title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet -Åtgärder som vidtagits i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket -Sammanfattning av de rapporter som medlemsstaterna lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 11

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 01. 1998 KOM(1998) 16 sluUig Rapport fran kommissionen till radet och Europaparlamentet Atgarder som vidtagits i enlighet med radets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten fororenas av nitrater fran jordbruket Sammanfattning av de rapporter som medlemsstaterna lamnat till kommissionen i enlighet med artikel 11 1. JNLEDNING 1. 1 Rapportens utformning 1. 2 Förhållande till rapporten om genomförandet 2 ÖVERSIKT AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER 2. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 2. 1. 1 Söttytvatten 2. 1. 2 Grundvatten 2. 1. 3 Eutrofiering 2. 2 Riktlinjerförgodjordbrukssed 2. 3 Åtgärdsprogram 2. 3. 1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och b 2. 3. 2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4 2. 3 3 De ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 5. 5 2. 3. 4 Övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5. 6 2. 3. 5 Bedömning av nar de vattenområden som har förtecknats kan förväntas uppfylla målsättningarna i åtgärdsprogrammet, med uppgift om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa bedömningar 3. ÖSTERRIKE 3. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 3. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 3. 3 Åtgärdsprogram 3. 3. 1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och b 3. 3. 2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4 3. 3. 3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 3. 3. 4 Övervakningsprogram enligt artikel 5. 6 i 3. 3. 5 Bedömning av när direktivets syften kan fbrväntas vara uppfyllda. 4. DANMARK 4. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 4. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 4. 3 Åtgärdsprogram 4. 3. 1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 aochb 4. 3. 1. 1 Bestämmelser om begränsning av utsläpp från djurhållningsavfall 4. 3. 1. 2 Bestämmelser om spridning på mark av gödsel 4. 3. 1. 3 Obligatoriskt växelbruk, gödslingsplanering och gödslingsräkenskaper 4. 3. 1. 4 Lagringskapacitet för gödsel 4. 3. 2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4 4. 3. 3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 4. 3. 4 Resultaten från övervakningsprogrammet enligt artikel 5. 6 4. 3. 4. 1 Åarochbäckar 4. 3. 4. 2 Grundvatten 4. 3. 4. 3 Sjöar 4. 3. 4. 4 Havsvatten 4. 3. 4. 5 Markövervakning 4. 3. 5 Bedömning av när direktivets syften fbrväntas vara uppfyllda 5. FINLAND 5. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 5. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 5. 3 Åtgärdsprogram y\ cx_ 6. FRANKRIKE 6. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 6. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 6 3 Åtgärdsprogram 7. TYSKLAND 7. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 7. 2 Riktlinjer fbr god jordbrukssed 7. 3 Åtgärdsprogram 7. 3. 1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och b 7. 3. 1. 1 Bilaga 3. 1. 1 7. 3. 1. 2 Bilaga 2. A. 5 och bilaga 3. 1. 2 7. 3. 1. 3 Bilaga 3. 1. 3 7. 3 1. 4 Bilaga 3. 2 och 3. 4 7. 3. 1. 5 Bilaga 2. A. 2 och A. 4 7. 3. 1. 6 Bilaga 2. A. 3 7. 3. 1. 7 Bilaga 2. A. 6 7. 3. 1. 8 Bilaga 2. B. 8 och B. 9 7. 3. 1. 9 Bilaga 2. B. 8 7. 3. 1. 10 Bilaga 2. B. 9 7. 3. 2 Uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4 7 3. 3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 7. 3. 4 Resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5. 6 7. 3. 4. 1 Grundvatten 7. 3. 4. 2 Ytvatten 7. 3. 4. 3 Kustvatten 7. 3. 5 Bedömning av när syftena med direktivet kan fbrväntas vara uppfyllda ^ 8. GREKLAND 8. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden. 8. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 8. 3 Åtgärdsprogram 9. IRLAND 9. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden. 9. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 9. 3 Åtgärdsprogram 10. LUXEMBURG 10. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 10. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed och åtgärdsprogram ll. NEDERLÄNDERNA 11. 1 Förteckning av vattenområden och angivande av känsliga områden. 11. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 11. 3 Åtgärdsprogram 12. PORTUGAL 12. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 12. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 12. 3 Åtgärdsprogram 13. SVERIGE 13. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 13. 2 Riktlinjer för god jordbrukssed 13. 3 Åtgärdsprogram 13. 3. 1 Artikel 5. 4 a och b 13. 3. 2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4 3 13. 3. 3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 13. 3. 4 Resultaten av de övervakningsprogram som genomfbrts enligt artikel 5. 6 13. 3. 5 Bedömning av när målsättningarna i direktivet kan tbrväntas vara uppfyllda 14. FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNBEN OCH NORDIRLAND 14. 1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden. 14. 2 Riktlinjer fbr god jordbrukssed 14. 3 Åtgärdsprogram y 1. lNI,KI)ININ(; I enlighet mcd artikel 10 i nitratdirektivet1 skall medlcmsstaterna vart Ijärde är lämna en rapport till Europeiska kommissionen med uppgifter enligt bilaga 5 (se tabell 1 nedan). Den första rapporten, som omfattar perioden mellan den 19 december 1991 och den 19 december 1995, skulle ha lämnats till kommissionen senast den 20 december 1996. De uppgifter som skall ingä i rapporten inbegriper de huvudsakliga skyldigheter som direktivet ålägger medlemsstaterna, nämligen övervakning, förteckning av känsliga områden, utarbetandet och främjandet av riktlinjer för god jordbrukssed och av åtgärdsprogrammen. Tabell 1: Kraven enligt bilaga 5 Bilaga 5 - Uppgifter som skall ingå i rapporter enligt artikel 10 1. En redogörelse för de förebyggande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 4. 2. En karta som visar följande: a) Vattenområden som förtecknats i enlighet med artikel 3. 1 och bilaga 1, med uppgift för varje område om vilka kriterier i bilaga 1 som är tillämpliga. b) De känsliga områdenas belägenhet, med uppgift om redan angivna områden och vilka som tillkommit sedan föregående rapport. 3. En sarnmanfattning av resultaten från övervakningen enligt artikel 6, med en redogörelse för de överväganden i fråga om varje område som lett till att området angetts som känsligt eller till ändringar eller tillägg i förteckningen över sådana områden. 4. En sarnmanfattning av de åtgärdsprocesser som utarbetats i enlighet med artikel 5, och då särskilt a) de åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och b, b) de uppgifter som krävs enligt bilaga 3. 4, c) de ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 5. 5, d) en sarnmanfattning av resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5. 6, e) medlemsstaternas bedömning av när de vattenområden som har förtecknats enligt artikel 3. 1 kan förväntas uppfylla målsättningarna i åtgärdsprogrammen, med uppgift om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa bedömningar. Enligt artikel 11 i direktivet skall kommissionen inom sex mänader från mottagandet av rapporterna från medlemsstaterna offentliggöra en sammanfattande rapport. Denna "sammanfattande rapport" skall sedan överlämnas till Europaparlamentet och till rådet. Det här dokumentet utgör den sammanfattande rapporten. EGTnrL375,3l. 12. 1991,s. I, rfldets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket Mcd hänsyn till den tidsfrist som angetts i direktivet skulle detta dokument undcr idcaliska förhällanden ha överjämnats till ovannämnda institulioncr senast den 20 december 1996. Dctta var inte möjligt eftersom mcdlcmsstalcrna var sena med att lämna in sina rapporter. Den 20 juni 1996 hade faktiskt bara Irland lämnat sin rapport. Det ansägs därför lämpligt att vänta tills tillräckligt mänga rapporter hade kommit in innan rapporten offentliggjordes, något som fbrväntades kunna ske den 28 februari 1997. Tre medlemsstater - Belgien, Italien och Spanien - hade emellertid ännu inte lämnat in sina rapporter till kommissionen enligt artikel 10 och finns därfbr inte med i denna rapport. Kvaliteten på de uppgifter som inkommit har varierat stort. Några medlemsstater har inte ens uppfyllt alla kraven enligt bilaga 5. Detta bcror antingen pä försummelse, varmed kommissionen har begärt att medlemsstaten skall ätgärda situationen, eller på att medlemsstalen ännu inte vidlagit alla relevanta åtgärder. Irots att lidsfristen löpt ut. Detta gäller särskilt uppgifter om ätgärdsprogrammen. Den största orsaken till i\cn varierande standarden på de uppgifter som lämnats kan emellertid i viss män lillskrivas den fléxibilitet med vilkcn man kan tolka bilaga 5. En sammanfaUning kan lolkas som allt från en mening till tlera sidor. Eftersom det viktigaste syftet med denna rapport är att ge medborgarna användbar information är denna brist pä överensstämmelse att beklaga. Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att rådet antar ett gemensamt rapporteringsformulär som används för nästa rapport som skall lämnas senast den 21 juni 2000. I detta syfte kommer kommissionen att föreslå ett rapporteringsformulär som kommer att göra nästa "sammanfattande rapport1*1 ännu mer tillgänglig än denna. 1. 1. Rapportens utformning Denna rapport består av två olika delar. Den första innehåller en kort översikt av de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit och tor vilka uppgifter föreligger. Den andra innehåller separata redogörelse för var och en av medlemsstaterna. Vad gäller den andra delen har kommissionen bemödat sig om att lägga fram uppgifterna i ett generellt format för att göra de mer lättillgängliga. Medlemsstaterna har kontrollerat dessa uppgifter. Kommissionen har inte lagt till några uppgifter för nägot land förutom i förtydligande syfte, vilket då klarl framgär. Rent allmänt kan vissa av de uppgifter som medlemsstaten lämnat ha uteslutits eller lagts fram pä ett annat sätt. Det faktum att uppgifterna presenteras i denna del av detta kommissionsdokument bör inte ses som ett tecken pä att det tillvägagängssält som en medlemsstat antagit (eller inte antagit) tor att genomföra direktivet har godkänts av kommissionen. 1. 2. Förhållande till rapporten om genomförandet Den 1 oktober 1997 offentliggjorde kommissionen en rapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket2. 1 denna "rapport om genomförandet" framhävs medlemsstaternas påtagliga brist på framåtskridande vad gäller tillämpningen av direktivet och nuläget för rättsliga åtgärder mot medlemsstaterna. KOM(97) 473 slutlig 2. ÖVERSIKT AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER 2. 1. Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden Av de 12 medlemsstater som lämnnt rapporter har lc-m Osterrike, Danmark, Tysklund, Luxemhurg och Nederländerna förteeknat helu sill lerritorium enligt arlikel 3. 5 och omfaltas därför inte av bilaga 5. 3 cflersom dcn utlrvckligcn hänför sig lill artikel 6. De ätersläende sju har lämnat uppgifler om övervakningen enligt artikel 6. I figur I visas de områden som har förtecknats som känsliga områden eller enligt artikel 3. 