transposición de la Directiva 94/80/CE por los Estados miembros

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
France
local election
national implementing measure
nationality
residence
right to stand for election
right to vote

text: C 196/86 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 6. 98 Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (5 de marzo de 1998) El presupuesto total asignado a Comenius (Accio·n 2 del Cap(cid:14)·tulo II del programa So·crates) en 1997 se elevo· a 4,8 millones de ecus. En el marco de Comenius, la Comisio·n financio· diversos proyectos relacionados con la educacio·n de nin(cid:152)os gitanos: › en 1997 se destino· un total de 1. 036. 000 ecus a financiar 13 proyectos; estos proyectos plurianuales contaron con la participacio·n de cerca de 120 socios; › en 1996 se financiaron 27 proyectos por un importe total de 1. 119. 625 ecus; › en 1995 se financiaron 44 proyectos por un importe total de 1. 173. 728 ecus. Las agencias nacionales presentaron estos proyectos a la Comisio·n, que en la u·ltima reunio·n de las mismas, atrajo la atencio·n de estas u·ltimas sobre el nu·mero de proyectos presentados. En el marco del programa «La Juventud con Europa» la Comisio·n financio· 11 proyectos por un importe de 310. 000 ecus, en los que participaron jo·venes gitanos. (98/C 196/120) PREGUNTA ESCRITA E-4143/97 de Francisco Sanz Ferna·ndez (PSE) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Programa SO· CRATES ¿Puede comunicar la Comisio·n cua·l ha sido la distribucio·n por pa(cid:14)·ses de las acciones centralizadas del Programa SO· CRATES en el an(cid:152)o 1997? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (25 de febrero de 1998) Ruego a Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a se remita al estudio sobre las contribuciones al presupuesto comunitario transmitido al Parlamento el 14 de octubre de 1997. (98/C 196/121) PREGUNTA ESCRITA E-4145/97 de Antoinette Spaak (ELDR) a la Comisio·n (21 de enero de 1998) Asunto: Transposicio·n de la Directiva 94/80/CE por los Estados miembros ¿Podr(cid:14)·a hacer la Comisio·n un balance de los Estados miembros que han o no han transpuesto a su Derecho interno la Directiva 94/80/CE (1) del Consejo, de 19 de diciembre de 1994, por la que se fijan las modalidades de ejercicio del derecho de sufragio activo y pasivo en las elecciones municipales por parte de los ciudadanos de la Unio·n residentes en un Estado miembro del que no sean nacionales? (1) DO L 368 de 31. 12. 1994, p. 38


title: QUESTION ECRITE no 4164/97 de Rijk van DAM à la Commission. Prorogation du règlement "vieux pour neuf"

eurovoc_concepts:
application of EU law
industrial restructuring
inland waterway fleet
transport policy
vessel

