title: WRITTEN QUESTION No. 16/98 by Jean-Pierre BÉBÉAR to the Commission. Controls on the movement of waste

eurovoc_concepts:
Africa
export monitoring
export restriction
international transport
intra-EU transport
textile product
third country
waste recycling

text: C 223/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 Kan kommissionen fo¤rklara fo¤ljande: 1. Hur har denna otill(cid:229)tna fo¤rsa¤ljning g(cid:229)tt till? 2. Vilka kontrollrutiner fanns p(cid:229) orten och hur kommer det sig att dessa blev (cid:229)sidosatta? 3. Vilka kris(cid:229)tga¤rder har vidtagits fo¤r att ersa¤tta det fo¤rorenade sockerfo¤rr(cid:229)det samt betmassan och o¤verenssta¤mmer dessa (cid:229)tga¤rder med de beredskaps- och krisplaner man kommit o¤verens om att tilla¤mpa? 4. Vilka varningsmeddelanden har g(cid:229)tt ut till livsmedelsproducenter, detaljister och leveranto¤rer av kreaturs- fo¤da? 5. Har n(cid:229)gon liknande otill(cid:229)ten fo¤rsa¤ljning rapporterats av n(cid:229)got annat medlemsland? 6. Vilka nya kontroller kommer kommissionen att rekommendera fo¤r att undvika att denna typ av otill(cid:229)ten fo¤rsa¤ljning upprepas? Svar avgivet av Ritt Bjerregaard p(cid:229) kommissionens va¤gnar (5 mars 1998) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inha¤mta de upplysningar som beho¤vs fo¤r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som mo¤jligt. (98/C 223/105) SKRIFTLIG FR¯GA E-0015/98 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Strukturfonder efter (cid:229)r 1999 Diskussionen om strukturfondernas utformning efter (cid:229)r 1999 har just inletts och det (cid:229)terst(cid:229)r nu bara 24 m(cid:229)nader innan de nya programmen skall starta. Hur avser kommissionen att garantera att regioner och missgynnade sociala grupper inte blir lidande om programmen genomfo¤rs fo¤rst efter den 1 januari (cid:229)r 2000? Svar fr(cid:229)n Monika Wulf-Mathies p(cid:229) kommissionens va¤gnar (12 mars 1998) Kommissionen a¤r medveten om att det a¤r av ytterst stor vikt att gemenskapens na¤sta generation av strukturpolitiska (cid:229)tga¤rder bo¤rjar tilla¤mpas i tid, dvs. den 1 januari 2000. Kommissionen har da¤rfo¤r fo¤r avsikt att i mars 1998 fo¤rela¤gga Europaparlamentet och r(cid:229)det ett formellt fo¤rslag om den framtida finansieringen av gemenskapens samtliga politiska (cid:229)tga¤rder samt om en ny besta¤mmelseram fo¤r strukturpolitiken. Detta inneba¤r att det bo¤r finnas tillra¤ckligt med tid fo¤r att utarbeta de nya strukturprogrammen och bo¤rja tilla¤mpa dessa omedelbart efter slutet av innevarande planeringsperiod. (98/C 223/106) SKRIFTLIG FR¯GA E-0016/98 fr(cid:229)n Jean-Pierre Be·be·ar (PPE) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Kontroll av avfallstransporter Ett stort antal europeiska fo¤retag a¤r verksamma p(cid:229) omr(cid:229)det fo¤r (cid:229)teranva¤ndning av textiler och omvandlar anva¤nda textiler till tygtrasor eller begagnade kla¤der som exporteras till den afrikanska kontinenten. Dessa fo¤retag regleras av den europeiska fo¤rordningen om kontroll av avfallstransporter. Deras varor betraktas som icke farligt gods (gro¤n lista). En strikt tolkning av denna fo¤rordning kan leda till ett totalfo¤rbud av export av begagnade kla¤der


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 45/98 dell'on. Mihail PAPAYANNAKIS alla Commissione. Applicazione della direttiva sul traffico aereo

eurovoc_concepts:
EC Directive
Eurocontrol
Greece
air safety
air traffic
air traffic control
electronic equipment
national implementing measure
technical specification
technical standard

formats: html print


title: Meddelelse fra Kommissionen - Stålprognose for første halvår af 1998 og hele 1998

eurovoc_concepts:
economic growth
export policy
import policy
iron and steel industry
price fluctuation
single market

formats: html pdf print

text: 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/3 ST¯LPROGNOSE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1998 OG HELE 1998 (98/C 31/03) (E˘S(cid:220)relevant tekst) INDLEDNING lignet med for¿rets prognoser er der tale om en justering i opadg¿ende retning p¿ 0,2 procentpoint for 1997 og 1998. Det (cid:192)konomiske opsving, som har v»ret mere udtalt end forventet i EU i 1997, har (cid:192)get industrivirksomhedernes og forbrugernes tillid til fremtiden kraftigt, viser de seneste konjunkturunders(cid:192)gelser. Selv om dette (cid:192)konomiske opsving i starten for en stor til det gunstige dels vedkommende kunne henf(cid:192)res eksportklima som f(cid:192)lge af den st»rke dollar, har den (cid:192)gede dynamik i forskellige interne faktorer dog v»ret med til lidt efter lidt at g(cid:192)re gennemslagskraften st(cid:192)rre. Den ekspansion, som EU(cid:220)(cid:192)konomien for (cid:192)jeblikket er inde i, og som i (cid:192)vrige forventes at blive endnu krafti(cid:220) gere i 1998, n¿r dens virkninger breder sig til industrien, v»kker formodning om, at produktionen p¿ ny vil stige bl. a. inden for de st¿lforbrugende sektorer og inden for byggeriet. EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri skulle s¿ledes i den kommende tid kunne drage fordel af ikke blot de gode eksportud(cid:220) sigter, men ogs¿ den forholdene p¿ EU(cid:220)markedet for st¿l, som indtr¿dte i 1997, og som i (cid:192)vrigt forventes at holde ved i 1998. forbedring af Alligevel opfordrer Kommissionen - p¿ baggrund af tendenserne i det internationale udbud af st¿l p¿ l»ngere sigt og navnlig risikoen for markedsforstyrrelser som f(cid:192)lge af en omledning af visse handelsstr(cid:192)mme p¿ kort sigt - de ber(cid:192)rte parter til at v»re forsigtige i deres stra(cid:220) tegiplanl»gning med henblik p¿ at sikre st(cid:192)rre stabilitet p¿ EU’s st¿lmarked, som er meget ¿bent og som bekendt ret s¿rbart over for konjunktursvingninger. Alt i alt tegner ¿ret 1998 dog udm»rket for EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri - med den forventede udvikling af en r»kke gunstige sundere (cid:192)konomi i alle EU(cid:220)medlemsstaterne. faktorer og navnlig den If(cid:192)lge BNP(cid:220)kvartalsopg(cid:192)relserne har den (cid:192)konomiske aktivitet i EU udviklet sig som forventet i f(cid:192)rste halv¿r af 1997. Dette bekr»ftes yderligere, n¿r man ser p¿ udvik(cid:220) lingen i industriproduktionen i EU, som i juli var steget med 4,5(cid:216)% p¿ ¿rsbasis, og det fremg¿r ogs¿ af konjunk(cid:220) turunders(cid:192)gelserne (frem til oktober), som viser et grad(cid:220) vist opsving, der ser ud til at tage fart. Industrivirksom(cid:220) hedernes og forbrugernes tillid til fremtiden er vokset gradvist i de seneste m¿neder. Faktisk hersker der nu st(cid:192)rre optimisme p¿ lang sigt i industrien, end der har gjort i gennemsnit siden april; det samme g»lder for forbrugerne siden juli, og der er ligeledes beskedne tegn p¿ (cid:192)get optimisme inden for byggeriet. B¿de de inden(cid:220) landske ordreb(cid:192)ger og eksportordreb(cid:192)gerne er blevet kraftigt fyldt op. Betingelserne er s¿ledes til stede for en uddybning af i 1998. De udbudsbestemmende forhold er opsvinget gunstige: investeringsafkastet er h(cid:192)jt og stiger fortsat, inflationen er historisk lav og mere og mere forudsigelig, hvilket letter virksomhedernes omkostningsberegninger. Den eksterne eftersp(cid:192)rgsel er fortsat kraftig. Verdens(cid:220) (cid:192)konomien uden for EU forventes at vokse med 4,5(cid:216)% inden for prognosens tidshorisont, takket v»re is»r den internationale handels kraftige ekspansion. Verdensim(cid:220) porten uden for EU ansl¿s s¿ledes at vokse med 10(cid:216)% i i 1998. EU’s eksportudsigter 1997 og med 7,5(cid:216)% forbedres ogs¿ af en (cid:192)get konkurrenceevne, som skyldes en bedre styring af de indenlandske omkostninger samt den st»rke dollar. De monet»re forhold er gunstige for v»ksten med de imponerende og realistiske bestr»belser, der er gjort for at sikre konvergens, og den fornuftige l(cid:192)nudvikling. Rentesatserne er vedvarende lave, og det virker tillidsv»kkende, at der ikke er valutakurssp»n(cid:220) dinger mellem EU(cid:220)landene. Da opsvinget startede, var det EU’s eksport af varer, som satte skub i v»ksten. Ret hurtigt blev hoveddrivkraften dog udviklingen i den interne eftersp(cid:192)rgsel, og eksport(cid:220) sektorens rolle for v»ksten blev tilsvarende mindre. 