5 i direktivet. 2. 1. 1. Söti ytvatten Grekland har angett att man mellan 1989 och 1992 undersökte nitrathalten i 18 floder och 21 sjöar. I Portugal mättes endast ytvatten när dessa samtidigt utgjorde utvinningsplatser för dricksvatten. Vid alla dessa platser iakttogs nivån på 50 mg/1. I Sverige mäts sötvattenskvaliteten i referenssjöar och referensvattendrag. För sött ytvatten visadé det sig att 90 % av provpunkterna hade en nitrathalt under 9 mg/1 och att alla provpunkter låg under 50 mg/I. 90 % av sjöarna hade en nitrathalt under 2 mg/1 och det fanns ingen sjö där nitrathalten översteg 50 mg/1. I Förcnade kungariket övervakades I 122 utvinningsplatser för ytvatten vilkel ledde till att 6 känsliga områden som omfattade 9 upptagningsomiadcn för ytvatten förlecknades. I Irland lann man vid övervakningen av sölt ytvatten att vissa lloder hade halter högré än 40 mg/1, dock under 50 mg/1. Frankrike och Finland lämnadc inga sammanfattningar av resultaten frän övervakningen av nitrathalterna i sött ytvatten. 2. 1. 2. Gnmclvatlen Finland angav att man i enlighet med direktivet hade som mål att förteckna grundvattenområden med nitrathalter högre än 15 mg/1. Detta kommer att innebära att fyra områden med koncentrationer över 25 mg/1 och sju med nitrathalter högre än 15 mg/1 kommer att förtecknas. Grekland har genomfört en grundvattenundersökning, men på grund av det dåliga statiska uttaget av antalet prov har dessa inte använts som grund för förteckningar. Fyra "potentiellt känsliga områden" har löriecknats, men del är oklarl på vilket av kriterierna i bilaga 1 man grundar detta. I Irland har man vid övervakningen limnil elt lålal grundvattenkällor med nilralhaller högre än 40 mg/1, men dessa har emellertid inte förtecknats cflersom halterna ansägs bero pä "dälig hushållningssed" och flytgödselbrunnar och läckage från septiktankar. I Portugal har grundvatten endast övcrvakats vid utvinningsplatser och kommer sannolikt att leda till att förtecknas. Förenade kungariket har övervakat 461 fem områden grundvattenkällor av vilka 148 förtecknades i 63 känsliga områden. Sverige har vid övervakningen av grundvatten inte funnit några halter högre än 50 mg/1 (de tlesta prover hade värden som understeg 5 mg/1). 5 % av grävda brunnar och 1 % av borrade brunnar hade en nitrathalt över 44 mg/1. Frankrike har resultaten av övervakningen av grundvatten för nitrater eller om koncentrationsnivåer. lämnat uppgifter som sammanfattar ensilageupplag placering felaktig t. ex. inte av Figur 1: Områden som betecknas som känsliga med avseende på nitratförorening eller områden i enlighet med artikel 3. 5 i direktiv 91/676/EEG °0 Känsligt område < ^) lcke känsligt O kke slutfört Helt territorium (artikel 3. 5) ^ =) Uppgifter saknas 2. 1. 3. Eutrojiering Sverige har förutom Ringsjön idcntilicrat en stor dcl av sin kust som eutrofierad. De valtenomräden mcd avrinning lill dessa har förtecknats som känsliga omrädcn. I Finland har sjöarna undersökts för eutroliering enligt de kriterier som förtecknas i avdelning 5. 1 i denna rapport. Havsområdena kring Finska viken, Saaristomeri och Selkämeri har identifierats som eutroflerade och förtecknats som känsliga områden. I Grekland uppvisade flera vikar eutrofieringsproblem (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos. Amcrakikos och flodmynningar, södra Evvoikos). Portugal har några finns eller kustvatten övervakningsuppgifter på vilka detta skulle kunna grundas. Irland tillskriver sina eutrofieringsproblem i inlandsvatten till fosfor och dess tidvatten till källor som inte omfattas av nitratdirektivets räckvidd. Man har dock erkänt behovet av ett mer delaljerat program för övervakning av llodmynningar och kustvatten. Förcnade kungariket har inte förtecknat några områden enligt eutrofieringskriteriet. Frankrikes rapport innehöll inte nägon sammanfattning av resultaten. inte förtecknat några inte eftersom havsvatten det 2. 2. Riktlinjer för god jordbrukssed Riktlinjer för god jordbrukssed har utarbetats i alla de medlemsstaler som har lämnat rapporter, med undantag för Portugal. I de llesta fallen utgörs dessa av ett enda dokument. I vissa medlemsstater, t. ex. Danmark och Sverige, omfattades å andra sidan alla de åtgärder som ingår i riktlinjerna redan av befintlig lagstiftning. Andra, t. ex. Tyskland och Luxemburg som har förtecknat hela sina respektive territorier, har kombinerat ätgärderna i riktlinjerna och ätgärdsprogrammen i en lag samt utarbetat separata riktlinjer. De llesta länder har lämnat vissa uppgifter om främjandel av riktlinjerna. Dessa inbegriper t. ex. tillgäng lill rädgivare, fortbildningskurser, symposier och skriftligt informationsmaterial. 2. 3. Åtgärdsprogram De uppgifter som krävs enligt bilaga 5. 4 lämnades av de länder som redan har upprättat åtgärdsprogram, nämligen Österrike. Danmark. Tyskland. Luxemburg, Nederländerna och Sverige. Därutöver lämnade Frankrike vissa uppgifter om metoderna och hur genomförandet fortskrider. Irland har inte förtecknat några känsliga områden och eftersom det enligt direktivet därför inte krävs något åtgärdsprogram lämnades inga uppgifter om något sådant. Det är också värt att notera att Nederländerna, som vid den tidpunkt då rapporten lämnades hade anmält ett åtgärdsprogram till kommissionen, senare drog tillbaka ätgärdsprogrammet. 2. 3. 1. De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och h Redovisningarna av dessa har varierat bland de medlemsstater som lämnat uppgifter. Vissa, t. ex. Österrike, har helt enkelt angelt att de åtgärder som krävs enligt direktivet har inbegripits i ätgärdsprogrammet. medan andra, t. ex. Tyskland, har lämnat en detaljerad analys av de åtgärder som vidtagits enligt denna artikel. Närmare information om vart och ett finns i de relevanta avsnitten. 2. 3. 2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3. 4 Österrike, Tyskland och Luxemburg tillämpar hilaga 3. 4 pä grundval av kg N/ha/år medan Danmark och Sverige har valt alt utgä Irän det antal djur som motsvarar dessa mängder. Frankrike har angett att den kommer att använda uppgifter om kg N/ha/år, och att den inte kommer att söka ett undantag från dessa mängder. 2. 3. 3. De ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 5. 5 Alla medlemsstater som lämnat uppgifter om detta ansäg att det var för tidigt för att ange om dessa åtgärder är nödvändiga. De tlesta uppgav att de var heredda att vidta ytterligare åtgärder om sa behövdes. 2. 3. 4. Övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5. 6 Artikel 5. 6 innehäller tvä krav. Det försla är alt alla medlemsstater skall kontrollera att deras ätgärdsprogram fungerar. Olika ordningar har fastställts för att säkerställa detta. Österrike anser att det räcker alt övervaka en förändring av jordbruksmetoder genom gödslingsstatistik och uppgift om antalet djur. Danmark övervakar detta noggrant i sex upptagningsområden inbegripet förfaranden med stallgödsel och handelsgödsel liksom mikro- och makrobiologiska faktorer i olika delar av det hydrologiska kretsloppet. Nederländerna har för avsikt att övervaka jordbrukskvävebalansen. Sverige övervakar läckage av nitrater till vatten och använder sig av en komplex modell. Varken Tyskland eller Luxemburg har lämnat några uppgifter om detta. De medlemsstater som har valt att tillämpa artikel 5 inom hela sitt territorium skall ocksä övervaka nitrathalten i vattensystemen (ytvatten och grundvatten) pä ulvalda mätplatser, sä att det blir möjligt att fastställa omfattningen av den nitratförorening av vatten som orsakas av jordbruket. Av de uppgifter som kommit in framgär att det löreliggcr. avsevärda skillnadei mellan medlemsstalernas övervakning. Österrike mäter nitrathalten i grundvatten vid 2 000 plaiser och i sött ytvatten vid 244 platser. Ingen övervakning av eutrofieringsgraden genomförs inom ramen för direktivet eftersom den anses vara begränsad till Ibslbr. Tyskland övervakar grundvatten vid 186 mätplatser och sött ytvatten vid 15 platser för att kunna fastställa omfattningen av den nitratförorening av vatten som orsakas av jordbruket. För kustvatten används fem mätplatser. Luxemburg mäter nitrathalten i grundvatten vid fyra platser, vilket anses ge en tillräcklig täckning av landets grundvattenakviferer. och ytvatten vid en plats. Eutrofieringsgraden mäts vid två platser. Nederländerna har bifogat en sammanfattning över de olika mätningar som gjorts men inga närmare uppgifter om deras belägenhet, testfrekvens, uppställda parametrar etc. Danmark mäter nitrathalten i grundvatten och sött ytvatten över hela landet. För sött ytvatten utvärderas 260 äar och 58 bäckar saml 37 sjöar. Även 10 djurklasser ulvärderas. (irundvatlcn ulvärderas ocksä men man har inte lämnat nägon sammanfattning över det antal platser som använts. Havsvatten övervakas ocksä (se avdclning 4. 5. 4). 2. 3. 5. Bedömning av när de vallenområden som har förtecknals kan förväntas uppfylla målsätlningarna i åtgärdsprogrammet, med uppgift om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa bedömningar Sverige var den enda av medlemsstaterna som gjorde en bedömning av när åtgärderna i åtgärdsprogrammet kan förväntas ha effekt. Man bedömer att målet att halvera den antropogena kvävebelastningen till havet kömmer att kunna nås år 2005. 11 3. OSTERRIKE Rapporten lämnades till kommissionen den 11 november 1996. 3. 1. Förteckning över vattenomräden och angivande av känsliga områden Ilela lerritoriet har angetts enligt artikel 3. 5 i direktivet. Deila besluts togs för att lörtsatt säkerställa en hög vattenskyddsnivä i hela Österrike. 3. 2. Riktlinjer för god jordbrukssed Riktlinjerna för god jordbrukssed trädde i kraft den 1 januari 1996. Riktlinjerna främjas av den rådgivande tjänsten för jordbruket, jordbrukskammaren och företrädare för fackföreningar. 3. 3. Åtgärdsprogram Åtgärdsprogrammet har upprättats på förbundsnivå och måste genomföras av förbundsstaterna (länderna). 3. 3. 1. De ätgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och h Åtgärdsprogrammet innehåller de ätgärder som krävs enligt direktivet. Dessutom fastställer det den högsta ärliga tillförseln av gödselmedel till 210 kg N/ha. Detta inbegriper bäde slallgödsel och handelsgödsel. 3. 3. 2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3. 4 Under perioden för det första åtgärdsprogrammet uppgår den högsta mängd stallgödsel som får spridas till 210 kg N per hektar betesmark och vinterbevuxen åkerareal och 175 kg N per hektar för ej vinterbevuxen åkerareal. 3. 3. 3. Ytterligare eller skärpta ätgärder I detta skede anses det för tidigt för att bedöma om det kommer att krävas skärpta åtgärder inom ramen för direktivet. 3. 3. 4. Övervakningsprogram enligt artikel 5. 6 Övervakningsnätet i Österrike baseras på 244 mätplatser för sött ytvatten och 2 000 mätplatser för grundvatten. Viktiga vattendrag undersöks 12 gånger per år och grundvatten fyra gänger per år. 98,4 % av de 4 536 mätningar av ytvatten som genomfördes mellan 1991 och mitten av 1995 visade på halter under 25 mg/1. Gränsen på 50 mg/1 överstegs endast två gånger, dvs. i 0,04 % av fallen. Eutrofieringen i sött ytvatten (det finns inga havsvatten i Österrike) anses begränsad till fosfor och omfattas därför inte av direktivet. De mätningar av grundvatten som genomfördes mellan 1991 och mitten på 1995 visade att 85 % av alla 18 277 prover hade halter under 50 mg/1. 