text: C 304/12 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 2. 10. 98 3. Le Conseil est-il bien conscient de la gravite· de la situation qui re·sulterait de l(cid:146)arrestation voire de la prise en otages de citoyens e·trangers, notamment ne·erlandais, accuse·s d(cid:146)e(cid:136)tre implique·s dans la pre·paration du pre·tendu coup d(cid:146)E· tat, le gouvernement surinamais ayant alors la possibilite· d(cid:146)entreprendre des pourparlers en vue d(cid:146)un abandon mutuel des poursuites, c(cid:146)est-a‘-dire l(cid:146)arre(cid:136)t des poursuites contre les e·trangers, notamment les Ne·erlandais, arre(cid:136)te·s en raison d(cid:146)une pre·tendue participation a‘ la pre·paration du coup d(cid:146)E· tat et leur libe·ration en e·change de la leve·e du mandat international de recherche et d(cid:146)arre(cid:136)t du conseiller d(cid:146)E· tat surinamais, Desi Bouterse, ainsi que l(cid:146)arre(cid:136)t des poursuites dont il fait l(cid:146)objet du chef de trafic international, a‘ grande e·chelle, de coca(cid:14)¤ne ainsi que de participation a‘ une organisation criminelle internationale et de contro(cid:136)le de celle-ci, faits qui lui sont reproche·s par la justice ne·erlandaise? Le Conseil est-il suffisamment pre·pare· a‘ re·agir comme il se doit dans l(cid:146)e·ventualite· d(cid:146)un telle prise 4. d(cid:146)otages? Re·ponse commune aux questions e·crites E-4160/97, E-4161/97, E-4162/97 et E-4163/97 (18 mai 1998) Le Conseil ne dispose que des informations fournies par les autorite·s du Suriname. D(cid:146)apre‘s celles-ci, un certain nombre de personnes ont e·te· arre(cid:136)te·es lors du week-end du 25 octobre 1997 au motif qu(cid:146)elles auraient participe· a‘ la pre·paration d(cid:146)un pre·tendu coup d(cid:146)E· tat. Le Conseil est e·galement informe· d(cid:146)une lettre adresse·e par l(cid:146)organisation des droits de l(cid:146)homme Moiwana «86» a‘ la Commission interame·ricaine des droits de l(cid:146)homme en ce qui concerne l(cid:146)affaire e·voque·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Dans la mesure ou‘ le Conseil a pu obtenir des informations sur le cas du pre·tendu suspect qui s(cid:146)e·tait pre·sente· a‘ l(cid:146)ambassade des Pays-Bas en octobre 1997, cette personne ne demandait pas l(cid:146)asile. Le Conseil estime que si une prise d(cid:146)otages devait avoir lieu au Suriname, les mesures ne·cessaires devraient e(cid:136)tre prises afin d(cid:146)essayer de trouver une solution pacifique a‘ un acte de ce type. Le Conseil n(cid:146)est pas informe· des de·clarations et des accusations qui, selon l(cid:146)Honorable Parlementaire, ont e·te· faites par Desi Delano Bouterse. Par ailleurs, compte tenu du fait que les enque(cid:136)tes judiciaires mentionne·es par l(cid:146)Honorable Parlementaire sont encore en cours, le Conseil n(cid:146)est pas en mesure de formuler des observations a‘ ce sujet. (98/C 304/18) QUESTION E· CRITE E-4164/97 pose·e par Rijk van Dam (I-EDN) a‘ la Commission (21 janvier 1998) Objet: Prorogation du re‘glement «vieux pour neuf» L(cid:146)article 8 du re‘glement (CEE) no 1101/89 (1) dispose que pendant une pe·riode de 5 ans a‘ compter de l(cid:146)entre·e en vigueur du re‘glement, la mise en service de nouveaux bateaux est subordonne·e a‘ la condition que le proprie·taire de·chire un tonnage fixe· par la Commission ou verse une contribution de·termine·e par celle-ci. En 1994, le re‘glement (CEE) no 844/94 (2) a porte· la validite· de cette re·glementation «vieux pour neuf» de 5 a‘ 10 ans apre‘s l(cid:146)entre·e en vigueur du re‘glement (CEE) no 1101/89, ce qui signifie qu(cid:146)elle s(cid:146)appliquerait jusqu(cid:146)au 1er mai 1999. Quasiment toutes les entreprises concerne·es ont depuis lors fait observer qu(cid:146)une prorogation de cette re·glementation e·tait e·galement ne·cessaire apre‘s cette date. La Commission peut-elle confirmer que la re·glementation «vieux pour neuf» restera applicable jusqu(cid:146)au 1. 1er mai 1999? 2. 3. 4. Dans l(cid:146)affirmative, quelle proce·dure la Commission doit-elle suivre pour la reconduire apre‘s mai 1999? Combien de temps cette proce·dure devrait-elle normalement prendre? Quand la Commission compte-t-elle engager la proce·dure vise·e au point 2? (1) (2) JO L 116 du 28. 4. 1989, p. 25. JO L 98 du 16. 4. 1994, p. 1


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4198/97 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Agenda 2000 und Ziel 1: Erwerbstätige Bevölkerung 1993-1997