1. (cid:217)DEN ˘KONOMISKE SITUATION I EU BNP(cid:220)v»ksten i EU som helhed forventes at stige fra 1,8(cid:216)% i 1996 til 2,6(cid:216)% i 1997 og 3,0(cid:216)% i 1998. Sammen(cid:220) Det private forbrug, som stimuleres af moderate real(cid:220) l(cid:192)nsstigninger, faldende opsparing og efterh¿nden ogs¿ stigende besk»ftigelse, forventes at stige med ca. 2(cid:216)% i 1997 og med 2,5(cid:216)% i 1998. C 31/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 En kraftigere - b¿de intern og ekstern - eftersp(cid:192)rgsel, et h(cid:192)jt investeringsafkast, der kan forventes at blive endnu h(cid:192)jere, og lave rentesatser vil (cid:192)ge investeringsly(cid:220) sten markant. Det vil konsolidere v»ksten, p¿ kort sigt fordi det (cid:192)ger eftersp(cid:192)rgslen, og p¿ lang sigt fordi det (cid:192)ger produktionskapaciteten. De samlede investeringer i EU forventes at stige med 2,6(cid:216)% i ¿r og med 4,7(cid:216)% n»ste ¿r. Investeringer i udstyr forventes at stige kraftigt, fra 3(cid:216)% i 1996 til 4,5(cid:216)% i 1997 og 6,3(cid:216)% i 1998. Efter stagnationen i 1996 forventes der efterh¿nden ogs¿ at komme gang i byggeriet igen (med en v»kst p¿ 1,2(cid:216)% i 1997 og 3,3(cid:216)% i 1998). Den (cid:192)gede v»kst er ogs¿ med til at forbedre besk»ftigel(cid:220) sessituationen. I EU forventes besk»ftigelsen nemlig at vokse med 0,5(cid:216)% i ¿r og med 0,8(cid:216)% n»ste ¿r. Det svarer til en oprettelse af netto ca. 700(cid:216)000 arbejdspladser i 1997 og ca. 1,3 mio. i 1998. Da antallet af erhvervsaktive samtidig stiger, vil de nye arbejdspladser dog ikke f(cid:192)re til et tilsvarende fald i arbejdsl(cid:192)sheden. Den gennemsnitlige arbejdsl(cid:192)shedspro(cid:220) cent i EU forventes s¿ledes at falde fra lidt under 11(cid:216)% til 10,7(cid:216)% i ¿r og 10,3(cid:216)% n»ste ¿r. Den gennemsnitlige inflation i EU, som m¿lt ved forbru(cid:220) gerprisindekset, falder fra 2,6(cid:216)% i 1996 til 2,1(cid:216)% i 1997 p¿ trods af den st»rke dollar. Den gennemsnitlige handelsvejede depreciering af EU(cid:220)valutaerne er p¿ ca. 5,5(cid:216)% i forohld til 1996(cid:220)niveauet. Den deraf f(cid:192)lgende tendens til h(cid:192)jere importpriser skulle imidlertid ikke f¿ nogen m»rkbar betydning p¿ den samlede inflation takket v»re den moderate udvikling i l(cid:192)nomkostningerne pr. enhed, som danner modv»gt mod den importerede inflation. 1997(cid:220)prognoserne for de offentlige finanser bygger p¿ gennemf(cid:192)rte budgetforanstaltninger. For 1998 bygger prognoserne p¿ Kommissionens af de budgetter, som medlemsstaternes regeringer har vedtaget (hvor en s¿dan vedtagelse har fundet sted). Det gennem(cid:220) snitlige offentlige underskud i EU forventes at falde fra 6,1(cid:216)% af BNP i 1993 til 4,2(cid:216)% i 1996 og 2,2(cid:216)% i 1998 med den mest markante indsats i 1997, hvor det gennem(cid:220) snitlige underskud bringes ned p¿ 2,6(cid:216)% af BNP. vurdering Nedbringelsen af underskuddene giver sig ogs¿ udslag i faldende offentlig g»ld i forhold til BNP i de fleste medlemsstater. Den gennemsnitlige offentlige g»ld i EU forventes at falde fra 73(cid:216)% af BNP i 1996 til 72,4(cid:216)% i 1997, og denne tendens skulle forts»tte. Fra og med 1998 vil den offentlige g»ld v»re faldende i forhold til BNP i alle medlemsstater, p¿ n»r Frankrig og Luxem(cid:220) bourg, hvor g»lden dog fortsat vil ligge under 60(cid:216)% af BNP. 2. (cid:217)SITUATIONEN P¯ ST¯LMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN 2. 1. (cid:217)PRODUKTIONEN AF R¯ST¯L I EU Siden begyndelsen af 1997 er st¿lproduktionen i EU vokset markant fra m¿ned til m¿ned som f(cid:192)lge af en meget gunstig intern eftersp(cid:192)rgsel og h(cid:192)j eksport. Hvor EU’s st¿lproduktion nemlig i f(cid:192)rste kvartal af 1997 i alt kun steg med 2,3(cid:216)% i forhold til samme periode i 1996, voksede den med mere end 10(cid:216)% i andet kvartal, og den gennemsnitlige stigning i f(cid:192)rste halv¿r af 1997 blev s¿ledes af st(cid:192)rrelsesordenen 6,4(cid:216)%, hvilket vil sige en anelse h(cid:192)jere forg¿ende end ansl¿et prognose(cid:216)(˛). i den I tredje kvartal af 1997 steg EU’s produktion af r¿st¿l fortsat kraftigt (+(cid:216)10,1(cid:216)%) i forhold til samme kvartal ¿ret f(cid:192)r. Stigningen i de f(cid:192)rste ni m¿neder af 1997 har s¿ledes sammenlagt v»ret p¿ 7,5(cid:216)% i forhold til samme periode i 1996. Ogs¿ i oktober og november er st¿lproduktionen steget, i begge m¿neder med 8(cid:216)%; p¿ baggrund af de fortsat glimrende eksportudsigter og den forventede konsolide(cid:220) ring af eftersp(cid:192)rgslen fra de st¿lforbrugende sektorer i de kommende m¿neder kan EU’s st¿lproduktion ogs¿ i fjerde kvartal forventes at stige m»rkbart, s¿ledes at den samlede produktion i hele 1997 vil kunne komme til at ligge lidt over de 157 mio. tons, som blev anf(cid:192)rt i den foreg¿ende prognose. Med for(cid:192)gelsen af EU’s st¿lproduktion fra m¿ned til m¿ned i hele 1997 har kapaciteten kunnet udnyttes bedre, og EU’s jern(cid:220) og st¿lvirksomheder har derfor kunnet drives mere rentabelt med m»rkbart bedre drifts(cid:220) resultater til f(cid:192)lge. Tabel 1 ((cid:176)R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel(cid:133)) giver et overblik over den seneste udvilking i forbrug, import/ eksport, produktion og lagre af st¿l i EU’s 15 medlems(cid:220) stater samt et sk(cid:192)n over udviklingen i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 og hele 1998. (˛)(cid:217)EFT C 225 af 24. 7. 1997. 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/5 For at g(cid:192)re billedet klarere opereres der - ogs¿ for perioden f(cid:192)r 1995 - i tabellen med oplysninger for de 15 stater, der i dag er medlem af EU. 2. 2. (cid:217)UDSIGTERNE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1998 OG FOR HELE 1998 Det (cid:192)konomiske opsving, som har v»ret mere udtalt i EU end forventet, har gennem hele 1997 v»ret med til at (cid:192)ge den almindelige produktionsaktivitet betydeligt, fordi eftersp(cid:192)rgslen er steget b¿de p¿ det interne marked og p¿ eksportmarkedet. EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri har udnyttet de gunstigere forhold p¿ st¿lmarkedet, men har - fordi den har m¿ttet (cid:192)ge leverancerne til de traditionelle kunder p¿ EU(cid:220)markedet i l(cid:192)bet af ¿ret - ikke v»ret i stand til optimalt at udnytte de muligheder, som den eksterne eftersp(cid:192)rgsel og prisniveauet uden for EU har budt p¿. De mere favorable udsigter har f(cid:192)rt til optimisme i forretningskredse, og Kommissionens m¿nedlige under(cid:220) s(cid:192)gelse viste s¿ledes i oktober 1997, at industriens tillid til (cid:192)konomien var h(cid:192)jere end p¿ noget tidligere tidspunkt i de sidste syv ¿r. Denne optimisme synes is»r at skyldes, at ordrerne p¿ varige forbrugsgoder tegner godt, og kapacitetsudnyttelsesgraden er st»rkt forbedret. Ogs¿ hos forbrugerne er tilliden vokset i l(cid:192)bet af de seneste m¿neder; den n¿ede i oktober sit h(cid:192)jeste niveau i de sidste ti ¿r og afspejler s¿ledes de gode udsigter til v»kst og besk»ftigelse. Selv om EU’s jern(cid:220) og st¿lproducenter deler den gene(cid:220) relle optimisme, har de dog i forbindelse med h(cid:192)ringer for nylig lagt v»gt p¿ at understrege, at ligev»gten p¿ st¿lmarkedet er skr(cid:192)belig, og at der fortsat er risiko for en