12 Detta övervakningsnät anses tillräckligt för att följa förändringarna i vattenkvaliteten enligt artikel 5. 6. Dessutom övervakas jordbruksmetoder genom gödselstatistik och uppgift om antalet djur. 3. 3. 5. Bedömning av när direktivets syfien kan förväntas vara uppfyllda l;ör ytvattcn anser man att mälsättningarna i direklivei redan uppfyllda. l;ör grundvatten bör ätgärdsprogrammet lörhindra ytlerligare försämring av grundvattenkvaliteten. Det noteras att den nationella genomsnittliga gödselintensiteten uppgår till för 49 kg N/ha jordbruksmark handelsgödsel. Detta innebär att om spridningen av stallgödsel i framtiden kom upp i 210/170 kg N/ha i hela Österrike skulle grundvattenkvaliteten försämras avsevärt. för stallgödsel och 33 kg N/ha För att uppfylla de mål som fastställs i direktivet anser Österrike dessutom att följande ytterligare åtgärder mäste vidtas: • Att ytterligare utvidga betalningar för ett miljövänligt jordbruk. • Att EU:s jordbrukspolitik inriktas på hållbarhet. • Att utan undantag genomföra den högst tillåtna gödselnivån i alla medlemsstater för att mildra eventuella befintliga snedvridningar av konkurrensen. 13 4. DANMAKK Rapporten lämnades till kommissionen den 20 december 1996. 4. 1. Förteckning över vattenområden och angivande av kånsliga områden Hela territoriet har angetts enligt artikel 3. 5 i direktivet. 4. 2. Riktlinjer för god jordbrukssed Detta tas upp i avsnittet om åtgärdsprogrammet nedan. Jordbrukare informeras och riktlinjerna Irämjas genom detaljerade inlbrmationsmaterial om riktlinjerna som skickas till jordbrukare och genom de lokala rädgivande kontoren. Det t. ex. jordbruket bislär cnskilda rådgivande centret förberedelser inlör växelbruk och gödslingsplaner och beräkning av tillräcklig lagringskapacitet. jordbrukare med för 4. 3. Åtgärdsprogram 4. 3. 1. De ätgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och h Det danska åtgärdsprogrammet består av fem huvudsakliga delar enligt följande: 4. 3. 1. 1. Bestämmelser om begränsning av utsläpp från djurhållningsavfall Obligatoriska standarder finns fastställda för t. ex. lagringsmöjligheter för gödsel, stallar, mjölkrum och avfallsutsläpp. För att t. ex. minska ammoniakavgängen från lagringsutrymmen mäste flytgödselbehällare utan flytgödseltäckning Öppna flytgödselbehällare mäste förses med ett bottenintag som är säkrat mot baktlöde, medan andra fyllningssystem mäste vara ullbrmadc sä att täcket inte bryts. alternativ läckning. slutas med 4. 3. 1. 2. Bestämmelser om spridning pä mark av gödsel I dessa fastställs de tidsperioder under vilka spridning av gödsel på mark är förbjuden. I dessa fastställs också de tidsperioder inom vilka gödseln bör plöjas ned i jorden, t. ex. att flytgödsel och vätskor från ensilage som sprids på den bara marken skall blandas upp så snart som möjligt, och inom 12 timmar, för att minska ammoniakavgång. 4. 3. 1. 3. Obligatoriskt växelbruk. gödslingsplanering och gödslingsräkenskaper inbegripet vintergrödor. Danska jordbrukare är sedan 1988 skyldiga att utarbeta obligatoriska växelbruks- och gödslingsplaner för perioden 1 augusti till 31 juli. Vissa grödor, läng vegetationsperiod 65 % av jordbruksmarken måste bestå av dessa. Inom ramen för gödslingsplanerna måste jordbrukarna beräkna sitt uppskattade behov av spridning av kväve och fosfor i enlighet med ekonomiskt optimala mängder, och ange samtliga länggrödor och grödor med "gröna grödor". definieras som 14 gödselmedel som kommer att ingä. Dessa plancr mästc göras tillgängliga för myndigheterna och mästc ändras vid senare ändringar. Den totala mängd gödsel som sprids, inbegripel den elfektiva delen av kväve i stallgödseln, får inte överstiga den nivä som myndigheterna fastställt för den särskilda grödan. Dessutom mäste den lägsta utnyttjandegraden av kväve i stallgödsel och andra organiska gödsel iakttas. Exempel på dessa återfinns i tabell 2 i vilken procenlsatserna stär för effekten det första året och siffrorna inom parentes för effekten det andra året (resterande effekt från första året): Tabell 2: Lägsta utnyttjandegrad av kväve organiska gödselmedel. i stallgödsel och andra Slagavs^llgptt|el Flytgödscl från svin 1. 8. 97 50 % (+10) Flytgödsel frän nötkreatur 1. 8. 97 45 % ( + 10) Djupströ 1. 8. 96 15 % (+15) Annan gödsel 1. 8. 95 40 % (+10) I en resolution från det danska folketinget faststäils att dessa lägsta utnyttjandegrader fortlöpande skall höjas i enlighet med vad som är tekniskt möjligt. Enligt de gödslingsräkenskaper som infördes 1993 måste varje jordbrukare bedöma grödornas totala kvävebehov och användningen av kvävegödsel på sin gård samt utnyttjandegraden för det totala kvävet i stallgödsel och den totala mängd kväve som lagras pä gärden. Dessa rapporter måste på och begäran gödslingsräkenskaperna mäste grundas pä nominella för kvävehalten i stallgödsel som en lunktion av uppstallningssystem och användning av bäddmaterial. Alternativt får kvävehalten bedömas av ett bemyndigat laboratorium. till myndigheterna. Bäde gödslingsplanerna värden lämnas 4. 3. 1. 4. Lagringskapacitet för gödsel för lagringskapacitet Lägsta 6 månader. Eftersom gödsel lagringskapaciteten måste vara tillräcklig för att säkerställa att gödseln i enlighet med bestämmelserna för spridning på mark och sprids utnyttjandegraden för gödselns växtnäringsinnehåll enligt myndigheternas föreskrifter, innebär detta i praktiken normalt nio månader. är 4. 3. 2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3. 4 Den femte delen av åtgärdsprogrammet beslär av upprätlandet av den högsta mängd stallgödsel som årligen får spridas pä marken. Dessa faststäils pä grundval av antalet djur. Fram till den 19 december 1999 15 motsvarar en djurenhet en storrasig mjölkko. Spridningsmängderna redovisas i tabell 3. Tabell 3: Den högsta mängd stallgödsel som tar spridas. Slag av djurhållning Djurenheter Motsvarande kg N/ha/år Nötkreatur Svin | Fjäderfä 2,3 _ 2^ i Blandat nötkreatur/svin 2,0 I 265-300 ! 136-T8Ö' ! fl6OT90 : 230 Dessa skillnader är berättigade på grundval av de grödor som normalt odlas på varje särskild typ av jordbruksföretag. Från den 19 december 1999 definieras en djurenhet som 100 kg kväve, och den högsta gränsen fastställs till 2,1 djurenheter/hektar och år och från den 19 december 2003 minskas gränsen ytterligare till 1,7 djurenheter/hektar och är. Särskilda regler gäller för företag där över 50 % av det omräde som är tillgängligt för spridning av gödsel är besått med betor och gräs. Leasingkontrakt kan användas jordbruksföretaget. för bortskaffande av gödsel från 4. 3. 3. Ytterligare eller skärpta åtgärder Danmark har som mål att halvera nitratlutlakningsförlusterna fram till år 2000. Bestämmelser föreligger om ytterligare åtgärder som kan vidtas beroende på framgångarna med att uppnå detta mål på en halvering. De regionala myndigheterna har ombetts att utse omräden som är av särskilt värde för utvinning av dricksvatten från grundvatten från 1997. 4. 3. 4. Resultaten från övervakningsprogrammet enligt artikel 5. 6 Det finns ett omfattande system för övervakning och rapportering. En sammanfattning av uppgifterna för varje slag av vattenområde återfinns nedan. 4. 3. 4. 1. Åar och bäckar Mätningar i 260 åar och 58 bäckar visade på kvävehalter mellan 1,5 och 10,2 mg/1 (motsvarande mellan 6 och 45 mg/1 nitrat). Man fann inga stora förändringar av dessa halter under 1989-94. Faunaklasserna II och II-III påträffades i 74 % av alla utvärderingar 1994, och 10 % av alla utvärderingar hade klass III eller mer. 16 4. 3. 4. 2. Grundvatten Nitrathalten i grundvatten varierar avsevärt beroende på belägenhet och djup. Inom grundvattenkategorierna A och B har ca 25 % av vattenproverna en nitrathalt högre än 50 mg/1. Problemet är störst i grundvattenakvifererna i grundvattenakvifererna i kalkstensberg. Även om avsevärda framsteg för att minska nitrathalten i vatten för human konsumtion har gjorts, och att 71 % av dessa vatten nu har nitrathalter lägre än 5 mg/l, beror detta främst på en omläggning av vattenutvinningsplatser till grundvattenakviferer som inte är lika förorenade, än på en förbättrad grundvattenkvalitet. jord men tydligt sandig även i 4. 3. 4. 3. Sjöar 37 sjöar som anses representativa overvakas. I dessa har den årliga genomsnittliga fosforkoncentrationen i sjövatten minskat avsevärt från 0,206 till 0,154 mg P/liter. Ingen förändring har skett vad gäller kvävetillströmningen till dessa sjöar, eller kvävehalterna i själva sjöarna. Eutrofieringen har dock bedömts som förbättrad. 4. 3. 4. 4. Havsvatten Övervakningsprogrammet är utformat för att upptäcka förändringar av följande parametrar • djur- och växtförekomst i olika undersektioner av havsvattnen, • biologiska och fysiskal-kemiska gradienter från land genom kustvatten till havsvatten, • biologiska och fysiskal-kemiska gradienter utmed Jyllands kust, och • biologiska och fysiskal-kemiska gradienter utmed inlandsvattnen. Inga större förändringar i de genomsnittliga kvävehalterna under sommaren och vintern har noterats sedan övervakningsprogrammet inleddes. Däremot har fosforhalterna i de flesta vikar och kustvatten minskat betydligt, huvudsakligen till följd av minskade utsläpp vid punktkällan. 4. 3. 4. 5. Markövervakning Sex upptagningsområden som domineras av jordbruksmark overvakas noggrant för jordbruksutsläpp och jordbruksmeloder. I orutom kväve overvakas mänga ytterligare makro- och mikrokoncentrationer i olika delar av det hydrologiska kretsloppet, till exempel i åkermarkens rotzon, i dräneringsvatten, på olika grundvattendjup, i ytvatten och i bäckvatten. Dessutom omfattas jordbruksmetoder som inbegriper stallgödsel och handelsgödsel. Undersökningarna för upptagningsområdena som helhet minskade med 14 % under perioden utlakningsförlusterna visat har att 17 1989/90 till 1994/5. Detta anses vara ett resultat av jordbruksmetoder, t. ex. en tidsmässigt lämplig spridning av stallgödsel. förbättrade 4. 3. 5. Bedömning av när direktivets syften förväntas vara uppfyllda Man bedömer att målsättningarna i direktivet för grundvatten och sött ytvatten förväntas vara uppfyllda när halveringsmälet har nåtts. Vad beträffar eutrofiering av havsvatten är situationen inte lika klar men uppskattningar tyder på att denna halvering kommer att skydda dem mot eutrofiering. Man har föresatt sig att uppnå detta mål vid år 2000. Befintliga åtgärder har lett till en minskning men det är osäkert om dessa åtgärder mäste skärpas ytterligare i framtiden. Detta kommer att fastställs efter en granskning under 1998. Det danska folketinget förblir emellertid i att uppfylla detta mål och har uppmanat regeringen till engagerat ytterligare åtgärder. 18 5. FlNLAND Rapporten lamnades till kommissionen den 19 september 1996. 5. 1. Fortcckning ovcr vattcnomraden och angivandc av kansliga omraden Fbr att kunna utvardera vattenomradena i enlighet med eutrotieringskriteriet har det finska miljbinstitutet utarbetat ett system som har anvants fbr att till miljbministeriet lagga fram forslag pa omraden som bbr tbrtecknas. Dessa kriterier ar enligt foljande (alla ar inte tillampliga for varje vattenomrade): • klorofyll-a-genomsnittet ar hbgre an 2. 