text: 21. 10. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 323/13 (98/C 323/16) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4197/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Agenda 2000 und Ziel 1: Erwerbsbevo¤lkerung 1993-1997 Der Generaldirektor fu¤r Regionalpolitik und Koha¤sion, Eneko Landa·buru, zog Ende November vor der Presse in Erwa¤gung, elf europa¤ische Regionen, darunter Valencia (Spanien) aus den Ziel-1-Regionen herauszunehmen, und zwar in U¤ bereinstimmung mit den Vorschla¤gen der Kommission zur Ku¤rzung der Mittel der Strukturfonds im Hinblick auf den Beitritt neuer La¤nder. Diese Scha¤tzung erfolgte auf der Grundlage vorla¤ufiger Daten, u¤ber die die Kommission verfu¤gt. Nichtsdestot- rotz geht aus den offiziellen Statistiken von Eurostat fu¤r den konkreten Fall Valencia hervor, da(cid:223) das Pro-Kopf-BIP dieser autonomen Region 1993 74,9% des Gemeinschaftsdurchschnitts betrug und 1994 noch niedriger war, na¤mlich 73,6%. Der Schwellenwert, um unter das Ziel 1 zu fallen, liegt bei 75%, weshalb nichts darauf hindeutet, da(cid:223) Valencia in unmittelbarer Zukunft die objektiven Bedingungen nicht mehr erfu¤llen wird. Sollte das durchschnittliche Einkommen wa¤hrend des Zeitraums 1993-1997 als Kriterium dienen, um das BIP zu berechnen, ist es wichtig, die makroo¤konomischen Daten dieser Regionen in jedem einzelnen der in Betracht kommenden Jahre zu kennen. Wie hoch war in den Jahren 1993, 1994, 1995, 1996 und 1997 der Anteil der Erwerbsbevo¤lkerung an der Gesamtbevo¤lkerung in den unten aufgefu¤hrten Regionen? A¤ tolien, Mazedonien, Thessalien, Kreta, Peloponnes, Zentralgriechenland, Epirus, Attika, Ionische Inseln, Achaia, griechisches Festland (Griechenland) Hennegau (Belgien) Thu¤ringen, Brandenburg, Ostberlin, Sachsen-Anhalt, Sachsen, Mu¤nster (Deutschland) Galicien, Estremadura, Kastilien-La Mancha, Kastilien und Leo·n, Ceuta und Melilla, Valencia, Asturien, Andalusien, Kanarische Inseln, Murcia (Spanien) Valenciennes, Avesnes, Douai, Korsika, u¤berseeische Departements (Frankreich) Ulster, Connauaught, Leinster (Irland) Molise, Apulien, Sizilien, Basilikata, Sardinien, Kalabrien, Kampanien (Italien) Flevoland (Niederlande) Burgenland (O¤ sterreich) Nordportugal, Alentejo, Algarve, Lissabon, Vale do Tejo, Zentrum (Portugal) Islands Enterprise, Highlands, Merseyside, Nordirland (Vereinigtes Ko¤nigreich) (98/C 323/17) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4198/97 von Jose· Garc(cid:14)·a-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (21. Januar 1998) Betrifft: Agenda 2000 und Ziel 1: Erwerbsta¤tige Bevo¤lkerung 1993-1997 Der Generaldirektor fu¤r Regionalpolitik und Koha¤sion, Eneko Landa·buru, zog Ende November vor der Presse in Erwa¤gung, elf europa¤ische Regionen, darunter Valencia (Spanien) aus den Ziel-1-Regionen herauszunehmen, und zwar in U¤ bereinstimmung mit den Vorschla¤gen der Kommission zur Ku¤rzung der Mittel der Strukturfonds im Hinblick auf den Beitritt neuer La¤nder. Diese Scha¤tzung erfolgte auf der Grundlage vorla¤ufiger Daten, u¤ber die die Kommission verfu¤gt. Nichtsdestot- rotz geht aus den offiziellen Statistiken von Eurostat fu¤r den konkreten Fall Valencia hervor, da(cid:223) das Pro-Kopf-BIP dieser autonomen Region 1993 74,9% des Gemeinschaftsdurchschnitts betrug und 1994 noch niedriger war, na¤mlich 73,6%. Der Schwellenwert, um unter das Ziel 1 zu fallen, liegt bei 75%, weshalb nichts darauf hindeutet, da(cid:223) Valencia in unmittelbarer Zukunft die objektiven Bedingungen nicht mehr erfu¤llen wird. Sollte das durchschnittliche Einkommen wa¤hrend des Zeitraums 1993-1997 als Kriterium dienen, um das BIP zu berechnen, ist es wichtig, die makroo¤konomischen Daten dieser Regionen in jedem einzelnen der in Betracht kommenden Jahre zu kennen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4189/97 tων βουλετών Eolo PARODI , Guido VICECONTE προς την Επ τροπή. Κοινοτική χρηματοδότηση για την ανοικοδόμηση του Θεάτρου Petruzzelli στο Μπάρι