omledning af et vist udbudsoverskud, som forstyrrer verdensmarkedet. P¿ EU(cid:220)markedet har st¿lpriserne siden begyndelsen af 1997 generelt rettet sig op, i vid udstr»kning fordi der igen gradvis er skabt ligev»gt mellem udbud og efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel, selv om der fra andet kvartal har v»ret en tendens til (cid:192)get import af is»r lange produkter. Efter st¿lproducenternes opfattelse kunne eftersp(cid:192)rgslen og priserne imidlertid godt blive endnu h(cid:192)jere i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 og lidt mindre i andet halv¿r, selv om der even(cid:220) tuelt midlertidigt vil v»re tendens til lageropbygning. EU’s st¿lforhandlere derimod finder ikke, at forholdene p¿ EU’s st¿lmarked har udviklet sig som forventet, n¿r det g»lder handelen med jern(cid:220) og st¿lprodukter i 1997, om end de erkender, at resultaterne b¿de m»ngdem»s(cid:220) sigt og indtjeningsm»ssigt har v»ret bedre end i 1996, navnlig for de store, mere eksportorienterede virksom(cid:220) heder. St¿lforhandlernes forventninger for 1998 viser dog stigende optimisme, selv om optimismen er iblandet en vis frygt for, at der igen bliver tendens til lageropbyg(cid:220) ning i alle led i produktionsk»den. Allegivel forventes de udm»rkede generelle (cid:192)konomiske udsigter for EU at give sig udslag i (cid:192)get aktivitet i de st¿lforbrugende sektorer i 1998 (af hvilke nogle analy(cid:220) seres n»rmere i denne prognose), navnlig fremstillingen af biler, elektriske og ikke(cid:220)elektriske maskiner og jern(cid:220) og metalvarer. Byggesektoren skulle generelt ogs¿ f¿ gavn af den st(cid:192)rre (cid:192)konomiske aktivitet i EU i 1998, fordi det private forbrug forventes at stige og de offent(cid:220) lige investeringer liges¿. Tabel 2 og 2a viser aktivitetsindikatorerne for de vigtigste st¿lforbrugende sektorer i f(cid:192)rste halvdel af 1998 og i hele 1998. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de ber(cid:192)rte brancheorganisa(cid:220) tioner i medlemsstaterne, som imidlertid ikke altid er enige med de skitserede tendenser. Indikatorerne skal derfor tages med en vis forsigtighed. 2. 2. 1. (cid:217)Sektoren for prim»r forarbejdning af st¿l For EU(cid:220)industrien for prim»r forarbejdning af st¿l blev 1996 et ret negativt ¿r p¿ grund af den (cid:192)konomiske afmatning og en tendens til at nedbringe lagrene, som yderligere forv»rrede situationen, men kort efter begyn(cid:220) delsen af 1997 vendte tendensen. Den igangv»rende forbedring har dog v»ret mere eller mindre tydelig, alt efter hvordan konjunkturerne har udvilket sig inden for de sektorer, der aftager produk(cid:220) terne fra de forskellige grene af denne forarbejdningsin(cid:220) dustri. Generelt kan man sige, at de grene af den prim»re forarbejdning af st¿l, som leverer st¿lprodukter til frem(cid:220) ikke(cid:220)elektriske stillingen af biler og af elektriske og maskiner, har udviklet sig s»rlig gunstigt i 1997, om end der ogs¿ har kunnet konstateres en vis fremgang selv i de grene, der leverer til byggeriet, som er inde i et svagt opsving. De fleste grene af denne industri skulle kunne regne med en fortsat gunstig udvikling i 1998, selv om der kan forventes at komme mere gang i importen; de (cid:192)kono(cid:220) miske udsigter internt i EU er nemlig gode, og det meget h(cid:192)je eksportniveau fra 1997 vil med stor sandsynlighed kunne fastholdes. C 31/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 Sk(cid:192)nt aktiviteten har v»ret stigende, og produktionsap(cid:220) paratet er blevet udnyttet bedre, er visse grene af denne forarbejdningsindustri dog langt fra en optimal udnyt(cid:220) telse af deres kapacitet. A. Fremstilling af st¿lr(cid:192)r For EU(cid:220)industrien for fremstilling af st¿lr(cid:192)r, is»r sm¿ svejsede r(cid:192)r og s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r, var 1996, navnlig f(cid:192)rste halv¿r, ret negativt. Markedet pr»gedes nemlig i denne periode af et markant fald i forbruget af r(cid:192)r i EU, en betragtelig stig(cid:220) ning i importen og en betydelig lageropbygning. Produk(cid:220) tionstilbagegangen kunne dog begr»nses til 3,6(cid:216)% takket v»re en m»rkbar for(cid:192)gelse af eksporten (+12(cid:216)%). Et s»rligt markedsforstyrrende element var i 1996 den (cid:192)gede import af s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r, som n¿ede op p¿ at d»kke over en fjerdedel af EU(cid:220)markedet for disse produkter. B. (cid:217)Tr¿d(cid:220) og stangtr»kningsindustrierne For EU’s tr¿dtr»kningsindustri blev 1996 et temmelig negativt ¿r med hensyn til det interne forbrug, hvilket skyldtes den svage aktivitet i byggesektoren, som er den st(cid:192)rste tr¿dtr»kningsprodukter. Takket v»re en gunstig udvikling i eksporten lykkedes det dog at begr»nse produktionsnedgangen. forbruger af af f(cid:192)rste halv¿r p¿ 1997 I EU(cid:220)markedet, hvor konkurrencen fra importerede tr¿d(cid:220) tr»kningsprodukter ikke var s»rlig udtalt, st(cid:192)t (+(cid:216)8(cid:216)%), og samtidig steg eksporten i et vist omfang. afs»tningen steg Hoveddrivkraften bag opsvinget i denne sektor er fortsat eksporten, da det faktiske interne forbrug er steget langt langsommere som f(cid:192)lge af dels en vis tendens til lagerop(cid:220) bygning dels den meget i efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen fra byggesektoren. langsomme stigning I f(cid:192)rste halv¿r af 1997 udviklede EU’s st¿lr(cid:192)rsindustri sig helt igennem tilfredsstillende; dette gav sig bl. a. udslag i fine eksporttal (+(cid:216)33(cid:216)%) i forhold til de udm»rkede resultater i samme periode ¿ret f(cid:192)r og i et tendensskifte i det interne forbrug, som steg med ca. 2,6(cid:216)% i forhold til f(cid:192)rste halv¿r af 1996. For 1997 som helhed forventer tr¿dtr»kningsindustrien dog et m»rkbart bedre resultat end i 1996 og en konsoli(cid:220) dering af de tendenser, der viste sig i f(cid:192)rste halv¿r. Forbruget forventes s¿ledes at stige med ca. 7(cid:216)%, eksporten med over 13(cid:216)% og produktionen med 5(cid:216)% i forhold til ¿ret f(cid:192)r. I denne gunstige kontekst skulle importen samtidig kun stige svagt. For 1997 som helhed forventes st¿lr(cid:192)rsindustrien at konsolidere sit resultat, selv om den m¿ konkurrere med visse former for import, navnlig af s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r, p¿ et meget f(cid:192)lsomt EU(cid:220)marked. Den h(cid:192)je eksport taget i betragtning skulle situationen i 1998 fortsat tegne lys for store svejsede r(cid:192)r som allerede var omfattet af eksportfremgangen i 1996 og 1997. Ogs¿ for svejsede r(cid:192)r med lille diameter og s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r skulle markedssituationen i princippet lidt efter lidt blive bedre, da de (cid:192)konomiske betingelser internt i EU er endnu gunstigere end i 1997; man kan dog ikke helt udelukke, at eksporten tager en smule til som f(cid:192)lge af dollarens udvikling. Alt i alt skulle 1998 dog blive bedre end 1997 for hele EU’s st¿lr(cid:192)rsindustri, selv om den vil blive udsat for konkurrence fra importerede produkter - som fortsat vil tegne sig for en stor markedsandel - n¿r det g»lder s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r; konkurrencen vil ogs¿ kunne blive m»rk(cid:220) bart st(cid:192)rre, n¿r det g»lder sm¿ svejsede r(cid:192)r. Hvis der ikke sker noget uventet i den n»rmeste tid, kan den interne eftersp(cid:192)rgsel p¿regnes at stige i 1998, hvilket dog delvis vil blive udlignet af en afmatning i eksporten. Tr¿dtr»kningsindustrien skulle s¿ledes kunne regne med en fortsat svag fremgang, is»r da importen af disse produkter til EU(cid:220)markedet forventes at stabilisere sig. For stangtr»kningsindustrien var 1996 endnu d¿rligere end for tr¿dtr»kningsindustrien, selv om bilindustrien, som er den