5 ug/l mellan maj och september eller i Ire prover under bverskrider en hbgsta koncentration pa 8 ug/l vegetationsperioden. • sjbns areal bverstiger 1 knr; • medianen av fbrhallandct kvave/fosfor iir mindre an 5 under perioden maj till september i minst tre N och P prover tagna vid samma lid. • kvavetillforseln beror till stbrsta delen pii jordbruket. • vaxtnaringsbalansforhallandet mellan kviive och fosfor i havsomradet ar stbrre an 1. Annu har inga omraden officiellt tortecknats men det lorvantas att 10-15 % av jordbruksarealen kommer att fortecknas. Med avseende pa direktivet kommer grundvattenomraden som ar kansliga tor nitratcr att detinieras som omriiden med en nitrathalt hbgre an 15 mg/1 och dar fbrorcningen harrbr Iriin jordbruket, t. ex. gbdselmedel och lantbruk med inriktning pa djurhallning. Delta kommer troligtvis att innebara att fyra omraden med en nilrathalt hbgre an 25 mg/l och sju med en nitralhall hbgre iin 15 mg/l fbrtecknas. Dessutom har Finska viken. Saaristomeri och Selkameri identilierats som nilratkansliga havsvailciiomraden. 5. 2. Riktlinjer for god jordbrukssed En uppsattning riktlinjer lor god jordbrukssed har utarbetas och distribuerades ar 1994 till alla landets jordbrukare. Det llnns en omfaltande fortbildning fbr miljbvanligt jordbruk samt ett informationsprogram om sadant jordbruk, och kunskapen om atgarderna i riktlinjerna anses vara god. 5. 3. Atgardsprogram Inget atgardsprogram har lamnats. 19 6. FRANKRIKE Rapporlen lâmnades till kommissionen den 23 deeembcr 1996. 6. 1. Fortcckning bver vattcnomradcn och angivandc av kiinsliga omrâden Fbrteckningen bver vattenomrâden har grundats pâ dekret 93-1038 av den 27 augusti 1993. Fbrfarandet samordnades pâ en flodomrâdesnivâ och inbegrep upprâttandet av arbetsgrupper i varje "departemenf och samrâd pâ hbg nivâ. Hittills har 90 av 96 departements avslutat fbrteckningsfbrlârandcl. I 69 av dessa tâcker ungeiâr 12 miljoner hektar departements har kânsliga omrâden som fbrtecknats vilket âr omkring hâlften av den franska utnyttjade jordbruksarealen. Dessa omrâden visas i tabell 2. De sex departements som ânnu inte har avslutat sina identifierings- och fbrteckningsfbrfaranden âr de dâr sârskilda prohlem uppstâtt till fôljd av dessa omrâdens stadsnâra lâge. Rapporten innehâller ingen angivelse om v. ilka av kriterierna som har anvânts fbr att fbrteckna varje kansligt omrâde. 6. 2. Riktlinjcr for god jordhruksscd Rikllinjerna fbr god jordhruksscd slod lârdiga den 22 novcmhcr 1993 och har distribuerats av den nalionella regeringen, styrkommillén fbr minskning av lororeningar av valten genom nitrat, foslat och vâxtskyddsprodukter (CORPEN). jordbrukskammaren och yrkesorganisationer. Frâmjandel av rikllinjerna sker genom sammantrâden. symposier och konferenser pâ bâde nationell och regional nivâ. Forlbildningskurser fbr jordhruksrâdgivare har organiserats. Forskning pâgâr ocksâ bâde ute pâ Fâltet, pâ experimentjordbruk och pâ teoretisk nivâ. Ytterligare âtgârder planeras nâr vâl âtgârdsprogrammet âr pâ plats. 6. 3. Âtgârdsprogram Enligl regeringens rundskrivelse av den 24 januari 1995 mâsle varje departement i vilket ett kansligt omrâde har fbrtecknats utarhela elt âtgârdsprogram som grundas pâ kraven i dekrel 96-163 av den 4 mars 1996. Àlgârderna i rikllinjerna fbr god jordhruksscd skall lokala forhâllanden och med prioritering av de riskcr som âr Ibrknippadc med vissa j ordbruksmetoder. i âlgârdsprogrammen. med hânsyn lagen inga till Mângderna 210 och 170 kg N/ha/âr kommer att vidhâllas i Frankrike och varje nivâ kommer att ha uppnâtts under det fôrsta respektive andra âtgârdsprogrammets sista âr. Inga undantag frân dessa mângder kommer att fbreligga. I dekretet av den 4 mars 1996 beordrades varje departement att vidta ytterligare eller skârpta âtgârder enligt artikel 5. 5 om sàdana âtgârder âr nbdvândiga och nârmare beskriva dem i de individuella âtgârdsprogram men. Pâ nationell nivâ har âtgârder vidtagits fbr att fôrbjuda konstruktion av nya anlâggningar och en bkad djurtâthet i omrâden med strukturella gbdselbverskott inriktning pâ djurhâllning. Dessa omrâden ligger i huvudsak i Bretagne, men âven i vissa delar av lantbruk med frân 20 05 05 :© 05 P S £ c3 05 © 05 05 C3 S 5 © *-* 05 t^ ©^ 00 c © 12 «s 2 H#*!i 100 km 200 km Känsligt o m r u de ( ^ 3) lcke känsligt (^) lcke slutfört No ^ Loire-regionen och Rhône-Alpes. Dessa kommer att utgora en integrerad del av âtgârdsprogrammet. Fbr att kunna bvervaka effekterna av âtgârdsprogrammen kommer en rad indikatorer att anvândas. Dessa kommer att inbegripa bâde bvervakning av det hydrologiska tillstândet och ândringar av jordbruksmetoder, och kommer att genomforas pâ olika nivâer. Under âtgârdsprogrammen kommer jordbrukskammaren att med hjâlp av tillàmpliga regeringsorgan och vattenbyrâer ansvara fbr bvervakningen av j ordbruksmetoderna. Man har inte angett nagon tidpunkt fbr nâr âtgârdema i âtgârdsprogrammen kan fbrvântas ha effekt pâ vattenomrâdena i de kânsliga omrâdena. Den sannolika Ibrânderlighcten framhâvs dock genom en kommentar om att nitrathalten i vattnen âtminstone kort sikt beror pâ tidigare jordbruksmetoder och i myckel hbg grad kommer att pâverkas av den totala vinternederbbrden och den eftertbljande pâfyllningen av grundvattenakvifererna. Det stbrsta problemet vad gâller att uppnâ syftena med direktivet kommer att bli att se till att lantbruk med inriktning pâ livsmedelsindustri och avloppsreningsverk har den djurhâllning, jordbrukets lagringskapacitet som âr nbdvàndig. 21 7. TYSKLAND Rapporten lämnades till kommissionen den 6 november 1996. 7. 1. Förteckning över vattenomräden och angivande av känsliga omraden Hela territoriet har angetts enligt artikel 3. 5 i direktivet. 7. 2. Riktlinjer för god jordbrukssed Detta krav ingår i åtgärdsprogrammet. Dessutom har fbrbundsstaterna (länderna) infört mer omfattande riktlinjer som jordbrukare skall genomföra på frivillig basis. Fbrbundsstaterna ansvarar för fortbildning och information och i dessa har också jordbruksförvaltningar upprättat radgivande tjänster. Dessa tillhandahåller råd, organiserar föreläsningar och besök och ger ut broschyrer och faktablad. Dessutom fyller branschtidningar en funktion. 7. 3. Åtgärdsprogram 7. 3. 1. De åtgärder som krävs enligt artikel 5. 4 a och h Dessa ätgärder lästställs i gödselförordningen (Diingeverordnung) av den 26 januari 1996. 7. 3. 1. 1. Bilaga 3. 1. 1 De tidsperioder när spridning pa mark av gödselmcdcl är förbjuden dclinicras i avdclning 2. 1 i gödselförordningen. I denna föreskrivs all gödselmcdcl inte iar spridas pä mark om detta inlc är nödvändigt för alt täcka grödornas behov. Med hänsyn regionala klimatskillnaderna och jordförhållandena i Tyskland är det inte möjligt att föreskriva exakta perioder då spridning av gödsel är rorbjudet. I avdelning 3. 4 i gödselförordningen föreskrivs emellertid att stallgödsel inte får spridas på mark mellan den 15 november och den 15 januari om den tillgängliga växtnäringen temperaturen. och Förbundsstaterna lär tillåta undanlag eller förbjuda spridning av gödsel under längre perioder beroende pä särskilda lokala förhällanden. till de avsevärda beroende gradvis frigörs pä 7. 3. 1. 2. Bilaga 2. A. 5 och bilaga 3. 1. 2 Förbundsstaterna ansvarar för att införa bestämmelser om lagringsutrymmen för stallgödsel. Detta har inte slutförts av alla förbundsstaterna. 7. 3. 1. 3. Bilaga 3. 1. 3 [ bestämmelserna om god jordbrukssed i avdelning 4. 1 i gödselförordningen föreskrivs att man vid beräkning av gödslingsbehovet dels mäste ta hänsyn till grödans växtnäringsbehov. dels den växtnäringen i marken som är tillgänglig under grödans vegetationsperiod och den växtnäring som tillförs genom förvaltningsätgärder och spridning av avfallsmaterial. Detta säkerställer en balans mellan grödans kvävebehov och tillförseln av kväve. 23 7. 3. 1. 4. Bilaga 3. 2 och 3. 4 I avdelning 3. 7 i gbdsellbrordningen fbreskrivs den hbgsta grâns pâ 210 kg N per hektar och âr som faslstâlls i bilaga 3 i del fbrsta âtgârdsprogrammet. Som referensbas anvands lanlbruksgenomsnittet. Fnligl bestâmmelscrna i avdelning 2. 1 i gbdselfbrordningen âr del fbibjudet att sprida bverdrivna mângder slallgbdsel pâ individuclla jordbilar. 7. 3. 1. 5. Bilaga 2. A. 2 och A. 4 1 avdelning 2. 3 i gbdselfbrordningen anges att direkt tilllorsel eller avrinning av gbdselmedel till ytvatten mâste undvikas vid spridning pâ mark. Man mâste ta hânsyn till markens natur, dvs. ingen spridning pâ breda remsor av starkt sluttande mark. De behbriga regionala myndigheterna târ anta sârskilda bestâmmelser i enskilda fall. t. ex. genom att ange minsta avstând frân ytvattenomrâden. 7. 3. 1. 6. Bilaga 2. A. 3 Spridning av gbdsel pâ vattenmâllad. bversvâmmad. frusen eller snblâckt mark âr forbjudcl enligt avdelning 2. 4 i gbdsellbrordningen. 7. 3. 1. 7. Bilaga 2. A. 6 Fbrfarandena Ibr spridning pâ mark faslstâlls huvudsakligen i avdelningarna 2 och 3 i gbdsellbrordningen. De uppfyller kravcn i bilaga 2. A. 6. 7. 3. 1. 8. Bilaga 2. B. 8 och B. 9 Enligt gbdselfbrordningen âr âven de frivilliga kraven i B. 8 och B. 9 i bilaga 2 till nitratdirektivet obligatoriska. 7. 3. 1. 9. Bilaga 2. B. 8 I avdelning 2. 1 i gbdselfbrordningen fbreskrivs att om hbstgrbdor inte sâs âr det bnskvârt att fânggrbdor odlas Ibr atl uppta kvâveresterna i jorden. 7. 3. 1. 10. Bilaga 2. B. 9 i 5 avdelning gbdselfbrordningen 1 av vâxlnâringslillfbrsel och dess avlâgsnande med den skbrdade produkten, Ibr att pâ sâ sâtt kunna faststâlla vâxtnâringsbalansen och dârmed bvervaka spridningen av gbdsel. boktbring fbreskrivs 7. 3. 2. Uppgifter som krdvs enligt hilaga 3. 4 Detta har redogjorts fbr ovan. 7. 3. 3. Ytterligare eller skdrpta àtgdrder Det finns inga planer pâ andra âtgârder utbver de som redan har vidtagits. Detta kommer att ses bver efter det fbrsta âtgârdsprogrammet. 24 7. 3. 4. Resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligl ariikel 5. 6 Dessa kommer att finnas tillgängliga efter det första ätgärdsprogrammets slut 1999. Uppgifter om övervakning av vattenkvaliteten redovisas dock i det följande. 7. 3. 4. 1. Grundvatten 186 utvalda mätplatser användes för att övervaka grundvatlnet. Vid dessa togs prover tvä lill lyra gänger ärligen. Dessa plalser hör inle betraktas som represenlativa för valten som lororenals av nilraler frän jordhnikel. I ligur X redogbrs fbr de högsta nitrathaller som uppmätls. 7. 3. 4. 2. Ylvallen lyska stbrre llodcrna i ytvatten mäts Nitrathalter vars i de upptagningsområden nästan omfattar hela landet (Donau. Elbe. Ems, Mosel, Oder, Rhen, Ruhr och Weser). Detta tillvägagångssält är förnuftigt eftersom åtgärdsprogrammet fbr att förhindra att vatten förorenas av kväveföreningar enligt artikel 5 genomförs i hela landet, varmed den totala effekten av dessa åtgärder kan observeras vid ett fatal mätplatser. 15 mätplatser används. Den genomsnittliga nitrathalten är för närvarande lägre än 25 mg/1 vid alla angivna mätplatser. Nitratföroreningen har inte minskat sedan början av 1980-talet. I framliden kommer orsakerna lill att ytvatten förorenas av nilraler att. vad gäller rapporteringen, bestämmas mcd hjälp av en modcll som syftar till att särskilja mellan nitraltilllbrsel frän diffusa källor (jordhnikel) och frän punktkällor (kommunutsläpp). Den störsla mbjligheten att minska lilllorscln är genom jordhnikel. 7. 3. 4. 