eurovoc_concepts:
Apulia
EU financing
Italy
Veneto
architectural heritage
cultural heritage
heritage protection
performing arts
regional development

text: C 196/96 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 22. 6. 98 (98/C 196/135) GRAPTH ERVTHSH E-4189/97 ypobolh· : Eolo Parodi (UPE) kai Guido Viceconte (UPE) prow thn Epitroph· (21 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Koinotikh· xrhmatodo·thsh gia thn anoikodo·mhsh toy Uea·troy Petruzzelli sto Mpa·ri Stiw 27 Oktvbri·oy 1991, to Ue·atro Petruzzelli sto Mpa·ri, poy kti·sthke metajy· 1898 kai 1903, khry·xuhke euniko· istoriko· kai kallitexniko· mnhmei·o to 1954, paradosiako· lyriko· ue·atro to 1967 kai apotelei· to monadiko· idivtiko· ue·atro thw Eyrv· phw, katastra·fhke apo· mega·lh pyrkagia·. Ana·logh kako· e·plhje to 1996 e·na a·llo peri·fhmo italiko· ue·atro, to ue·atro La Fenice thw Beneti·aw, to opoi·o katestra·fh olosxerv· w. Sto eyrvpai¤ko· epi·pedo, diete·uhsan gia to ue·atro La Fenice, kai dikai·vw, shmantike·w enisxy·seiw ype·r thw merikh·w toy anoikodo·mhshw. Anti·ueta, gia to ue·atro Petruzzelli, perie·rgvw xorhgh·uhkan mo·no 80. 000 Ecu gia th merikh· apokata·stash toy foyagie· toy. Ervta·tai epome·nvw h Epitroph·: 1. ea·n h mikrh· koinotikh· xrhmatodo·thsh ofei·letai sto gegono·w o·ti to ue·atro Petruzzelli, anti·ueta prow ta a·lla ue·atra thw Eyrv· phw, ei·nai idivtikh·w idiokthsi·aw; 2. ea·n den uevrei· aparai·thto kai epitaktiko·tato na pare·mbh diaue·tontaw koinotika· kefa·laia gia thn apopera·tvsh tvn ergasiv· n apokata·stashw toy uea·troy Petruzzelli, lambanome·noy ypo·ch o·ti h oikoge·neia Masseni Nemagna, sthn opoi·a to ue·atro anh·kei, den diaue·tei to poso· poy ypolei·petai gia thn oloklh·rvsh tvn ergasiv· n apokata·stashw; Apa· nthsh toy k. Oreja ej ono·matow thw Epitroph· w (26 Febroyari·oy 1998) Sto plai·sio thw eni·sxyshw proty·pvn sxedi·vn gia th diath·rhsh thw eyrvpai¤kh·w arxitektonikh·w 1. klhronomia·w gia to 1994 › h opoi·a aforoy·se kti·ria ueama·tvn › to ue·atro Petruzzelli toy Mpa·ri thw Itali·aw e·labe eni·sxysh ek me·royw thw Epitroph·w y·coyw 80. 000 ECU. To 1995, 1996 kai 1997 h Epitroph·, kata· thn proetoimasi·a toy progra·mmatow Rafha(cid:146)l e·uese se efarmogh· a·llew ene·rgeiew eni·sxyshw gia th diath·rhsh thw arxitektonikh·w klhronomia·w me a· lla ue·mata proteraio·thtaw (urhskeytika· kti·ria, kti·ria mparo·k, diakosmhme·new proso·ceiw kai probiomhxanikh· arxitektonikh·). Sto plai·sio tvn energeiv· n perifereiakh·w ana·ptyjhw (Diarurvtika· tamei·a) h anoikodo·mhsh toy uea·troy 2. apoteloy·se me·row miaw apo· tiw paremba·seiw toy me·troy 6. 3 «Ana·kthsh politistikv· n agauv· n» toy epixeirhsia- koy· progra·mmatow poy xrhmatodotei·tai apo· koinoy· apo· ta diarurvtika· tamei·a ype·r thw perioxh·w Puglia gia to xroniko· dia·sthma 1994-1999. Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy la·bame apo· tiw italike·w arxe·w ypoblh·uhke gia to skopo· ayto· ai·thsh xrhmatodo·thshw h opoi·a den egkri·uhke s(cid:146) ayth·n th fa· sh apo· tiw italike·w perifereiake·w arxe·w epeidh· den plhroy·se orisme·noyw o·royw epilejimo·thtaw. Epeidh· pro·keitai gia idivtiko· kti·rio › paro·lo poy paroysia·zei dhmo·sio endiafe·ron › kai apotelei· epikerdh· epixei·rhsh to y·cow thw problepo·menhw apo· koinoy· xrhmatodo·thshw den mporei· na yperbei· e·na pososto· thw epile·jimhw dapa·nhw sy·mfvna me tiw kanonistike·w diata·jeiw. (98/C 196/136) GRAPTH ERVTHSH E-4190/97 ypobolh· : Ernesto Caccavale (UPE) prow thn Epitroph· (21 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Hlektragvgoi· kai magnhtika· pedi·a: ki·ndynoi gia thn anurv· pinh ygei·a Periballontike·w env· seiw eyrvpai¤kh·w embe·leiaw o·pvw h CODACONS kai h LEGAMBIENTE amfisbhtoy·n e·ntona tiw dhlv· seiw thw ENEL, dhladh· toy monopvli·oy paroxh·w hlektrikh·w ene·rgeiaw sthn Itali·a, sxetika· me thn kataskeyh· eno·w mega·loy staumoy· dianomh·w sto Striano Nea·polhw