st(cid:192)rste forbruger af stangtrukne produkter, klarede sig udm»rket. i alt faldt Alt leverancerne af disse produkter, som n»sten udelukkende g¿r til EU(cid:220)markedet, med 15(cid:216)% i 1996, fordi der var behov for at nedbringe lagrene i de efterf(cid:192)lgende led. I starten af 1997 vendte tendensen i den interne efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel imidlertid, og i f(cid:192)rste halv¿r steg eftersp(cid:192)rgslen 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/7 med ca. 4(cid:216)%, hvilket samtidig f(cid:192)rte til (cid:192)get produktion af stangtrukne produkter. opsvingstendensen v»ret mindre udtalt for s¿kaldt lange profileringsprodukter. forbruger disse produkter, Da udviklingen tegner gunstig for de vigtigste af de sektorer, der forventes opsvinget i stangtr»kningsindustrien at vare ved i den kommende tid; afs»tningen i 1997 kan s¿ledes forventes at stige med ca. 5(cid:216)%, is»r da importen samtidig vil falde markant. For s¿ vidt ang¿r 1998 udg(cid:192)r den forventede afmatning i bilindustrien et usikkerhedsmoment, der vil kunne f¿ stor betydning for stangtr»kningsindustrien. P¿ baggrund af de gennemg¿ende gunstige (cid:192)konomiske udsigter for EU forventes produktionen og afs»tningen af stangtrukne produkter dog at kunne fastholdes p¿ samme niveau som i 1997, m¿ske endda med en svag stigning. C. (cid:217)Koldvalsnings(cid:220) og profileringssektoren Som bebudet i sidste prognose blev salgsnedgangen inden for koldvalsningsindustrien i 1996 p¿ ca. 15(cid:216)%. Takket v»re det generelle (cid:192)konomiske opsving vil denne industri i 1997 imidlertid n¿ et helt uventet resultat og helt overvinde den kraftige nedgang ¿ret f(cid:192)r; frem(cid:220) ikke v»ret helt ensartet gangen har dog i alle idet Tyskland har haft en meget EU(cid:220)medlemsstater, markant fremgang, medens Det Forenede Kongerige har haft en forholdsvis svag fremgang. For de brede profileringsprodukter, og is»r for sand(cid:220) wichplader, er udsigterne for 1998 meget gode p¿ trods af den svage aktivitet i EU’s byggesektor, som disse produkter helt og holdent er beregnet p¿. Det bebudede opsving i byggesektoren og behovet for at sanere gamle ejendomme og udskifte tagbel»gningen p¿ hangarer giver nemlig grund til at forvente en stigning i som eftersp(cid:192)rgslen efter brede profileringsprodukter, sk(cid:192)nnes at blive p¿ 5(cid:216)% i 1998; stigningen forventes dog at blive betydeligt st»rkere i de kommende ¿r navnlig for sandwichplader. For de lange profileringsprodukter derimod, som ogs¿ for st(cid:192)rstedelens vedkommende g¿r til byggesektoren, har udviklingen i eftersp(cid:192)rgslen i 1997 kun gjort det muligt delvis at udligne salgsnedgangen p¿ 10(cid:216)% ¿ret f(cid:192)r. Der kan dog forventes et st(cid:192)rre marked for disse produkter i enkelte i 1998, bl. a. fordi regeringerne EU(cid:220)medlemsstater overvejer at tr»ffe s»rlige foranstalt(cid:220) ninger for at stimulere byggesektoren. 2. 2. 2. (cid:217)Konjunkturerne i byggesektoren i 1998 I 1998 venter branchen en yderligere fremgang i efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen efter b¿ndst¿l p¿ ca. 5(cid:216)% takket v»re en konsolidering af ordretilgangen fra bil(cid:220) og maskinindu(cid:220) strien og fra industrien til fremstilling af elektriske og elektroniske maskiner. Byggesektoren har siden begyndelsen af 90’erne v»ret i ret store vanskeligheder, men opsvinget ser nu ud til konkret at v»re p¿ vej i forskellige EU(cid:220)medlemsstater som f. eks. Det Forenede Kongerige, Italien, Portugal, Sverige og Finland. EU(cid:220)samhandelen med disse produkter forventes i 1998 fortsat at stige m»rkbart, da den interne konkurrence er st»rk; importen synes at ville stabilisere sig, og eksporten vil fortsat v»re ubetydelig. P¿ trods af den bem»rkelsesv»rdige (cid:192)gede aktivitet i denne industri, som har gjort det muligt at udnytte kapa(cid:220) citeten i et omfang, der af de mest effektive virksom(cid:220) heder anses for optimalt, er d»kningsbidraget fortsat forholdsvis alternative produkter, som fremstilles af gennemsk¿ret b¿ndst¿l, er stigende. lille, da konkurrencen fra Ganske vist har konjunkturopsvingene i langt de fleste EU(cid:220)medlemsstater indtil nu kun smittet meget lidt af p¿ den generelle aktivitet i byggesektoren, men med de (cid:192)konomiske udsigter for 1998 er der afgjort grund til at tro, at det forventede opsving nu kommer i denne vigtige sektor. De gunstigere (cid:192)konomiske vilk¿r i 1998 som f. eks. (cid:192)gede investeringer, vedholdende lave rentesatser, svag inflation og en vis opbl(cid:192)dning af de offentlige myndigheders restriktive politik skulle sikre, at opsvinget sl¿r ingennem i EU’s byggesektor. Markedet for koldprofilerede produkter har gradvis rettet sig op siden begyndelsen af 1997 navnlig for s¿kaldt brede profileringsprodukter, hvor afs»tningen er steget med ca. 5(cid:216)% i forhold til 1996, derimod har P¿ trods af disse gode udsigter forventes byggesektoren i Tyskland, som blev pr»get af en meget stor tilbagegang i 1996, dog fortsat at udvise en svag tilbagegang i 1997 og forblive p¿ samme niveau i 1998, hvilket bl. a. skyldes denne sektors negative resultater i is»r de nye delstater. C 31/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 Som helhed forventes opsvinget i EU’s byggesektor dog at konsolidere sig, idet tilbagegangen i Tyskland skulle stoppe og tendensen vende i Frankrig, Spanien og ˘strig. For boligbyggeriet er situationen den, at de vedholdende lave rentesatser og de forbedrede besk»ftigelsesudsigter har sat skub i nybyggeriet i bl. a. Det Forenede Konge(cid:220) rige, Portugal, Nederlandene, Sverige og Danmark. I 1997 er byggeriet af nye boliger ogs¿ vokset i Spanien og Belgien. Andre steder har den svage eftersp(cid:192)rgsel som f(cid:192)lge af det generelle dystre (cid:192)konomiske klima og skat(cid:220) tetrykket derimod haft indvirkning p¿ sektoren, som i Tyskland, Frankrig, ˘strig og Italien fortsat er pr»get af tilbagegang. For EU som helhed forventes boligbyggeriet i 1998 at stige svagt. Inden for erhvervsbyggeriet har der i 1997 v»ret en svag stigning takket v»re private investeringer; de offentlige investeringer er derimod ligesom de foreg¿ende ¿r faldet. Ser man p¿ de enkelte medlemsstater, kan man konsta(cid:220) tere en tilbagegang i denne sektor i Frankrig, Tyskland og Spanien, hvorimod der kan spores tydelig fremgang i Italien, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Sverige, Portugal og Belgien. I 1998 forventes denne sektor som helhed at udvise en svag fremgang i EU takket v»re fortrinsvis private inve(cid:220) steringer. lider investeringer, Anl»gsvirksomheden, som er meget afh»ngig af offent(cid:220) forskellige lige EU(cid:220)medlemsstaters restriktive politik. 1997 har s¿ledes v»ret femte ¿r i tr»k med meget svag aktivitet som f(cid:192)lge af meget kraftig tilbagegang lande som Frankrig, Spanien, Tyskland og ˘strig. fortsat under de i forskellige Kun i Det Forenende Kongerige og Portugal er anl»gs(cid:220) virksomheden steget i 1997, hvilket skyldes visse igang(cid:220) v»rende store infrastrukturprojekter. I 1998 vil anl»gsvirksomheden som f(cid:192)lge af de gunstige udsigter for (cid:192)konomien generelt kunne forventes at stige en anelse i EU som helhed efter en lang stilstandspe(cid:220) riode. 2. 2. 