3. Kustvatten Det finns fem mätplatser för kustvatten, i Nordsjön och i Östersjön. För Nordsjön beaktas inte havsvattenomräden. För Östersjön är bäde de inre och yttre kustvattnet representerade. Nitratbelastningen i kustvatten kommer troligtvis långsamma grundvattenflödet till ytvattnet. inte att minska pä kort sikt foljd det till 7. 3. 5. Bedömning av när syftena med direktivet kan förvänias vara uppfyllda Till följd av geologiska faktorer kommer det troligtvis att dröja länge innan effekterna av de älgärder som vidtagits är kända. 25 8. (iKEKLAND Rapporten lâmnadcs till kommissionen den 19 novcmbcr 1996. Yllerligare uppgiftcr lâmnadcs den 29 januari 1997. 8. 1. Kbrteckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kânsliga omradcn Fbr ytvatten genomfbrdes en undersbkning mellan 1989 och 1992 i vilken nitrathalten samt NH4-N och P i vattnet i 18 lloder och 21 sjbar analyserades. Inga problem pâtrâffades i nâgon av sjbarna. Resultaten fbr lloderna visade att endast Rema Soulou bversteg nitrathalten pâ 50 mg/l men att detta berodde pâ industriutslàpp. Floden Evros hade en halt pâ mer ân 25 mg/l men under 50 mg/l. Vad betrâffar eutrotïering uppvisade alla undersbkta vikar (Saronikos. Thermaikos. Pagastikos, Amvrakikos och sbdra Evvoikos) eutrofieringsproblem. En grundvattenundersbkning som slutfbrdes i oktobcr 1906 visade atl det stalistiska ullagel av antalet prov var dâligt och alt det fbreligger sâsongsx aiïalioncr vad gâller kvâvchallerna i grtindvalten. Det uppges all dessa halter inle iir tillrâckliga fbr atl bcrâttiga âtgârder fbr att ândra jordbruksmeloderna. Miljbministeriel uppger att de har identilierat lyra "potentiell" kânsliga omrâden dâr beslut huruvida âtgârder skall vidtas eller intc kommer att faltas vid bveiiâggningar med andra behbriga ministerier, under fbrulsâttning alt det bekrâftas att dessa omrâden verkligen âr kânsliga. Dessa visas i ligur 3. 8. 2. Riktlinjer fbr god jordbrukssed Riktlinjerna emellertid ingen sammanfattningen av dem. for god jordbrukssed tillhandahblls 1994. Rapporten innehâller 8. 3. Âtgârdsprogram Inga âtgârdsprogram har lâmnats. 26 Figur 3: Omraden i Grekland som betecknas som kansliga med avseende pa nitratfororening (den 28. 2. 97 hade inventeringen annu inte slutforts) <s ^^ Kânsligt - Grundvatten Ç^) lcke kânsligt 1 VASTRAOCHOSTRATESSAUEN 2 PIMIOSFLODOMRÂDEIILIA 3 ARGOUKO 4 KOPAID1KO 100 km 200 km J 9. IRLAND lamnades Rapporten rapporleringsperiodens slut och elva manadcr inlamnandcl av rapporlcrna. till kommissionen dcn 17 juli 1995. fem manader fbre den ofliciella lidpunkten innan Ibr 9. 1. Forteckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kansliga omraden I oktober 1992 beordrades lokala myndigheter att bvervaka vatten enligt direktivet. Siirskild vagledning om vissa aspekter av bvervakningen gavs. Dctta inbegrep en instruktion om att upphbra med bvervakningen enligt nitratdirektivet om det under bvervakningen och undersbkningen visade sig att nitrater inte harrbrde fran jordbruket eller att de harrbrde fran en jordbrukspunktkalla. och cfler samracl meil miljbskvddshvrau. Sedan de lokala myndigheterna giitl igenoin resultalen av denna bvervakning och andra uppgiflcr, l. ex. puhlicerade rapporter och geograllska inlbrmalionssystem Ibr jordbruksintensilet. faslslog miljbdepartemcntel att inga vallen enligt artikel 1. 1/hilaga I hadc identilierats och atl det vid den lidpunklen diirlbr inle var nbdviindigt alt fbrteckna niigra kiinsliga omraden. Vissa omraden iir emellertid fbremal Ibr oro. Vissa llodcr. t. cx. Aghalona, Munster Blackwater, Lerr, Moyle, Owenduff och Sloncylbrd Stream har nitrathalter hbgre an 40 mg/l. Dessa floder kommer noggrant att undersbkas vid niista bversyn. Fbr ett litet antal grundvattenomraden ligger nitrathalten bver 40 mg/l. Dessa halter anses emellertid bero pa vad som benamns "dalig hushallningssed"'. t. ex. felaktig placering av ensilageupplag och flytgbdselbrunnar och lackagc fran septiktankar. Aven om vissa irlandska sjbar uppvisar eutrolieringsproblem anses dessa problem inte bero pa kvavefbreningar utan istallet pa bkad tillfbrsel av Ibslbr. llodmynningar, kuslvatten och havsvalten grundadcs bedbmningen pii Fbr miljbforskningsavdclningens granskning undcr perioden 19X7 lill 1990. I denna faslslogs att lor de 16 tidvattenomraden som utvarderats Ibrcliggcr en myckel liig nivii av allvarlig fbrorening och atl evenluella problem som idcnlilierats inte omfattas av nitratdircktivels riickvidd. De irlandska mvndighelerna medger alt det behbvs etl mer detaljerat bvervakningsprogram Ibr llodmynningar och kustvatten. 9. 2. Kiktlinjcr tcir god jordbrukssed Da rapporten lamnades hade de uiandska myndighetcrna inte lamnal nagra riktlinjer. Dessa inkom till kommissionen den 20 augusli 1996. 9. 3. Atgardsprogram iiltersom inga omraden har fbrtecknats finns det ingen skyldighet enligt direktivet att uppratta ett atgardsprogram. 28 10. LHNKMHUKC; Rapporlen lamnadcs (ill kommissionen dcn 4 februari 1997. 10. 1. Fortcckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kiinsliga omniden I lela territoriet har angetts enligt artikel 3. 5. 10. 2. Riktlinjer for god jordbrukssed och atgardsprogram Riktlinjerna fbr god jordbrukssed och atgardsprogrammet ioljer det format som faststalls i direktivet. De framjas av jordbrukets radgivande tjiinst (Chamhres d'Agriculture) som faststaller mal fbr gbdsel som produceras pa giirdarna och importeras jordens naringsinnehall information om den mangd gbdsel som bbr anviindas. tillhandahaller efter en analys av till gardarna och (iransen pii 170 kg N/ha/ar fbrvantades ha nalts den 31 dcccmber 1996, sex iir fbre vad som kriivs enligt direktivet. Dessutom kriivs ylterligarc skiirpla atgardcr i skyddsomraden fbr dricksvalten. inbegripcl fbrbud mol gbdsling i naromradet och begriinsning av organiska giklselmedel till 130 kg N/ha/ar i dcl \'iilare omriidel. Overvakning enligt direktivet genomfbrs fbr ylvalten och gnmdvalten. Ylvattcn fbr utvinning av dricksvatten bvervakas fbr nitral vid en siation diir dcn genomsnittliga nivan lag pa 16,7 mg/l ar 1995. (jransen pa 50 mg/l (nerskreds aldrig. Eutrofleringsgraden mats vid tva punkter. en i floden Syre och en i floden Sure. Syre hade en genomsnittlig nitrathalt pa 20. 4 mg/l och en genomsnittlig fosforhalt pa 0,61 mg/l. Fbr Sure lag siffrorna pa 20,6 mg/l respektive 0. 38 mg/l. och halten av klorofyll-a var lagre an 17pg/l. Overvakningen av grundvatten genomfbrdes vid fyra punklcr diir valtnen anviinds for utvinning av dricksvatten, men dar man ansag atl landets gnmdvattenakviferer tacktes i tillrackligt hbg grad. Under 1995 lag uenomsnitlen fran dcssa fyra punkter pa 36,8 fbr Sources clu Riedergronn, 12,8 lor Sourccs de Siwebueren, 44,8 fbr Sources de Schrassig och 2,4 fbr Source de la Communc de Mert/ig. 29 I I. N I D I K I Ä N D K R NA Rapporten lämnades lill kommissioncn den 9 juli 1996. 11. 1. Förteckning av vattcnomräden och angivandc av känsliga områdcn som att ha analyserat den frän informationen Efter bvervakningsnätet för nitrathalter i grundvatten och sbtt ytvatten samt eutrotleringen av kustvatten och sbtt ytvatten angavs hela territoriet enligl arlikel 3. 5 i direktivet. Det omräden med eutrofleringsproblem och att det från hela territoriet sker avrinning till dessa områden, liksom eutrotleringen av sbtt ytvatten och fbrorening av grundvatten, var avgbrande vid valet att tillämpa tillvägagängssältct enligl artikel 3. 5. identitierats kustvattnen tillgänglig faktum lanns hade som att 11. 2. Kiktlinjcr för god jordbruksscd informationsprogram Kikllinjcr för god jordbruksscd har upprällats för hela lerriloriet. Detla har genomförts i praktiken genom rättsliga ätgärdcr och genom rädgivning, information och utbildning. Tillämpningcn av riktlinjerna har främjats genom ett pägäende fortbildnings- och som gär undcr namnet COMMA (kommunikation om gbdslings- och ammoniakpolitiken) vars syfte är att löpande informera jordbrukare om utvecklingen av betintlig och planerad lagstiftning, vilket sker genom publikationer och informationsmötet. Dessutom hjälper DLV - jordbrukets informationstjänst - jordbruksförclag att upprätta mineralbalanser och fbrbättra utfodring och gbdsling. utbver sin allmänrädgivande kapacitet. Aven andra organisationer ger räd till jordbrukare. Är 1994 fbrbättrades rädgivningen om användningen av stallgödsel för att säkerställa en minskad användning av gödsel och att det som användes spreds på ett mer lämpligt sätt. Växtnäringsförvaltning införs i allt högre grad pä mänga utbildningsniväcr. 11. 3. Ätgärdsprogram Det ätgärdsprogram som lämnades lill kommissioncn den 22 deccmbcr 1995 innehbll ett undantag. Bäde programmel och undantagei ilrogs senare, den 12 november 1996. Inget annat ätgärdsprogram har ännu lämnats till kommissioncn. tillbaka av de nedcrländska mvndighcterna. I rapporten anges att för att kunna bedöma effekterna av ätgärdsprogrammet kommer flera informationskällor att användas. Dessa inbegriper bl. a. den nationella resultaten av övervakningen av ytvatten och kvävebalansen grundvatten för nitratkoncentrationer och faktorer som orsakar eutrofiering. i jordbruket, 30 12. PORTUGAL Rapporten lämnades till kommissionen den 8 oktober 1996. 12. 1. Förtcckning övcr vattenområdcn och angivandc av känsliga omräden Man har haft slora svärigheter vid identitieringen av valten till följd av bristcn pä bvervakningsnät i vissa områden och otillräckliga uppgifter. Övervakningen av sbtt ytvatten och grundvatten har begränsats till platser där vatten utvinns för dricksvatten. På grundval av denna information har fem områden förtecknats i enlighet med grundvattenkriteriet3. Inga områden har förtecknats i enlighet med kriteriet fbr sbtt ytvatten eftersom man vid övervakningen inte har funnit halter i vattnen högre än 50 mg/1. Man har inte ansett det nödvändigt att förteckna några i allmänhet varit den sötvatten enligt eutrofieringskriteriet eftersom begränsande faktorn inte heller förtecknat några tlodmynningar, kuslvatten eller havsvalten eftersom det inte llnns nägra uppgifter pä vilka de skulle kunna grundas. Förteckningen visas i ligur 4. I rapporten nämns också att direktivet inte angav en nitrathalt vid vilken vatten kunde anses vara eutroflerade. för dessa vatten. Man har fosfor 12. 2. RiktHnjcr för god jordbrukssed Riktlinjerna för god jordbrukssed har änriu inte fardigställts. Arbetel med detta pågär dock och ett utkast till de två första kapitlen ingick i rapporten. Det finns ett pågående fortbildnings- och informationsprogram för jordbrukare, som omfattar alla aspekter av fbroreningar av nitrater från jordbruket. 12. 3. Åtgärdsprogram Inget åtgärdsprogram har lämnats. 3 Dessa har ännu inte inforlivals i nationell lag. 31 Figur 4: Områden i Portugal som betecknas som känsliga med avseende på nitratförorening (den 28. 2. 97 hade inventeringen ännu inte slutförts) FRITTGRUNDVATTENFORANDE LAGER MELLAN ESPOSENDE OCH VILA DO CONDE GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN KVARTARPERIODENI AVEIRO GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN KVARTARPERIODENI VAGOS GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN KVARTÀRPERIODENIMIRA GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN MIOCEN-JURAPERIODENICAMPINA DEFARO 100 km J 0^ Kënsligt - Grundvatten Ç3 lckeslutfôrt 13. SVERIGE Rapporten làmnades lill kommissionen den 4 september 1996. 13. 