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4218/97 tων βουλετών Laura GONZALEZ ALVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS , Alonso PUERTA προς την Επ τροπή. Έλλειψη ενημέρωσης των επιτροπών ευρωπαiκής επιχείρησης

eurovoc_concepts:
European undertaking
job security
labour law
multinational enterprise
telecommunications industry
trade union
transfer of businesses
worker consultation
worker information
works council

formats: pdf print

text: C 187/130 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn 16. 6. 98 Oi idivtike·w symfvni·ew den enta·ssontai sto plai·sio tvn proanaferome·nvn alieytikv· n symfvniv· n. Ta symballo·mena me·rh sth Dieunh· Epitroph· Aliei·aw thw Baltikh·w Ua·lassaw (IBSFC) e·xoyn symfvnh·sei (alieytiko·w kanonismo·w 2. 1) o·ti ta ska·fh poy aliey·oyn dyna·mei idivtikv· n symfvniv· n ua pre·pei na e·xoyn eidikh· ejoysiodo·thsh, gia prokauorisme·nh alieytikh· drasthrio·thta, apo· tiw epi·shmew arxe·w toy kra·toyw thw shmai·aw kauv· w kai apo· th xv· ra sta y·data thw opoi·aw aliey·oyn. Epi·shw, xa·rin ele·gxoy, to ejoysiodoto·n symballo·meno me·row, sta y·data toy opoi·oy pragmatopoiei·tai h alieytikh· drasthrio·thta, diabiba·zei sth grammatei·a toy IBSFC, pro thw e·narjhw thw en lo·gv alieytikh·w drasthrio·thtaw, stoixei·a o·son afora· to ei·dow, tiw poso·thtew, th xronikh· peri·odo kai to o·noma tvn skafv· n, ta opoi·a diabiba·zontai, sth syne·xeia, apo· to IBSFC sta symballo·mena me·rh. H Epitroph· ei·nai pepeisme·nh o·ti, se genike·w gramme·w, ana·logew drasthrio·thtew dimeroy·w synergasi·aw se perifereiako· epi·pedo symba·lloyn sthn oikonomikh· enopoi·hsh kai ua ephrea·soyn uetika· tiw prosexei·w diapragmatey·seiw o·son afora· th diey·rynsh. (98/C 187/202) GRAPTH ERVTHSH E-4141/97 ypobolh· : Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (21 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Mh enhme·rvsh tvn eyrvpa(cid:14)¤kv· n epitropv· n epixei·rhshw H soyhdikh· polyeunikh· epixei·rhsh Ericsson para·gei texnologi·a gia ton pio isxyro· tome·a thw pagko·smiaw oikonomi·aw: tiw thlepikoinvni·ew. Oi perisso·teroi po·roi thw bri·skontai sthn Eyrv· ph, kata· ky·rio lo·go sth Soyhdi·a, kai h kyrio·terh agora· thw ei·nai h i·dia h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. H en lo·gv epixei·rhsh e·xei syna·cei symfvni·ew me dyo epixeirh·seiw tvn HPA oi opoi·ew ua anala·boyn olo·klhrh thn paragvgh· toy thlepikoinvniakoy· ejoplismoy· thw Ericsson ana· ton ko·smo. H apo·fash ayth· mporei· na e·xei sobare·w syne·peiew gia xilia·dew ergazome·nvn poy apasxoloy·ntai apo· ton o·milo Ericsson, h efarmogh· de aytoy· toy sxedi·oy sthn Ispani·a ua shma·nei th meta·uesh polya·riumvn ergazome·nvn se a·llew epixeirh·seiw. H ene·rgeia ayth· den pare·xei eggyh·seiw gia th biomhxanikh· stauero·thta h· thn apasxo·lhsh sth ne·a epixei·rhsh kai epi·shw ue·tei se ki·ndyno kai a·llew ue·seiw ergasi·aw se bohuhtike·w biomhxani·ew kai ston tome·a tvn yphresiv· n poy sh·mera erga·zontai gia logariasmo· thw Ericsson sthn Ispani·a. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti to symboy·lio tvn ergazome·nvn poy ekprosvpei· toyw ergazo·menoyw sthn Ericsson oy·te enhmerv· uhke oy·te klh·uhke na ekfra·sei th gnv· mh toy gia thn apo·fash ayth· kai o·ti oi syndikalistikoi· ekpro·svpoi kai tvn dyo xvrv· n enhmerv· uhkan anepi·shma meta· th lh·ch thw, 1. Gnvri·zei h Epitroph· ayth· thn kata·stash; 2. Gnvri·zei h Epitroph· o·ti h ky·ria dieunh·w agora· thw Ericsson bri·sketai sthn EE kai o·ti ea· n efarmosuei· ayth· h politikh·, oi eyuy·new poy e·xei anala·bei ayth· h polyeunikh· apo· pleyra·w diath·rhshw tvn ue·sevn ergasi·aw kai dhmioyrgi·aw biomhxanikoy· istoy· klp. den ua symbadi·zoyn me ta ofe·lh poy ayth· dre·pei apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; 3. De nomi·zei h Epitroph· o·ti h egkata·leich tvn biomhxanikv· n drasthrioth·tvn apo· shmantike·w epixeirh·seiw mporei· na odhgh·sei sthn apv· leia deka·dvn xilia· dvn ue·sevn ergasi·aw gia e·na poly· mega·lo me·row aneidi·keytvn ergazome·nvn sthn EE; 4. Fronei· h Epitroph· o·ti h Ericsson e·xei parabia·sei to dikai·vma gia enhme·rvsh kai diaboy·leysh tvn ergazome·nvn o·pvw ori·zetai sthn odhgi·a 94/45/EOK (1); Ua mporoy·se h Epitroph· na ejasfali·sei o·ti h Ericsson ua symmorfvuei· prow thn en lo·gv odhgi·a s(cid:146) o·,ti afora· th sy·stash miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· mia diadikasi·a enhme·rvshw kai diaboy·leyshw me toyw ergazo·menoyw se epixeirh·seiw kai omi·loyw epixeirh·sevn koinotikv· n diasta·sevn; (1) EE L 254 thw 30. 9. 1994, sel. 64. (98/C 187/203) GRAPTH ERVTHSH E-4218/97 ypobolh· : Laura Gonza·lez A· lvarez (GUE/NGL), Pedro Marset Campos (GUE/NGL) kai Alonso Puerta (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (21 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: (cid:201)lleich enhme·rvshw tvn epitropv· n eyrvpa(cid:14)¤kh·w epixei·rhshw H soyhdikh· polyeunikh· Ericsson kataskeya·zei texnologi·a gia ton kyrio·tero tome·a aixmh·w thw pagko·smiaw oikonomi·aw, tiw thlepikoinvni·ew. To megaly·tero me·row tvn po·rvn thw etairei·aw bri·sketai sthn Eyrv· ph, idiai·tera sth Soyhdi·a, kai h kyrio·terh agora· thw ei·nai h i·dia h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh


title: WRITTEN QUESTION No. 4167/97 by Simon MURPHY to the Commission. The alleged use of stray dogs and cats for research in Belgian universities

eurovoc_concepts:
Belgium
EC Directive
animal experimentation
application of EU law
domestic animal
medical research
protection of animals
scientific research
university