3. (cid:217)Bilindustrien Den kraftige eftersp(cid:192)rgsel efter biler i EU i 1996, der f(cid:192)rte til en m»rkbar stigning (+(cid:216)6,4(cid:216)%) i antallet af nyregistreringer, blev fulgt af en kortvarig afmatning af markedet; det deraf f(cid:192)lgende fald i antallet af nyregistre(cid:220) ringer blev hurtigt udlignet efter f(cid:192)rste kvartal af 1997. Registreringsstatistikkerne har nemlig siden april 1997 hver m¿ned vist en betydelig gennemsnitlig fremgang for alle EU(cid:220)medlemsstater, og fremgangen for de f(cid:192)rste elleve m¿neder af ¿ret er s¿ledes p¿ omkring 4,4(cid:216)% i forhold til det allerede fine resultat for samme periode i 1996. Denne fremgang p¿ EU(cid:220)bilmarkedet skyldes f(cid:192)rst og fremmest den bem»rkelsesv»rdige stigning (+(cid:216)41(cid:216)%) i eftersp(cid:192)rgslen efter nye biler i Italien som f(cid:192)lge af en r»kke incitamenter, der blev indf(cid:192)rt i begyndelsen af ¿ret. Der har ogs¿ v»ret tale om en m»rkbar fremgang p¿ det spanske marked (+(cid:216)11(cid:216)%) ligeledes som f(cid:192)lge af fiskale foranstaltninger samt p¿ det britiske, svenske og irske marked bl. a. I samme periode har der p¿ det franske marked, som lider under virkningerne af afskaffelsen af st(cid:192)tteforan(cid:220) staltningerne for bilindustrien, v»ret tale om en klar tilbagegang ((cid:134)(cid:216)22(cid:216)%) i antallet af registreringer; ogs¿ det (cid:192)strigske marked udviser tilbagegang, medens det tyske marked er stort set u»ndret. P¿ baggrund af denne udvikling p¿ EU(cid:220)bilmarkedet kan der i 1997 med rimelighed forventes en ny stigning p¿ 3(cid:220)4(cid:216)% i antallet af registreringer i forhold til det allerede meget gode resultat i 1996. Det er ogs¿ v»rd at bem»rke, at EU’s bileksport har v»ret meget tilfredsstillende i 1997. EU(cid:220)bilmarkedet vil nyde godt af den generelle positive (cid:192)konomiske udvikling og kan derfor i 1998 forvente yderligere fremgang. Dog skal man ikke med den (cid:176)vent og se(cid:133)(cid:220)holdning, som kan forventes hos forbrugerne p¿ grund af budgetstramningerne i forbindelse med Den ˘konomiske og Monet»re Union, generelt forvente en kraftig stigning i antallet af registreringer, selv om der kommer nye modeller p¿ markedet. 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/9 Medmindre der gribes til uforudsigelige kunstgreb 1998, kan antallet af nyregistreringer forventes at stabilisere sig eller at stige meget svagt. i i EU s¿ledes 2. 3. (cid:217)UDSIGTERNE FOR IMPORTEN OG EKSPORTEN AF JERN(cid:220) OG ST¯LPRODUKTER 2. 3. 1. (cid:217)Statistikker over EU’s st¿lhandel med tredjelande fremsender stadigv»k ikke Forskellige medlemsstater statistiske oplysninger om deres udenrigshandel til tiden, selv om der tidligere har v»ret en vis forbedring; det er derfor ikke muligt at foretage en korrekt analyse af den seneste udvikling p¿ st¿lmarkedet for EU som helhed, og sk(cid:192)nnene over den forventede udvikling bliver f(cid:192)lgelig mere vilk¿rlige. Da denne prognose blev udarbejdet, forel¿ der knap nok udenrigshandelsdata for f(cid:192)rste kvartal for samtlige EU(cid:220)medlemsstater. Ved hj»lp af et sk(cid:192)n over de manglende data fra forskellige medlems(cid:220) stater er det imidlertid muligt at analysere tendenserne for f(cid:192)rste halv¿r af 1997, selv om der er en mindre usik(cid:220) kerhedsmargen, som uundg¿eligt p¿virker prognosens kvalitet. Det viser sig s¿ledes, at EU’s import af st¿l i f(cid:192)rste halv¿r af 1997 samlet er steget med ca. 3(cid:216)%, hvor den ved udgangen af f(cid:192)rste kvartal viste en nedgang p¿ ca. 11(cid:216)%. Dette resultat giver grund til at tro, at den positive udvikling i st¿lpriserne i EU allerede i andet kvartal af 1997 har haft den virkning, som blev bebudet i den fore(cid:220) g¿ende prognose. I andet halv¿r af 1997 holder EU’s st¿leksport sig fortsat p¿ et meget tilfredsstillende niveau takket v»re dollarens st»rke position p¿ finansmarkederne. Dog kan man for 1997 som helhed forvente, at EU’s eksport af st¿l m»ng(cid:220) dem»ssigt kommer til at ligge lidt under niveauet i den foreg¿ende prognose, hvorved der alts¿ bliver tale om en ret markant nedgang i forhold til 1996(cid:220)eksporten. Importen af st¿l skulle i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 fortsat udvise en svagt stigende tendens som f(cid:192)lge af den forventede endnu gunstigere udvikling i eftersp(cid:192)rgslen og priserne p¿ EU(cid:220)markedet, som bliver stadig mere attraktivt. For s¿ vidt ang¿r eksporten er situationen derimod mere uvis p¿ grund af dollarkursen og den finansielle krise i visse sydasiatiske lande. Alle oplysninger tyder dog p¿, at EU’s eksport af st¿l fortsat vil ligge p¿ et meget tilfreds(cid:220) stillende niveau i 1998, om end der bliver tale om en mindre nedgang i forhold til 1997. I betragtning af, hvordan det internationale udbud tegner p¿ lang sigt - ogs¿ selv om eftersp(cid:192)rgslen tegner godt p¿ kort sigt b¿de inden for og uden for EU - ser Kommissionen en risiko for, at visse handelsstr(cid:192)mme omledes som f(cid:192)lge af krisen i Syd(cid:192)stasien; den opfordrer derfor p¿ ny kraftigt EU(cid:220)industrien til ikke at bringe ligev»gten p¿ EU’s st¿lmarked i fare gennem uforsigtige investeringsm»ssige, ledelsesm»ssige eller handelsstrate(cid:220) giske dispositioner; man m¿ nemlig ikke glemme, at EU’s st¿lmarked er meget ¿bent og meget s¿rbart over for konjunktursvingninger. En n(cid:192)jere gennemgang viser, at det is»r er importen af lange produkter, som er steget (+(cid:216)24(cid:216)%), medens sk(cid:192)n(cid:220) nene viser en svag nedgang i importen af flade produkter ((cid:134)(cid:216)2(cid:216)%). Der er dog grund til at understrege, at den generelle sundere (cid:192)konomi i EU skulle betyde en vis stabilitet for alle produktive sektorer, herunder byggesektoren; udsig(cid:220) terne for EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri tegner derfor endnu gunstigere i 1998. Da der ikke foreligger statistiske oplysninger for andet halv¿r af 1997, er det meget hasarderet at sk(cid:192)nne om udviklingen i st¿limporten p¿ et meget ¿bent og konkur(cid:220) rencebetonet EU(cid:220)marked, hvor importen spiller en meget vigtig rolle. N¿r man imidlertid ser p¿, hvordan import(cid:220) tendenserne har v»ret p¿ dette marked i f(cid:192)rste halv¿r af 1997, og hvor positivt b¿de eftersp(cid:192)rgslen og priserne har udviklet sig i andet halv¿r af ¿ret, er der stor sand(cid:220) synlighed for, at importen vil stige mere markant end forventet for ¿ret som helhed. Med hensyn til eksporten derimod viser de sk(cid:192)nnede statistikker for f(cid:192)rste halv¿r af 1997 en tilbagegang af st(cid:192)rrelsesordenen 11(cid:216)% i forhold til samme periode i 1996 j»vnt fordelt over f(cid:192)rste kvartal, hvor oplysnin(cid:220) gerne er fuldst»ndige, og andet kvartal, hvor der er tale om et sk(cid:192)n. 2. 3. 2. (cid:217)USA Den (cid:192)konomiske ekspansion i USA var fortsat meget kraftig i f(cid:192)rste halv¿r af 1997, selv om kvartalsv»kstra(cid:220) terne m¿tte justeres i nedadg¿ende retning. Den ameri(cid:220) kanske (cid:192)konomi viser i hvert fald indtil videre ingen tegn p¿ afmatning, og kapaciteten udnyttes som tidligere opti(cid:220) malt, uden at det har nogen m»rkbar indvirkning p¿ l(cid:192)nninger og priser. Medmindre inflationen pludselig ryger i vejret, forventes den amerikanske (cid:192)konomi at vokse med 3,6(cid:216)% i 1997 og 2,6(cid:216)% i 1998, idet den indenlandske eftersp(cid:192)rgsel stadig er kraftig, og investeringerne siden kan forventes at stige. C 31/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 Den (cid:192)konomiske dynamik i USA har f(cid:192)rt til en markant stigning i importen af st¿l, som i 1997 vil kunne blive h(cid:192)jere end 1994(cid:220)rekordimporten p¿ 30 mio. tons. Det synlige forbrug af st¿l forventes dog at falde, fordi der vil v»re en tendens til at nedbringe de lagre, der blev opbygget i 1996. I de kommende m¿neder forventes produktionsstigningen som f(cid:192)lge af, at der er taget ny produktionskapacitet i brug, og at eftersp(cid:192)rgslen fra de vigtigste partnerlande stiger, imidlertid at f(cid:192)re til et grad(cid:220) vist fald i importen af st¿l i USA. P¿ trods af den bebudede (cid:192)konomiske afmatning er der fortsat gode udviklingsmuligheder p¿ det amerikanske st¿lmarked i 1998. Forbruget af st¿l forventes nemlig stadig at stige svagt, men den forventede for(cid:192)gelse af den i importen og endda til en m»rkbart st(cid:192)rre eksport af amerikansk st¿l til tredjelande. indenlandske produktion vil f(cid:192)re til et fald 2. 