1. Fbrtcckning bvcr vattcnomradcn och angivamlc av Uànslijja omraden Overvakning av eutroliering bedrivs pà olika nivàcr. savàl nalioncll som rcgional och lokal nivà. I lavsvaltenprover tas vid ulsjbslationcr och vid kustcn. Dessutom màts och beràknas kvàvetransporter lill kuslvalten fran dc slbrrc llodmynningarna. Tillstàndel i sbtvallnel bvervakas bland annal i refcrcnssjbar och vatlcndrag som valts ut pà nationell nivà. Effektema av jordbruksverksamhet màts och beràknas i smà avrinningsomràden, s. k. typomràden. och vid observationsplatser. Det finns olika màtprogram fbr ylvalten- och grundvattcntilllbrscl och fbr enskilda brunnar. Fbr sbtt ytvatten har del visat sig att 90 % av provpunkterna har en nitrathalt under 9 mg/l och att alla provpunkter ligger under 50 mg/l. En inventering av sjbar 1995 visade att 90 % av sjbarna hade en nitrathalt under 2 mg/l och att alla hade halter under 50 mg/l. Fbr grundvatten har man inte funnit nâgon plats med en nitrathalt hbgre ân 50 mg/l, och de flesta understiger 5 mg/l. Vad gâller gràvda respektive borradc brunnar har 5 % av gràvda brunnar och 1 % av borrade brunnar en nitrathalt bvcr 44 mg/l. typiska jordbruksomràden har ocksà Overvakningcn av nàrsaltlàckagcl bvervakats och pa dcssa observationsplalser har man lumiil halter av nitral hbgre àn 50 mg/l. fràn Vad gàller kustvatten har màtningar av koncenlrationer av nàrsalter och syre visat atl dc ofta àr eutrolierade. Nàr sà àr làllet har de anmàlls enligt artikel 3. 2 i direktivet. Dessutom har Ringsjbn, dà den anses eutrolicrad, Ibrtecknats. De kansliga omrâden som fbrtecknats âterfmns i ligur 5. 13. 2. Riktlinjer for god jordbrukssed och ràd har vidarebefordrats Samtliga krav enligt bilaga 2. A ingâr i de belintliga allmànna raden cller stadgarna. j-ordhrukarna genom Dessa uppgifter miljbfbrbàttrande àtgàrder inom jordbrukel och delta har stbtts genom ett program fbr forsknings- och utvecklingsprojekt. Ràdgivning tillhandahàlls om amnen som kan inbegripa olika meloder fbr spridning av gbdscl. và\tnàringsbalansberàkningar, lagringskapacitetsbedbmningar och rckommeiuiationcr om gbdsling. Medel llnns àr sludiebesbk. ocksà rcgeringsnivacr demonslration. lor làll- och gàrdvandringar och jordbrukare. Det llnns ocksà bidrag fbr Ibrtbildning av radgivare. lor inlbrmation koslnadsfritt lillgàngligl pà olika ràdgivning. tili 13. 3. Âtgârdsprogram 13. 3. 1. Artikel 5. 4 a och h Efter 1987 ârs regeringsrapporl. som fastslog att de svenska kust- och havsomrâdena àr utsatta fbr allvarliga miljbhot, har samordnade 33 Figur 5: Omraden i Sverige som betecknas som kansliga med avseende pa nitratfororening ir> O -J <> V / till anstràngningar gjorts fbr att minska halterna av vàxtnàringsâmnen i dessa omrâden. Fbr kustomrâdena var mâlet att àr 2000 minska nârsaltbelastningen till hàlften av 19X5 àrs nivà. Detla dalum har dârefter tidigarelagts till àr 1995. Àtgàrderna inrikladcs bland annat mot jordbruket dâr man ansâg att del behbvdes en halvering av kvàveullakningen frân jordbruket fram till 1995 med 1985 àr nivàer som utgàngspunkt. Sverige har ocksà salt upp'màl alt minska anvàndningen av handelsgbdselkvàve med 20 % till àr 2000 med utgàngspunkt fràn 1986 àrs fbrbrukning och alt minska ammoniakutslàppen med 25 % i sbdra Sverige fràn 1990 till 1995. Fbr att uppnà denna sànkla nivà ansàgs tlct nbdvàndigt alt bland annat • • sâkerstàlla en behovsanpassning av vàxtnâringstilllbrseln. kràva en bkad andel bevuxen àkermark i jordbruksintcnsiva och kustnàra omrâden, • sànka intensiteten i jordbruket (inbegripet begrànsning av antalet djur pâ jordbruk), • begrànsa slallgbdselspridningcn undcr hbst och vinter. • bka lagringskapaciteten fbr stallgbdsel (àlla nianadcr fbreskrivs fbr slallgbdsel fràn nbtkrealur, hàstar. làr eller geller i Ibrlccknade kànsliga omrâden. Fbr annan djurhàllning inbegripet svin och IjàdciTà. àr kravet lio mànader). Dessa krav inlbrlivades i lag 1988 i form av ett àtgàrdsprogram fbr att minska vâxtnàringslàckaget efterfbljande frân utvidgningar med âtgàrder mot ammoniakfbrluster frân jordbruket). jordbruket (och av lagstiftning har omfattande Fbrutom râdgivningsverksamheter och forsknings- och utvecklingsinsatser genomfbrts. De ekonomiska styrmedel som har tillàmpats fbr att minska jordbrukcts miljbbclastning har utgjorts av bidrag fbr odling av fànggrbdor och ulbyggnad av gbdsclvardsanlàggningar samt miljbskatler pâ kvàve. Miljbstbd linns ocksà lillgângligt fbr insâdd av fànggrbdor, anlàggning av vàtmarker, anlàggning av skydds/oner utmcd vatlendrag och extensivt vall pà àkermark. 13. 3. 2. De uppgifter som krdvs enligl hilaga 3. 4 Sverige har valt att genomlbra àtgàrderna i hilaga 3. 2 i dircktivel genom att inlora regler om hbgsta lillàtna djurlàthet pà ett jordbruk. De uppgifter som kràvs enligt bilaga 5. 4 b fbr vâxtnàringsinnchallet i stallgbdsel, kg N/ha och âr visas i tabell 4 nedan, med uppgift om hbgsta tillâtna djurtàthet. Màngden kvâve per hektar àr korrigerad fbr stall- och lagringsfbrluster. Under betesperioden har inga avdrag gjorts fbr stall- och lagringsfbrluster. 35 Tabell 4: Vaxtnaringsinnehall i stallgbdsel och tillaten djurtathet. Mjolkko 6000 kg Mjolkko 8000 kg Mjolkko 10000 kg Kviga, tjur, stut 2-12 man* Kviga, tjur, stut 12-24 man* Diko Sugga Slaklsvin Varphons Unghons Slaktkyckling Kalkon Hast Far och get 4. 4 ; 4 : 3 < 6 5 6 6 1,6 1,6 5,8 4,6 2,3 2,2 10. 5 100 250 470 140 3 15 154 160 169 115 200 138 54 S4 56 60 117 70 138 143 151 101 182 150 45 70 49 52 103 61 106 142 * Kategorin kviga, tjur, stut maste bedomas utit'ran kategorin "Kviga, tjur, stut 2-24 man". Antalet kvigor, tjurar och stutar pa ett toretag fordelar sig vanligtvis jamnt mellan alderskategorierna 2-12 respektive 12-14 manader. 13. 3. 3. Ytterligare eller skdrpta dtgdrder Fortlbpande arbete pagar avseende bversynen av de regelsystem som galler fbr minska vaxtnaringsfbrluster. Detta har resulterat i fbrslag att skarpa manga av reglerna i vad som anses ulgbra atgardsprogrammet. Dessutom har olika arbetsgrupper tillsatts, bland annat en med uppdrag att utarbeta ett atgiirdsprogram fbr att reducera ammoniakavgangen i jordbruket med 50 % med utgangspunkt fran 1990 ars nivii. 13. 3. 4. Resultaten av de overvakningsprogram som genomforts enligt artikel 5. 6 Eftersom vaxtnaringslackaget ar beroende av nederbbrdens storlek och fbrdelning under aret har en metod fbr att berakna vaxtnaringslackaget utifran normaldata utarbetats. Denna simuleringsmodell baseras pa material fran miljbbvervakningsprogrammet, klimat, grbdor, gbdslingsstrategier etc. Fran modellen erhalls utlakningskoefficienter fran akermarkens rotzon till grundvattnet eller draneringsvattnet under ett normalt ar. Dessutom bvervakas kvavelackage till vattnet. Man har beraknat att mellan 1985 och 1994 har kviivelackaget fran akermark. orsakat av miinniskan, minskat med ca 30 % de senaste tio aren. Regionala skillnader foreligger dock. 36 Reduktionen i sydvästra Sverige, där det är rikligast nederbörd. jordarten ofta grovkornig och jordbruket intensivt, har varit fbrhällandevis låg, ca 10 %, medan minskningen i Svealand har legal runt 40 %. Den 30-procentiga minskadc antropogena belastningen mcllan ären 19X5 och 1994 beror till 10 % pä minskad areal jordbruksmark, till 50 % pä ökad vallareal och till 40 % pä lörbättrad kväveutnyttjande till följd av fbrbättrad odlingsteknik, förändring av godsling och förädling av grödor. 13. 3. 5. Bedömning av när målsättningarna i direktivet kan förväntas vara uppfyllda Målet att halvera den antropogena kvävebelastningen till havet förväntas kunna nås år 2005. Till följd av klimatskillnader kommer emellertid enskilda år kanske inte att vara representativa. Sannolikt kommer det därför att dröja innan man erhållit full effekt av alla insatta åtgärder i jordbruket. 37 14. FORENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND Rapporten lamnades till kommissionen den 9 januari 1997. 14. 1. Fbrtcckning bvcr vattenomraden oeh angivandc av kansliga omraden Den bvervakning som skall anviindas lor dcn Ibrsla omgangcn fbriccknadc omraden genomfbrdes under 1992 lor grundvatten. sbtt ytvatten. Ilodmynningsvattcn och kustvatten. Fbr ytvatten bvervakades totalt 1 122 utvinningsplatser och Ibr grundvattenkallor461 kallor. Pii grundval av dessa uppgifter fbrtecknades nio upptagningsomraden fbr ytvatten och 148 grundvattenkallor. Inga omraden fbrlecknades enligt eutrolieringskriteriet, trots att ett, Ythan Estuary, i ett fbrsta skede ansags som en kandidat fbr fbrteckning men inte fbrtecknades eftersom det fbrelag ett antal mbjliga orsaker till situationen. Detta kommer att ses bver. 1997. Totalt fbrtecknades 69 upptagningsomraden. av vilka 6 grundas pa ytvatten. Inga omraden i Nordirland har fbrtecknats. De kansliga omradena visas i figur 6. 14. 2. Riktlinjer fbr god jordbrukssed Tre uppsattningar riktlinjcr lor god jordbrukssed har utarbctats Ibr alt upplylla detta krav: en fbr England och Wales, en fbr Skotlland och en Ibr Nordirland. I England och Wales och Skoltland iir dessa rikllinjcr \isscrligen frivilliga men om en Ibrorening kan dcnncs brislande iororsaka jordbrukare skulle atalas Ibr alt iakttagande av atgardcrna i riktlinjerna komma att beaktas. lillampningen av riktlinjerna. Dessa Riktlinjerna linns lillgangliga kostnadsfritt. Dessulom har man lagil llera initiativ inbegriper lidningsartiklar, fbr alt Iramja presentationer lill jordbrukare och andra intressegrupper och lillhandahallandet av utbildningspaket till hbgskolor och universitet. Kopior av riktlinjerna har ocksa skickats till jordbrukare som en del av den verksamhet som jordbrukets radgivande tjanster bedriver i hela Fbrenade kungariket. Dessa tjanster har ocksa fbrsbkt framja god jordbrukssed genom att besoka gardar fbr att utvardera fbrorening och forhindra att en situation som kan leda till allvarlig fbrorening uppstar. 14. 3. Atgiirdsprogram Vid tidpunkten Ibr inlamnandet av rapporten hade lorenade kungariket iinnu inlc genomfbrl atgardsprogrammcl. Ett Ibrslag lill rallsinstrumcnt Ibr algardsprogrammel lanns bifogat till rapporten. 38 Figur 6: Områden i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland som betecknas som känsliga med avseende på nitratförorening / BRIDLINGTON 2 R1VERHULL 3 MIUNGTON SPRINGS 4 SPRINGWELLS 5 COTTINGHAM 6 BRAYTON 7 CARLTON 8 POLUNGTON 9 HATFIELD 10 NORTH LINCOLNSHIRE 11 NORTH NOTTINGHAMSHIRE 12 LONCOLN 13 R1VER WITHAM 14 HUSBANDSBOSWORTH 15 KELSALL 16 SWYNNERTON 17 TELFORD 18 BEDNALL 19 SH1FNAL 20 LICHFIELD 21 OAKELEY 22 TOMHILL 23 HINKSFORD 24 KINVER 25 WILDMOÖR 26 ASTLEY 27 HASELEY 28 BROMSBERROW 29 SNOWSH1LL 30 STOW-ON-THE-WOLD 31 GARWAY 32 CHELTENHAM 33 THE SLAUGHTERS 34 FAlRrGRD 35 RtVERSLEAM, CHERWELL. ANDGREATOUSE 36 WIGHTON 37GREATBIRCHAM 38 SWAFFHAM 39 LYNGFORGE 40 WROXHAM 41 RIVERWAVENEY 42 MOULTON 43 BURYSTEDMUNDS 44 FULBOURN 45 LINTON 46 FOWLMERE 47 SLIPEND 48 WESTON 49 GREATOFFLEY 50 KINGS WALDEN 51 R1VERS BLACKWATER AND CHELMER 52 OLDCHALFORD 53 LEWKNOR 54 OGBOURNE ST GEORGE 55 COMPTON 56 TWYFORD 57 DORNEY 58 BOXLEY 59 THURNHAM 60 MINSTER 61 EGFORD 62 CASTLECARY 63 M1LBOURNE W1CK 64 BEAMINSTER 65 OTTER VALLEY 66 DUCKALLER 67 DYSERTH 68 TRELECH 69 BALMALCOLM ^^ Kansligt • Grundvatten O Kansligt - Ytvatten (~7) lcke kdnsligt 100 km J 200 km J ISSN 1024-4506 KOM(98) 16 slutlig DOKUMENT SV 14 03 Katalognummer : CB-CO-98-014-SV-C ISBN 92-78-30142-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Mo