text: C 223/66 EN Official Journal of the European Communities 17. 7. 98 (98/C 223/79) WRITTEN QUESTION E-4167/97 by Simon Murphy (PSE) to the Commission (21 January 1998) Subject: The alleged use of stray dogs and cats for research in Belgian universities With respect to the formal complaint (97/4379) submitted to the Commission by the British Union for the Abolition of Vivisection relating to the use of stray dogs and cats for research in Belgium, will the Commission confirm whether a reply from the Belgian authorities has now been received? Should the use of stray dogs and cats for research be confirmed, in contravention of Directive 86/609/EEC (1), will the Commission consider initiating infringement proceedings against Belgium before the Court of Justice? (1) OJ L 358, 18. 12. 1986, p. 1. Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (27 February 1998) The Commission can confirm to the Honourable Member that the Belgian authorities have responded to the Commission(cid:146)s requests for information. The Commission can also confirm that, should there be proof of the use of stray dogs and cats for research, in contravention of Council Directive 86/609/EEC of 24 November 1986 on the approximation of laws, regulations and administrative provisions of the Member States regarding the protection of animals used for experimental and other scientific purposes (1), and lack of action on behalf of the Member State concerned to remedy the situation, it could consider opening infringement proceedings against this Member State. If the alleged breaches of the directive have been investigated by the national authority, appropriate enforcement measures taken and legal proceedings initiated in accordance with the relevant national rules, it can hardly be maintained that the Member State concerned has failed to ensure that natural or legal persons under its jurisdiction abide by the directive. The mere fact that violations occur does not suffice in itself to demonstrate that a Member State contravenes Community law since it can never be guaranteed that all rules are always respected by all natural or legal persons. It is however the duty of the Member State to take the necessary measures to end violations of the provisions of the directive. It will be in the light of the aforementioned considerations that the Commission will examine the complaint to which the Honourable Member refers. (1) OJ L 358, 18. 12. 1986. (98/C 223/80) WRITTEN QUESTION E-4179/97 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) to the Commission (21 January 1998) Subject: Cohesion policy and culture Both the Council (in its Decision of 30 June 1997) and the Commission (statement made in Decision No 2228/97/EC (1) establishing a Community action programme in the field of cultural heritage (the Raphael programme)) advocated the creation of a framework instrument for culture. The Commission confirmed its intention to submit a proposal for a comprehensive programme as soon as possible. Can the Commission supply information about the timetable, objectives, guidelines and content of the future framework programme (cid:145)Culture(cid:146) which is the subject of the proposal? (1) OJ L 305, 8. 11. 1997, p. 31


title: Oikaistaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen äärivalaisimista, etuvalaisimista, takavalaisimista, jarruvalaisimista, huomiovalaisimista ja sivuvalaisimista annetun neuvoston direktiivin 76/758/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/30/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 87 (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 203, 30. heinäkuuta 1997)

eurovoc_concepts:
Community certification
commercial vehicle
motor vehicle
signalling device
technical regulations
technological change

text: 21. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 15/47 jarruvalaisimista, huomiovalaisimista Oikaistaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen äärivalaisimista, etuvalaisimista, takavalaisimista, annetun neuvoston direktiivin 76/758/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komis- sion direktiivin 97/30/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2. 1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 7 sivuvalaisimista ja (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 203, 30. heinäkuuta 1997) Sivu 56, 6. 1. 4. 1. kohta: Korvataan ilmaisu: ilmaisulla: ”40 ”60 100 (2) 70 (2) 140 (2)”, 185 (2) 130 (2) 260 (2)”. jarruvalaisimista, huomiovalaisimista Oikaistaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen äärivalaisimista, etuvalaisimista, takavalaisimista, annetun neuvoston direktiivin 76/758/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komis- sion direktiivin 97/30/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2. 1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 87 sivuvalaisimista ja (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 203, 30. heinäkuuta 1997) Sivu 65, liitteessä 3 oleva 3 kohta: Korvataan taulukko seuraavalla taulukolla: ” ”


title: WRITTEN QUESTION No. 4222/97 by Ursula SCHLEICHER to the Commission. Imports of genetically modified organisms from the USA and Canada

eurovoc_concepts:
Canada
United States
environmental impact
environmental risk prevention
genetically modified organism
import (EU)
market approval