3. 3. (cid:217)Japan Den (cid:192)konomiske v»kst i Japan forventes i 1997 at v»re svagere end i 1996 med en BNP(cid:220)v»kst p¿ kun 1,3(cid:216)%, hvilket i vid udstr»kning skyldes svigtende privat efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel som f(cid:192)lge af afskaffelsen af visse skattelettelser og en forh(cid:192)jelse af momssatsen. Alligevel skulle der efterh¿nden komme gang igen i den japanske (cid:192)konomi, s¿ledes at der i 1998 bliver tale om en BNP(cid:220)v»kst p¿ 2,6(cid:216)%, forudsat at den (cid:192)konomiske og finansielle krise i forskellige sydasiatiske lande ikke forv»rres, hvilket vil kunne skade den japanske (cid:192)konomi. Den kraftige aktivitet i bil(cid:220) og skibbygningsindustrien og i mindre udstr»kning i maskin(cid:220) og elektronikindustrien f(cid:192)rst p¿ ¿ret f(cid:192)rer ikke til en v»sentlig for(cid:192)gelse af forbruget af st¿l i 1997, da der er behov for at nedbringe de tidligere opbyggede lagre, navnlig af biler og elektro(cid:220) niske produkter. 2. 3. 4. (cid:217)Kina og Syd(cid:192)stasien i de syd(cid:192)stasiatiske Den gennemsnitlige v»kst landes (cid:192)konomier forventes at komme til at ligge p¿ omkring 6,5(cid:216)% i 1997. Selv om en mindre afmatning g(cid:192)r sig g»ldende i regionen, skulle den gennemsnitlige (cid:192)kono(cid:220) miske v»kst i 1998 blive p¿ omkring 8(cid:216)%. Det vil dog kunne vise sig n(cid:192)dvendigt at justere disse forudsigelser, hvis den (cid:192)konomiske og finansielle krise i forskellige lande i omr¿det forv»rres. Takket v»re den positive udvikling i byggesektoren i Sydkorea samt i elektronikindustrien i Taiwan og p¿ investeringsfronten i Kina er forbruget og produktionen af st¿l steget en anelse p¿ trods af de (cid:192)konomiske og finansielle vanskeligheder, som pr»ger andre i regionen. lande Ud fra et kommercielt synspunkt vil Syd(cid:192)stasien fortsat - selv med en eventuelt faldende import af st¿l - v»re et dynamisk marked i 1998 p¿ grund af regionens store strukturelle underskud, som dog vil blive mindre i de kommende ¿r, bl. a. fordi der tages ny produktionskapa(cid:220) citet i brug. Kina har med de foranstaltninger, der tidligere er truffet for at styre (cid:192)konomien og modernisere strukturerne, f¿et lagt en d»mper p¿ landets (cid:192)konomiske ekspansion og f¿et inflationen under kontrol. Den (cid:192)konomiske v»kst i Kina forventes dog fortsat at v»re h(cid:192)j i 1997 og 1998. For s¿ vidt ang¿r st¿l forventes forbruget at stabilisere sig i 1997 efter nedgangen i s¿vel 1994 som 1995; den indenlandske produktion, der fortsat er steget en smule, har v»ret med til at (cid:192)ge lagrene yderligere. Der er i (cid:192)vrigt ikke udsigt til noget opsving p¿ kort sigt inden for bygge(cid:220) og anl»gssektoren, da de offentlige investeringer er faldet. I 1998 forventes behovet for at nedbringe lagrene og en eventuel eftersp(cid:192)rgselsafmatning imidlertid ikke m»rk(cid:220) bart at begr»nse importen af st¿l til landet, da de store konglomerater har behov for at eksportere. Produktionen af st¿l er dog steget st»rkere for at im(cid:192)de(cid:220) komme en midlertidig stigning i den indenlandske efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel i begyndelsen af 1997, men is»r for at im(cid:192)de(cid:220) komme den udenlandske eftersp(cid:192)rgsel. 2. 3. 5. (cid:217)Latinamerika latinamerikanske landes (cid:192)konomier er De i en meget gunstig udvikling, som gradvis har givet sig udslag i en h(cid:192)jere gennemsnitlig v»kst, som forventes at v»re af st(cid:192)rrelsesordenen 5(cid:216)% i b¿de 1997 og 1998. inde I 1998 forventes det indenlandske forbrug af st¿l i Japan at stige i et vist omfang som f(cid:192)lge af de gunstigere indenlandske (cid:192)konomiske forhold; japansk st¿l vil derfor formodentlig g(cid:192)re sig mindre g»ldende p¿ eksportmar(cid:220) kedet. Den tydelige forbedring af de (cid:192)konomiske forhold i de fleste af regionens lande har samtidig f(cid:192)rt til stigende aktivitet i bilindustrien og inden for byggeriet, hvilket 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/11 har medf(cid:192)rt en markant stigning i forbruget af st¿l i 1997. undertiden er tale om store forskelle fra det ene land til det andet. Forbruget af st¿l i regionen kan i (cid:192)vrigt forventes at stige yderligere med ca. 10(cid:216)% i 1998 p¿ grund af den dyna(cid:220) miske (cid:192)konomi i Mexico, Argentina og Brasilien. Selv om disse lande kan forventes at (cid:192)ge deres import af st¿l og indskr»nke deres eksport, vil de fortsat tegne sig for et udbudsoverskud af jern(cid:220) og st¿lprodukter p¿ ca. 10 mio. tons indenlandske produktion samtidig stiger. idet den i 1998, 2. 3. 6. (cid:217)De og central(cid:220) SNG(cid:220)republikkerne (cid:192)steurop»iske lande og De central(cid:220) og (cid:192)steurop»iske landes (cid:192)konomier vokser fortsat under virkning af de reformer, der blev gennem(cid:220) f(cid:192)rt i 1994, og selv om der er tale om skr(cid:192)belige (cid:192)kono(cid:220) mier, kan man forvente en gennemsnitlig v»kst i de p¿g»ldende lande p¿ omkring 5,2(cid:216)% i 1997 og 5,7(cid:216)% i 1998. C˘E(cid:220)landene har udnyttet de gunstigere (cid:192)konomiske forhold og har (cid:192)get deres industriproduktion, is»r jern(cid:220) lokale og st¿lproduktionen, markant markeder er skrumpet ind, er eksporten blevet tilsva(cid:220) rende vigtigere, og den tegner sig nu for t»t p¿ 45(cid:216)% af den interne jern(cid:220) og st¿lproduktion. i 1997; da de I 1998 forventes produktionen af st¿l fortsat at stige for disse lande som helhed, men den forventede stigning i det interne forbrug vil formodentlig f(cid:192)re til et vist fald i eksporten af st¿l fra C˘E(cid:220)landene. Det kan dog ikke udelukkes, at det forventede fald i importen af st¿l til det amerikanske marked i 1998 kommer til at udl(cid:192)se en endnu mere markant eksport fra disse lande til EU, is»r af lange produkter. I Rusland har man, siden reformerne begyndte, kunnet konstatere en markant forbedring af de (cid:192)konomiske vilk¿r, selv om der stadig er interne vanskeligheder, som m¿ overvindes. Den russiske (cid:192)konomi forventes s¿ledes efter den negative v»kst frem til 1996 at kunne udvise en svagt positiv BNP(cid:220)v»kst i 1997, som dog vil blive endnu mere udtalt i 1998. Inden for jern(cid:220) og st¿lsektoren ser det indenlandske forbrug af st¿l i 1998 ud til at skulle stige med 5(cid:216)%, og p¿ trods af en svagt stigende produktion kommer man formodentlig for f(cid:192)rste gang til at st¿ over for et fald i den russiske st¿leksport, som i vid udstr»kning best¿r af halvfabrikata. 2. 3. 7. (cid:217)Mellem(cid:192)sten og Afrika ˘konomierne i landene i Mellem(cid:192)sten og Afrika har siden 1990 v»ret inde i en positiv udvikling, selv om der Den gennemsnitlige v»kst sk(cid:192)nnes at v»re p¿ 2,3(cid:216)% i 1997 og 2,5(cid:216)% i 1998. i de p¿g»ldende lande For s¿ vidt ang¿r st¿lsektoren forventes ibrugtagningen af ny produktionskapacitet at f(cid:192)re til (cid:192)get jern(cid:220) og st¿l(cid:220) produktion i landene i Mellem(cid:192)sten; produktionen kan s¿ledes i 1998 komme op p¿ 12 mio. tons, hvilket skal sammenholdes med et internt forbrug af st¿l, der med en stigning p¿ 3,5(cid:216)% kommer op p¿ over 11 mio. tons. For landene i Afrika som helhed forventes forbruget af st¿l at stige med 2(cid:216)% i 1998, hvorved det n¿r op p¿ ca. 15 mio. tons. Underskuddet af jern(cid:220) og st¿lprodukter i denne region vil s¿ledes v»re stort set u»ndret. 2. 