title: Verordnung (EG) Nr. 200/98 des Rates vom 20. Januar 1998 über den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangmöglichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Kap Verde über die Fischerei vor der Küste Kap Verdes für die Zeit vom 6. September 1997 bis 5. September 2000

eurovoc_concepts:
Cape Verde
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations

formats: html pdf print

text: 28. 1. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 21/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 200/98 DES RATES vom 20. Januar 1998 (cid:129)ber den Abschluß des Protokolls zur Festlegung der Fangm(cid:148)glichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Kap Verde (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste Kap Verdes f(cid:129)r die Zeit vom 6. September 1997 bis 5. September 2000 DER RAT DER EUROP(cid:142)ISCHEN UNION (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 43 in Verbindung mit Artikel 228 Absatz 2 Satz 1 und Absatz 3 Unterab- satz 1, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europ(cid:132)ischen Parlaments (1), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: In (cid:154)bereinstimmung mit dem Abkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Kap Verde (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste Kap Verdes (2) haben die Vertragsparteien Verhandlungen gef(cid:129)hrt, um die am Ende des Anwendungszeitraums des Protokolls zum Abkommen vorzunehmenden (cid:142)nde- rungen oder Erg(cid:132)nzungen des Abkommens festzulegen. September 2000 wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt. Der Wortlaut des Protokolls ist dieser Verordnung beige- f(cid:129)gt (3). Artikel 2 Die im Protokoll festgelegten Fangm(cid:148)glichkeiten werden nach folgendem Schl(cid:129)ssel auf die Mitgliedstaaten aufge- teilt: (cid:190) Thunfischfroster (Wadenfischerei): Frankreich: 19 Schiffe Spanien: 18 Schiffe (cid:190) Thunfischf(cid:132)nger mit Angeln: Frankreich: 8 Schiffe Spanien: 2 Schiffe (cid:190) Oberfl(cid:132)chen-Langleinenfischer: Im Anschluß an diese Verhandlungen wurde am 10. Juli 1997 ein neues Protokoll zur Festlegung der Fangm(cid:148)g- lichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem genannten Abkommen f(cid:129)r die Zeit vom 6. September 1997 bis 5. September 2000 paraphiert. Spanien: 18 Schiffe Portugal: 8 Schiffe (cid:190) Grundleinenfischer: Portugal: 3 Schiffe. Es liegt im Interesse der Gemeinschaft, dieses Protokoll zu genehmigen (cid:190) Sch(cid:148)pfen die Lizenzantr(cid:132)ge dieser Mitgliedstaaten die im Protokoll festgelegten Fangm(cid:148)glichkeiten nicht aus, so kann die Kommission Lizenzantr(cid:132)ge anderer Mitglied- staaten ber(cid:129)cksichtigen. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 3 Artikel 1 Das Protokoll zur Festlegung der Fangm(cid:148)glichkeiten und des finanziellen Ausgleichs nach dem Abkommen zwischen der Europ(cid:132)ischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Kap Verde (cid:129)ber die Fischerei vor der K(cid:129)ste Kap Verdes f(cid:129)r die Zeit vom 6. September 1997 bis 5. Der Pr(cid:132)sident des Rates wird erm(cid:132)chtigt, die Personen zu bestellen, die befugt sind, das Protokoll rechtsverbindlich f(cid:129)r die Gemeinschaft zu unterzeichnen. Artikel 4 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. (1) ABl. C 371 vom 8. 12. 1997. (2) ABl. L 212 vom 9. 8. 1990, S. 1. (3) Siehe Seite 16 dieses Amtsblatts. L 21/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 1. 98 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Br(cid:129)ssel am 20. Januar 1998. Im Namen des Rates Der Pr(cid:132)sident J. CUNNINGHAM


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 131/98, annettu 20 päivänä tammikuuta 1998, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 21. 1. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 15/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 131/98, annettu 20 päivänä tammikuuta 1998, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrit- tämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ja huomioon ottaa vihannesten hedelmien tuontĳärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtai- sista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se (EY) N:o 2375/96 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, on viimeksi muutettuna asetuksella ottaa huomioon yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellet- tavista laskentayksiköstä ja muuntokursseista 28 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (4), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden kauppaneuvottelujen tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esite- tylle tasolle, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä tammikuuta 1998. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66 (2) EYVL L 325, 14. 12. 1996, s. 5 (3) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (4) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 L 15/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 98 LIITE tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 20 päivänä tammikuuta 1998 annettuun komission asetukseen (ecua/100 kg) (ecua/100 kg) CN-koodi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo 204 212 624 999 052 624 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 400 448 600 624 625 999 50,1 94,1 165,0 103,1 159,1 201,3 180,2 107,1 107,1 136,4 126,2 131,3 39,9 40,1 38,2 47,3 54,1 27,6 49,7 55,6 32,0 42,7 CN-koodi 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo 052 204 624 999 052 204 464 624 999 052 400 528 600 999 060 400 404 720 728 800 999 052 064 388 400 999 60,1 64,1 68,9 64,4 71,3 74,2 136,3 87,3 92,3 85,2 73,1 32,4 86,6 69,3 55,7 89,9 86,0 109,0 82,4 100,7 87,3 139,4 90,2 103,8 104,0 109,3 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: REGULAMENTO (CE) Nº 137/98 DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 1998 que fixa as taxas de conversão agrícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
farming sector
representative rate

text: L 15/12 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 1. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 137/98 DA COMISS (cid:5)AO de 20 de Janeiro de 1998 que fixa as taxas de convers˜ao agrícolas A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo à unidade de conta e às taxas de convers˜ao a aplicar no âmbito da política agrícola comum (1), com a ´ultima redacç˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (2), e, nomeadamente, o nº 1 do seu artigo 3º, Considerando que as taxas de convers˜ao agrícolas foram fixadas pelo Regulamento (CE) nº 41/98 da Comiss˜ao (3); Considerando que o artigo 4º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 prevê que, sob reserva do desencadeamento de períodos de confirmaç˜ao, a taxa de convers˜ao agrícola de uma moeda seja alterada sempre que o desvio mone- t ´ario relativamente à taxa representativa de mercado exceder determinados níveis; Considerando que as taxas representativas de mercado s˜ao determinadas em funç˜ao dos períodos de referência ou, se for caso disso, dos períodos de confirmaç˜ao, estabelecidos em conformidade com o artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comiss˜ao, de 30 de Abril de 1993, que estabelece regras para a determinaç˜ao e aplicaç˜ao das taxas de convers˜ao no sector agrícola (4), com a ´ultima redacç˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1482/96 (5); que o nº 2 do artigo 2º prevê que, no caso de o valor absoluto da diferença entre os desvios monet ´arios de dois Estados-membros, calculados em funç˜ao da média das taxas do ecu de três dias de cotaç˜ao consecutivos, exceder seis pontos, as representativas de mercado das moedas em causa sejam ajustadas com base nos três dias em quest˜ao; taxas Considerando que, devido às taxas de câmbio verificadas de 11 a 20 de Janeiro de 1998, é necess ´ario fixar uma nova taxa de convers˜ao agrícola para o escudo português; Considerando que o nº 2 do artigo 15º do Regulamento (CEE) nº 1068/93 prevê que a taxa de convers˜ao agrícola fixada antecipadamente seja ajustada no caso de o seu desvio em relaç˜ao à taxa de convers˜ao agrícola em vigor no momento do facto gerador aplic ´avel ao montante em causa exceder quatro pontos; que, neste caso, a taxa de convers˜ao agrícola fixada antecipadamente ser ´a aproxi- mada da taxa em vigor até ao nível correspondente a um desvio de quatro pontos; que é conveniente especificar a taxa pela qual é substituída a taxa de convers˜ao agrícola fixada antecipadamente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: As taxas de convers˜ao agrícolas s˜ao fixadas no anexo I. Artigo 1º Artigo 2º No caso referido no nº 2 do artigo 15º do Regulamento (CEE) nº 1068/93, a taxa de convers˜ao agrícola fixada antecipadamente é substituída pela taxa do ecu relativa à moeda em causa que consta do anexo II: — no quadro A, se esta ´ultima taxa for superior à taxa fixada antecipadamente, ou — no quadro B, se esta ´ultima taxa for inferior à taxa fixada antecipadamente. É revogado o Regulamento (CE) nº 41/98. Artigo 3º Artigo 4º O presente regulamento entra em vigor em 21 de Janeiro de 1998. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplic ´avel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (2) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (3) JO L 5 de 9. 1. 1998, p. 18. (4) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (5) JO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. 21. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 15/13 ANEXO I Taxas de convers˜ao agrícolas 1 ecu = 40,9321 7,54917 1,98243 312,011 201,690 6,68769 6,02811 2,23273 0,785663 1 973,93 13,9485 167,153 8,68510 0,695735 francos belgas ou francos luxemburgueses coroas dinamarquesas marcos alem˜aes dracmas gregas escudos portugueses francos franceses marcas finlandesas florins neerlandeses libra irlandesa liras italianas xelins austríacos pesetas espanholas coroas suecas libra esterlina ANEXO II Taxas de convers˜ao agrícolas fixadas antecipadamente e ajustadas Quadro A Quadro B 1 ecu = 39,3578 7,25882 1,90618 300,011 193,933 6,43047 5,79626 2,14686 0,755445 1 898,01 13,4120 160,724 8,35106 0,668976 francos belgas ou francos luxemburgueses coroas dinamarquesas marcos alem˜aes dracmas gregas escudos portugueses francos franceses marcas finlandesas florins neerlandeses libra irlandesa liras italianas xelins austríacos pesetas espanholas coroas suecas libra esterlina 1 ecu = 42,6376 francos belgas ou francos luxemburgueses coroas dinamarquesas 325,011 210,094 7,86372 2,06503 marcos alem˜aes dracmas gregas escudos portugueses francos franceses 6,96634 6,27928 marcas finlandesas florins neerlandeses 2,32576 libra irlandesa 0,818399 liras italianas xelins austríacos pesetas espanholas coroas suecas libra esterlina 9,04698 0,724724 2 056,18 14,5297 174,118


title: Council Directive 98/9/EC of 20 January 1998 on the list of less-favoured farming areas within the meaning of Regulation (EC) No 950/97 (Denmark)

eurovoc_concepts:
Denmark
aid system
crop yield
farm income
island
less-favoured agricultural area

text: 29. 1. 98 EN Official Journal of the European Communities L 22/21 COUNCIL DIRECTIVE 98/9/EC of 20 January 1998 on the list of less-favoured farming areas within the meaning of Regulation (EC) No 950/97 (Denmark) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 950/97 of 20 May 1997 on improving the efficiency of agricultural structures (1), and in particular Article 21(2) thereof, Whereas the total surface area of the relevant areas does not exceed 4 % of the total surface area of the Member State in question; Whereas the nature and level of the above indices used by the Government of Denmark to define the areas noti- fied to the Commission correspond to the characteristics of the areas affected by specific handicaps referred to in Article 25 of Regulation (EC) No 950/97, Having regard to the proposal from the Commission (2), HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE: Having regard to the opinion of the European Parlia- ment (3), Whereas the permanent natural and geographical handi- caps existing in the Danish islands result in higher production and transport costs which prevent farmers in these areas from their production, income on a level with that obtained by comparable farmers elsewhere in the Member State; from obtaining, Whereas the Danish Government has sent the Commis- sion, in accordance with Article 21(1) of Regulation (EC) No 950/97, a list of islands suitable for inclusion in the Community list of less-favoured farming areas and infor- mation on the particular features of these areas; Whereas, with a view to identifying the areas affected by specific handicaps that can be deemed less-favoured areas as referred to in Article 25 of Regulation (EC) No 950/97, all islands with an area of less than 600 km2 on which farming adverse natural conditions contribute to a income below the national average have been selected; Article 1 The list of less-favoured farming areas in Denmark shall be that contained in the Annex to this Directive. They shall be included in the Community list of less-favoured farming areas within the meaning of Article 25 of Regu- lation (EC) No 950/97. Article 2 This Directive shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 3 This Directive is addressed to the Kingdom of Denmark. Done at Brussels, 20 January 1998. For the Council The President J. CUNNINGHAM (1) OJ L 142, 2. 6. 1997, p. 1. (2) OJ C 372, 9. 12. 1997, p. 21. (3) Opinion delivered on 14 January 1998 (not yet published in the Official Journal). L 22/22 EN Official Journal of the European Communities 29. 1. 98 ANNEX PROPOSED DANISH ISLANDS (LESS-FAVOURED AREAS) Island name Land area km2 UAA in hectares 1. SAMSØ (1) 2. LÆSØ 3. FANØ (3) Sub-total: three main islands 4. AGERSØ (4) including Egholm 5. ANHOLT 6. ASKØ including Lilleø 7. AVERNAKØ 8. BARSØ 9. BIRKHOLM 10. BJØRNØ 11. BAAGØ 12. DREJØ 13. EGHOLM [Nordjyllands amt. ] (*) 14. ENDELAVE 15. FEJØ (5) including SKALØ 16. FEMØ (5) 17. FUR (2) 18. HJARNØ 19. HJORTØ 20. LYØ 21. MANDØ 22. NEKSELØ 23. OMØ 24. ORØ 25. SEJERØ 26. SKARØ 27. STRYNØ 28. TUNØ (1) 29. VENØ (2) 30. (cid:143)RØ Sub-total other islands Total of proposal Total DK 114,3 113,8 55,8 283,9 7,83 22,37 3,88 5,85 2,66 0,92 1,50 6,23 4,28 6,00 13,08 16,00 11,38 22,29 3,21 0,90 6,05 7,63 2,23 4,52 15,02 12,37 1,97 4,88 3,52 6,46 5,68 199 482,6 7 831 2 466 929 11 226 709 4 215 289 232 84 158 566 235 448 800 1 424 1 009 1 100 287 90 371 547 214 337 1 200 557 112 340 270 372 150 12 120 23 346 43 076,7 2 770 000 Less-favoured areas in % 1,1 % 0,84 % 4 % of 43 077 km2 = 1 723 km2 (*) Islands in the same archipelago


title: Kommissionens förordning (EG) nr 133/98 av den 20 januari 1998 om undantag för regleringsåret 1997/98 från förordning (EG) nr 3112/93 om tillämpningsföreskrifter för den särskilda stödordningen till förmån för de mindre Egeiska öarna beträffande vinodlingar och privat lagring av likörviner