4. (cid:217)PRISUDVIKLINGEN At situationen er vendt p¿ EU’s jern(cid:220) og st¿lmarked, skyldes f(cid:192)rst og fremmest valutakursernes udvikling i de sidste tolv m¿neder, navnlig dollarens appreciering over for de europ»iske valutaer (med undtagelse af det britiske pund). St¿l - og i (cid:192)vrigt alle EU(cid:220)fremstillede varer - er s¿ledes igen blevet mere konkurrencedygtige p¿ internationalt plan, og stigningen i den interne efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel og den omst»ndighed, at eksporten har stabili(cid:220) seret sig p¿ et h(cid:192)jt niveau, har f(cid:192)rt til gradvis h(cid:192)jere priser p¿ EU(cid:220)st¿lmarkedet i 1997. For s¿ vidt ang¿r flade produkter standsede prisfaldet generelt ved udgangen af 1996 og i nogle tilf»lde lige i begyndelsen af 1997. Tendensen vendte derefter mere eller mindre hurtigt og gennemgribende, alt efter hvilke produkter og hvilke EU(cid:220)medlemsstater det drejede sig om. Den kraftige eftersp(cid:192)rgsel efter galvaniserede plader, varmvalsede coils og tykke plader har f(cid:192)rt til en stigning af basispriserne p¿ disse produkter af st(cid:192)rrelsesordenen 15(cid:220)20(cid:216)% i 1997. Prisen p¿ koldvalsede plader er derimod steget langsom(cid:220) mere, men hen imod ¿rets slutning kunne man konsta(cid:220) tere en hurtigere prisstigning for disse produkter. Denne generelle tendens til stigende priser ser ud til at forts»tte i det mindste i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. For de lange produkters vedkommende har priserne v»ret s»rdeles lave i flere ¿r, og denne tendens gjorde sig ogs¿ g»ldende i 1996. Med stigende ekstern efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel, en bedre lagerstyring og et udbud, der var bedre afpasset efter markedets behov, er der dog gradvis opst¿et en vis ligev»gt p¿ EU(cid:220)markedet, s¿ der ogs¿ her er tale om stigende priser. Af de lange produkter har produkterne af den h(cid:192)jeste kvalitet, som is»r g¿r til bil(cid:220) og maskinindustrien, klaret sig bedst, idet de i 1997 har tegnet sig for en prisstigning af st(cid:192)rrelsesordenen 25(cid:216)% C 31/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. Priserne p¿ for basispriserne, og denne stigende tendens forventes at lange forts»tte produkter lidt mindre gennem hele 1997. Hvordan de udvikler sig i 1998, afh»nger st»rkt af vejrforholdene, af importen fra tredjelande samt af eksportmulighederne. til byggesektoren er derimod steget 2. 5. (cid:217)TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER Flade produkter - Varmvalsede coils og bilindustrien Aktiviteten i de sektorer, der forbruger varmvalsede coils, er tilfredsstillende, og eftersp(cid:192)rgslen fra r(cid:192)rpro(cid:220) ducenterne, st¿lservicecentrene udvikler sig fortsat gunstigt. Lagerbeholdningen hos lagerf(cid:192)rende virksomheder og forbrugerne er de normale, og der er indtil videre ikke tegn p¿, at lagrene er for store. Leverancerne til EU(cid:220)markedet stiger fortsat meget kraftigere end i de sidste to ¿r, produktionsapparatets udnyttelsesgrad er h(cid:192)j, og l»ngere. Som f(cid:192)lge af denne leveringstiden bliver stigende eftersp(cid:192)rgsel p¿ det interne marked er eksporten faldende p¿ trods af de meget fordelagtige priser p¿ verdensmarkedet. Opgangen for disse produkter forventes at forts»tte i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. - Koldvalset plade for leveringsfristen Den stigende eftersp(cid:192)rgsel efter koldvalset plade fra de vigtigste forbrugersektorer har f(cid:192)rt til h(cid:192)j kapaci(cid:220) disse tetsudnyttelse, men produkter er alligevel blevet l»ngere. Lagrene er vokset i de seneste m¿neder, men deres st(cid:192)rrelse m¿ betragtes som rimelig med den nuv»rende aktivitet. Eftersp(cid:192)rgslen p¿ eksportmarkederne er god og priserne fordelagtige som f(cid:192)lge af dollarens nuv»(cid:220) rende kurs over for de europ»iske valutaer. P¿ importsiden er der sket en vis stigning i leverancerne fra is»r Slovakiet, Argentina og Tyrkiet. I (cid:192)vrigt har prisen p¿ koldvalset plade som for varmvalsede coils v»ret for opadg¿ende siden begyndelsen af 1997, og denne tendens forventes at forts»tte i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. og det h»nder endda, at der opst¿r forbig¿ende mangel p¿ dette produkt. Priserne er derfor st»rkt p¿ vej op, og der er indtil videre intet, der tyder p¿, at denne tendens stopper. For elektroforzinket plade er eftersp(cid:192)rgslen fra bilin(cid:220) dustrien stor, selv om der har kunnet konstateres et vist skift til galvaniserede produkter. Den h(cid:192)je dollar(cid:220) kurs og den kraftige eftersp(cid:192)rgsel p¿ verdensmar(cid:220) kedet tilskynder EU(cid:220)producenterne til at eksportere. Ligev»gten mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel f¿r s¿ledes de interne priser til at stige, og denne tendens forventes at forts»tte i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. - Kvartoplade For kvartoplade er der i l(cid:192)bet af 1997 opst¿et en r»kke gunstige forhold, som forventes fortsat at p¿virke kvartoplademarkedet i 1998. Det drejer sig i f(cid:192)rste r»kke om den h(cid:192)je dollarkurs og den kraftige eftersp(cid:192)rgsel p¿ verdensmarkedet, men det er ogs¿ vigtigt, at der igen er kommet gang i produktionen af r(cid:192)r med stor diameter; ordreb(cid:192)gerne er her allerede godt fyldte. Som for de andre flade produkter er leveringsfristen blevet l»ngere, og priserne er p¿ vej op. De lagerf(cid:192)rende virksomheders lagre er normale; disse forhandlere spiller igen deres rolle fuldt ud og tager sig godt betalt for at afhj»lpe pludselige leve(cid:220) ikke kan opfylde. ringsbehov, som producenterne Den stigende eftersp(cid:192)rgsel og de stigende priser i EU tiltr»kker dog igen import fra is»r visse lande i Central(cid:220) og ˘steuropa. Lange produkter - Sv»re profiler og st¿lbj»lker Markedet for disse produkter har i 1997 rettet sig meget op takket v»re et s»rdeles gunstigt eksport(cid:220) marked og stigende eftersp(cid:192)rgsel p¿ EU(cid:220)markedet. De lagerf(cid:192)rende virksomheders lagre er igen blevet normale, og ordreb(cid:192)gerne tilfredsstillende. Der har s¿ledes v»ret grundlag for en prisstigning p¿ EU(cid:220)markedet. Om denne positive tendens forts»tter, afh»nger af, hvordan eksporten udvikler sig, og hvor stor importen fra tredjelande bliver. tegner - Overtrukket plade - Valsetr¿d Der er en meget kraftig eftersp(cid:192)rgsel efter galvani(cid:220) seret plade fra bilindustrien, men ogs¿ fra byggesek(cid:220) toren. Ordreb(cid:192)gerne er fyldte, kapaciteten udnyttes optimalt, leveringsfristen bliver l»ngere og l»ngere, Eftersp(cid:192)rgslen efter valsetr¿d fra byggesektoren er stadig svag i en r»kke EU(cid:220)medlemsstater. Derimod stiger eftersp(cid:192)rgslen efter tr¿d til tr¿dtr»kningsindu(cid:220) strien og maskin(cid:220) og bilindustrien for (cid:192)jeblikket kraf(cid:220) 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/13 sommerens i 1997 er fabrikationsstands(cid:220) tigt. Takket v»re ninger og eksportsalget lagrene blevet nedbragt, og udbuddet er blevet bedre afpasset efter eftersp(cid:192)rgslen p¿ EU(cid:220)markedet. Udsigterne for begyndelsen af 1998 er gode p¿ s¿vel eksportmar(cid:220) kedet som EU(cid:220)markedet. Priserne er steget m»rkbart i l(cid:192)bet af 1997, og det er meget sandsynligt, at de stiger yderligere i begyndelsen af 1998. - Rundt betonst¿l Forbruget af rundt betonst¿l i EU i 1997 forventes at blive ca. 2(cid:216)% h(cid:192)jere end i 1996. Der er dog store forskelle fra medlemsstat til medlemsstat. Medens man i Tyskland har kunne konstatere et fald af st(cid:192)r(cid:220) relsesordenen 5(cid:216)%, har man i andre medlemsstater kunnet registrere stigninger p¿ helt op til 10(cid:216)%. Konkurrencen fra producenter i Central(cid:220) og ˘steu(cid:220) ropa og det tidligere Sovjetunionen er h¿rd p¿ eksportmarkedet, og priserne er derfor ikke s»rlig fordelagtige. P¿ EU(cid:220)markedet derimod er der opst¿et en vis ligev»gt mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel, og priserne har f(cid:192)lgelig rettet sig op i l(cid:192)bet af 1997 og ser nu ud til at stabilisere sig. Situationen er dog fortsat ustabil, og de lagerf(cid:192)rende virksomheder og producenterne b(cid:192)r derfor - is»r i vinterperioden - udvise forsigtighed, s¿ de ikke bringer den nuv»(cid:220) rende ligev»gt i fare. - Handelsst¿l og udbud Den stigende eftersp(cid:192)rgsel og sommerens fabrika(cid:220) tionsstandsninger har i f»llesskab f(cid:192)rt til en bedre ligev»gt mellem p¿ EU(cid:220)markedet. Derudover kan der p¿ baggrund af de (cid:192)konomiske udsigter for 1998 forventes (cid:192)get efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel i de kommende m¿neder. Hvis denne - endnu skr(cid:192)belige - ligev»gt bevares, kan priserne forventes vedvarende at rette sig op i l(cid:192)bet af hele n»ste ¿r. eftersp(cid:192)rgsel 2. 