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
aid per hectare
aid system
fortified wine
private stock
wine of superior quality

text: 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 15/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 133/98 av den 20 januari 1998 om undantag för regleringsåret 1997/98 från förordning (EG) nr 3112/93 om tillämpningsföreskrifter för den särskilda stödordningen till förmån för de mindre Egeiska öarna beträffande vinodlingar och privat lagring av likörviner EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbrukspro- dukter (1), senast ändrad genom kommissionens förord- ning (EG) nr 2417/95 (2), särskilt artikel 9. 4 i denna, och med beaktande av följande: I artikel 9. 2 i förordning (EEG) nr 2019/93 föreskrivs att stödet per hektar för fortsatt odling av vinstockar inom de traditionella områdena för framställning av kvalitetsviner från särskilda områden (fso) från och med regleringsåret 1997/98 skall beviljas endast till producentgrupper eller producentorganiationer som genomför åtgärder för att förbättra vinkvaliteten inom ramen för ett program som godkänts av de behöriga myndigheterna. Sista dag för inlämning av ovan nämnda stödansökan för regleringsåret 1997/98 som anges i kommissionens förordning (EG) nr 3112/93 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2537/95 (4), bör flyttas fram från den 1 maj 1997 till och med den 31 december 1997 på grund av de svårigheter som producentorganisationerna har stött på med att utar- beta och lägga fram ovan nämnda handlingsprogram för förbättring av vinerna i fråga. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för vin. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Genom undantag från artikel 2. 1 i förordning (EEG) nr 3112/93 får producentorganisationer eller producent- grupper lämna in ansökan om stöd per hektar för regle- ringsåret 1997/98 till den behöriga myndigheten till och med den 31 december 1997. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 184, 27. 7. 1993, s. 1. (2) EGT L 248, 14. 10. 1995, s. 39. (3) EGT L 278, 11. 11. 1993, s. 52. (4) EGT L 260, 31. 10. 1995, s. 10


title: Verordnung (EG) Nr. 134/98 der Kommission vom 20. Januar 1998 zur Ergänzung des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 1107/96 zur Eintragung geographischer Angaben und Ursprungsbezeichnungen gemäß dem Verfahren nach Artikel 17 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 des Rates (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

text: L 15/6 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 21. 1. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 134/98 DER KOMMISSION vom 20. Januar 1998 zur Ergänzung des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 1107/96 zur Eintragung geographischer Angaben und Ursprungsbezeichnungen gemäß dem Verfahren nach Artikel 17 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 des Rates (Text von Bedeutung für den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 des Rates vom 14. Juli 1992 zum Schutz von geographischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeug- nisse und Lebensmittel (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1068/97 der Kommission (2), insbe- sondere auf Artikel 17 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: Für bestimmte Bezeichnungen, die von den Mitglied- staaten gemäß Artikel 17 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 mitgeteilt wurden, sind ergänzende Angaben angefordert worden, um zu gewährleisten, daß diese Bezeichnungen mit den Artikeln 2 und 4 der genannten Verordnung übereinstimmen. Die Prüfung dieser ergän- zenden Angaben hat ergeben, daß die betreffenden Bezeichnungen den genannten Artikeln entsprechen. Daher ist es notwendig, sie nunmehr einzutragen und dem Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1107/96 der Kommission (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2325/97 (4), hinzuzufügen. Nach dem Beitritt der drei neuen Mitgliedstaaten beginnt die in Artikel 17 der Verordnung (EWG) Nr. 2081/92 vorgesehene Frist von sechs Monaten mit dem Tag ihres Beitritts. Bestimmte der von diesen Mitgliedstaaten mitge- teilten Bezeichnungen entsprechen den Artikeln 2 und 4 der genannten Verordnung und sind deshalb einzutragen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses für geographische Angaben und Ursprungsbezeichnungen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1107/96 wird durch die Bezeichnungen im Anhang der vorliegenden Verordnung ergänzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 20. Januar 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 208 vom 24. 7. 1992, S. 1. (2) ABl. L 156 vom 13. 6. 1997, S. 10. (3) ABl. L 148 vom 21. 6. 1996, S. 1. (4) ABl. L 322 vom 25. 11. 1997, S. 33. 21. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 15/7 ANHANG UNTER ANHANG II DES VERTRAGS FALLENDE ERZEUGNISSE, DIE FÜR DIE MENSCH- LICHE ERNÄHRUNG BESTIMMT SIND Fleisch und Schlachtnebenerzeugnisse, frisch DEUTSCHLAND — Diepholzer Moorschnucke (g. U. ) — Lüneburger Heidschnucke (g. U. ) ITALIEN — Vitellone bianco dell’Appennino Centrale (g. g. A. ) Fleischerzeugnisse ITALIEN — Soppressata di Calabria (g. U. ) — Capocollo di Calabria (g. U. ) — Salsiccia di Calabria (g. U. ) — Pancetta di Calabria (g. U. ) Käse GROSSBRITANNIEN — Teviotdale Cheese (g. g. A. ) Fette Olivenöl GRIECHENLAND — Σητε˜ια Λασιθ˜ιου Κρ ˜ητηr (Sitia-Lasithi-Crète) (g. U. ) (1) — Αποκορ ˜ωναr Χαν˜ιων Κρ ˜ητηr (Apokoronas-Chania-Crète) (g. U. ) (2) Obst, Gemüse und Getreide ITALIEN — Pera mantovana (g. g. A. ) — Pera dell’Emilia Romagna (g. g. A. ) — Pesca e Nettarina di Romagna (g. g. A. ) Tafeloliven — Nocellara del Belice (g. U. ) GRIECHENLAND — Ροδ ˜ακινα Ν ˜αουσαr (Rodakina de Naoussa) (g. U. ) — Vασ ˜ολια γ˜ιγαντεr ελ ˜εφαντεr Κ ˜ατω Νευροκοπ˜ιου (Fassolia Gigantes Elefantes de Kato Nevrokopi) (g. g. A. ) — Vασ ˜ολια κοιν ˜α µεσ ˜οσπερµα Κ ˜ατω Νευροκοπ˜ιου (Fassolia koina Mesosperma de Kato Nevrokopi) (g. g. A. ) (1) Der Schutz des Namens „Λασιθ˜ιου Κρ ˜ητηr“ (Lasithi-Crète) ist nicht beantragt. (2) Der Schutz des Namens „Χαν˜ιων Κρ ˜ητηr“ (Chania-Crète) ist nicht beantragt


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2658/98, annettu 19 päivänä tammikuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Unkarin tasavallan välisen, maataloustuotteiden tiettyjä tuontijärjestelyjä koskevan kirjeenvaihdon hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
European Community
Hungary
agricultural product
import
import policy

text: 11. 12. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 336/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2658/98, annettu 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, Euroopan yhteis(cid:148)n ja Unkarin tasavallan v(cid:132)lisen, maataloustuotteiden tiettyj(cid:132) tuontij(cid:132)rjestelyj(cid:132) koskevan kirjeenvaihdon hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka Sopimuksen teksti on t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteen(cid:132). ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 113 artiklan yhdess(cid:132) 228 artiklan 2 kohdan ensimm(cid:132)isen virkkeen kanssa, 2 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimet(cid:132) henkil(cid:148), jolla on valtuudet allekirjoittaa kirjeenvaihto yhteis(cid:148)(cid:132) sito- vasti. Euroopan yhteis(cid:148)jen ja niiden j(cid:132)senvaltioiden sek(cid:132) Unkarin tasavallan v(cid:132)lisen assosioinnin perustavassa Eurooppa-sopimuksessa (1) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n l(cid:132)heisest(cid:132) yhteis- ty(cid:148)st(cid:132) sopimuspuolten v(cid:132)lill(cid:132) kaupallisissa asioissa, Unkarin haettua maailman kauppaj(cid:132)rjest(cid:148)lt(cid:132) (WTO) poik- keuslupaa, jonka perusteella Unkari voisi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) lis(cid:132)- tukea maataloustuotteiden viennille, yhteis(cid:148)n markkinat saattavat olla vaarassa h(cid:132)iriinty(cid:132), edell(cid:132) mainitussa Eurooppa-sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt suoja- toimet eiv(cid:132)t ole riitt(cid:132)v(cid:132)n yksityiskohtaisia t(cid:132)st(cid:132) uhkateki- j(cid:132)st(cid:132) selviytymiseksi, uhkatekij(cid:132)n rajoittamiseksi on aiheellista sopia nopeute- tuista suojatoimista, ja ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 3 artikla 1. Komissio p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) 1 artiklassa tarkoitetun sopimuksen mukaisesti tarvittavista toimenpiteist(cid:132) jonkin j(cid:132)senvaltion pyynn(cid:148)st(cid:132) tai omasta aloitteestaan. J(cid:132)senvaltioille ilmoite- taan t(cid:132)llaisista toimenpiteist(cid:132), joita sovelletaan v(cid:132)litt(cid:148)- m(cid:132)sti. Jos komissio saa pyynn(cid:148)n joltakin j(cid:132)senvaltiolta, se p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta kolmen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa pyynn(cid:148)n vastaanottamisesta. J(cid:132)senvaltio voi j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) komission p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)m(cid:132)t toimenpi- 2. teet neuvoston ratkaistavaksi kolmen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132), jona niist(cid:132) ilmoitettiin. Neuvosto kokoontuu viipym(cid:132)tt(cid:132). Neuvosto voi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)enemmist(cid:148)ll(cid:132) kolmen- kymmenen p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) asiasta toisin. 4 artikla Komissiolla on oikeus m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) yhdess(cid:132) Unkarin viran- omaisten kanssa 1 artiklassa tarkoitetun sopimuksen soveltamista koskevat menettelytavat. 1 artikla Hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)n puolesta Euroopan yhteis(cid:148)n ja Unkarin tasavallan v(cid:132)linen kirjeenvaihto maataloustuot- teiden tietyist(cid:132) tuontij(cid:132)rjestelyist(cid:132). (1) EYVL L 347, 31. 12. 1993, s. 2 5 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan sit(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), jona se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). L 336/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 11. 12. 98 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Neuvoston puolesta G. BROWN Puheenjohtaja


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 129/98 av den 19 januari 1998 fastställande av lägsta försäljningspris för smör och högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den första stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2571/97

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
cream
minimum price
production aid
selling price

text: 20. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 14/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 129/98 av den 19 januari 1998 fastställande av lägsta försäljningspris för smör och högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den första stående anbudsinfordran som avses i förord- ning (EG) nr 2571/97 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 804/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/96 (2), särskilt artikel 6. 3, 6. 6 och 12. 3 i denna, och med beaktande av följande: I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2571/ 97 av den 15 december 1997 om försäljningen av smör till sänkta priser och beviljandet av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör avsett att användas i framställ- ningen av konditorivaror, glass och andra livsmedel (3) använder interventionsorganen sig av anbudsfordran för försäljning av vissa kvantiteter smör som de innehar och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör. I artikel 18 i den förordningen fastställs att det med hänsyn till de anbud som inlämnas för varje enskild anbudsinfordran skall bestämmas ett lägsta försäljnings- pris för smör och ett högsta stödbelopp för grädde, smör som kan varieras enligt det och koncentrerat fetthalten i smöret och avsedda användningsområdet, smör iblandningsförfarandet, eller också skall det fattas beslut om att inget kontrakt skall tilldelas med avseende på en anbudsinfordran. Förädlingssäkerhetens eller- säkerhe- ternas belopp bör bestämmas i enlighet med detta. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För den enskilda anbudsinfordran inom ramen för den första stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2571/97 skall det högsta stödbeloppet och beloppen på säkerheterna för förädling fastställas enligt tabellen i bilagan. Vad gäller försäljning av interventionssmör skall det fattas beslut om att inget kontrakt skall tilldelas. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 20 januari 1998. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) EGT L 350, 20. 12. 1997, s. 3. L 14/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 1. 98 BILAGA till kommissionens förordning av den 19 januari 1998 om fastställande av lägsta försäljningspris för smör och högsta stödbelopp för grädde, smör och koncentrerat smör för den enskilda anbudsinfordran som utförs inom ramen för den första stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2571/97 Formel A/C D B Iblandningsförfarande Med spårämnen Utan spårämnen Med spårämnen Utan spårämnen (ecu/100 kg) Lägsta försäljnings- pris Smör A 82 % Förädlingssäkerhet Oförändrat Koncentrerat Oförändrat Koncentrerat Smör A 82 % Smör : 82 % Koncentrerat smör Högsta stödbelopp Grädde Smör Förädlings- säkerhet Koncentrerat smör Grädde   117  144  129 158      113 108 140       117  144 50 129 158 55     113  140 48   