6. (cid:217)R¯ST¯LSBALANCE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1998 OG SK˘N FOR HELE 1998 Den ekspansion, som for (cid:192)jeblikket pr»ger EU(cid:220)(cid:192)kono(cid:220) mien, forventes at blive endnu kraftigere i l(cid:192)bet af 1998 som f(cid:192)lge af f(cid:192)rst og fremmest (cid:192)gede investeringer, men ogs¿ et h(cid:192)jere forbrug, og udsigterne tegner s¿ledes godt for en udvikling af industriaktiviteten generelt. De vigtigste st¿lforbrugende sektorer, der nyder godt af det forbedrede (cid:192)konomiske klima i EU, forventes at (cid:192)ge deres aktivitet endnu mere for ogs¿ at udnytte de mulig(cid:220) heder, der ligger i eftersp(cid:192)rgslen p¿ eksportmarkedet. Dette vil is»r betyde, at det interne forbrug af st¿l vil stige yderligere i forhold til det allerede gode resultat i 1997, og at den gradvise forbedring af forholdene p¿ EU(cid:220)markedet for st¿l vil forts»tte i 1998, selv om importen kan forventes at tage til, og EU’s eksport af jern(cid:220) og st¿lprodukter senere kan forventes at falde. P¿ denne baggrund forventes det faktiske og det synlige st¿lforbrug i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 (som angivet i tabel 1) at stige med 4,8(cid:216)% i forhold til samme periode i 1997 og s¿ledes n¿ op p¿ 79 mio. tons uden lagerbev»gelser hos forbrugerne og forhandlerne. Importen af st¿l forventes i denne periode at stige med ca. 14(cid:216)% og s¿ledes n¿ op p¿ 8 mio. tons, hvorimod eksporten vil falde med omkring s¿ledes 8(cid:216)%; balanceproduktionen ansl¿s til ca. 82 mio. tons, hvilket svarer til en stigning p¿ 3,3(cid:216)% i forhold til samme halv¿r af 1997. for halv¿ret kan I 1998 forventes det faktiske og det synlige st¿lforbrug - idet der i hele perioden ikke p¿regnes lagerbev»gelser hos forhandlerne og forbrugerne - at blive p¿ 154 mio. tons svarende til en stigning p¿ 4,8(cid:216)% i forhold til ¿ret f(cid:192)r. Hvis den stigende tendens forts»tter, forventes importen af st¿l at n¿ op p¿ 14 mio. tons, hvilket svarer til en stig(cid:220) ning p¿ omkring 8(cid:216)% i forhold til 1997; EU(cid:220)eksporten af jern(cid:220) og st¿lprodukter forventes igen at falde med 8(cid:216)% og s¿ledes at bel(cid:192)be sig til 23 mio. tons. P¿ denne baggrund kan EU(cid:220)produktionen af st¿l i 1998 ansl¿s til 163 mio. tons, hvilket svarer til en stigning p¿ 3,2(cid:216)% i forhold til 1997. 3. (cid:217)R¯MATERIALER 3. 1. (cid:217)SKROT De elektriske st¿lv»rker har i h(cid:192)jere grad end de inte(cid:220) grerede st¿lv»rker bidraget til den kraftige for(cid:192)gelse af produktionen af r¿st¿l i EU i 1997, og eftersp(cid:192)rgslen efter skrot er derfor konstant steget i l(cid:192)bet af hele ¿ret. Stigningen i forbruget har dog indtil videre ikke haft nogen m»rkbar indvirkning p¿ skrotpriserne, som har stabiliseret sig p¿ det h(cid:192)je niveau, de allerede l¿ p¿. Det eksisterende udbud har nemlig v»ret stort nok til at d»kke den (cid:192)gede eftersp(cid:192)rgsel fra EU’s st¿lv»rker, uden at der er opst¿et s»rlige sp»ndinger p¿ markedet, og det skyldes bl. a. et fald i EU(cid:220)eksporten af skrot til Tyrkiet, som nu i h(cid:192)jere grad selv indsamler skrot og i (cid:192)vrigt massivt har forsynet sig hos SNG(cid:220)staterne og is»r Ukraine. EU’s eksport af skrot til Syd(cid:192)stasien er ogs¿ C 31/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 faldet som f(cid:192)lge af den finansielle krise i Sydkoreas jern(cid:220) og st¿lindustri, og fordi Japan for nylig er blevet netto(cid:220) eksport(cid:192)r af skrot. Hvis EU’s st¿lproduktion bliver ved med at stige i 1998, vil det kunne f(cid:192)re til stigende skrotpriser, is»r hvis der stilles krav om kvalitet. Hvis den finansielle krise i visse i asiatiske eksporten til denne region, vil denne stigende tendens blive forst»rket. igen kommer gang l(cid:192)ses, og der lande 3. 2. (cid:217)JERNMALM Som bebudet i den sidste prognose n¿r verdensproduk(cid:220) tionen af jernmalm formodentlig i 1997 op p¿ rekord(cid:220) produktionen fra 1995. Dette skyldes naturligvis den betragtelige stigning i forbruget som f(cid:192)lge af den st»rkt (cid:192)gede verdensproduktion af st(cid:192)bejern og i mindre grad af forreducerede produkter. Selv om den stigende efter(cid:220) i de seneste m¿neder har sp(cid:192)rgsel efter medf(cid:192)rt visse forsyningsvanskeligheder, fordi trafikken i visse lastehavne har v»ret oppe p¿ et m»tningspunkt, forventes verdenseksporten af jernmalm i 1997 at ligge over eksporten i 1995. jernmalm I de f(cid:192)rste m¿neder af 1998 forventes eftersp(cid:192)rgslen p¿ verdensplan at forts»tte den stigende tendens fra 1997 og s¿ledes at v»re s»rdeles kraftig. Den kapacitetstilpas(cid:220) ning og den forbedring af transporten af mineprodukter, der er i gang i bl. a. Brasilien og Australien, forventes dog at medvirke til at afb(cid:192)de eventuelle sp»ndinger p¿ markedet i den kommende tid. For s¿ vidt ang¿r produktionen af pellets, der is»r er beregnet forreducerede produkter, forventes den kraftige stigning, der gjorde sig g»ldende i 1996 og 1997, at holde ved i 1998. fremstilling af til 3. 3. (cid:217)JERNLEGERINGER 3. 4. (cid:217)TIN, ZINK OG NIKKEL De seneste statistikker viser, at produktionen af tin i f(cid:192)rste halv¿r af 1997 er steget en smule sammenlignet med f(cid:192)rste halv¿r af 1996. Det synlige forbrug af dette r¿materiale ser derimod ikke ud til at v»re steget i samme periode. Alligevel vil det synlige forbrug af tin i 1997 kunne stige ganske svagt som f(cid:192)lge af en kraftigere eftersp(cid:192)rgsel i andet halv¿r, hvilket dog ikke forhindrer, at der ved ¿rets udgang kan forventes en overskudspro(cid:220) duktion p¿ ca. 7(cid:216)000 tons. Priserne p¿ tin har - efter f(cid:192)rst at v»re faldet med ca. 10(cid:216)% siden begyndelsen af 1997 - stabiliseret sig hen imod ¿rets slutning. I 1998 forventes eftersp(cid:192)rgslen efter tin stadig at stige, men det skulle ikke f¿ nogen indflydelse p¿ prisudvik(cid:220) lingen, idet produktionen samtidig forventes (cid:192)get. Verdensforbruget af zink, der i 1997 sk(cid:192)nnes at stige med 2,5(cid:216)% til 7,75 mio. tons, vil yderligere kunne stige med 2,4(cid:216)% i 1998 og s¿ledes n¿ op p¿ 7,95 mio. tons. I EU forventes forbruget af zink dog under alle omst»n(cid:220) digheder at vokse mindre markant med en stigning p¿ blot 1,4(cid:216)% i 1998. Verdensudbuddet af zink, der i 1997 harmonerede med eftersp(cid:192)rgslen, kan forventes at ligge lidt over efter(cid:220) sp(cid:192)rgslen i 1998. Priserne p¿ zink har v»ret meget svingende i andet halv¿r af 1997; de n¿ede s¿ledes i august op p¿ 1(cid:216)760 dollar pr. ton p¿ Londons metalb(cid:192)rs for derefter at falde til 1(cid:216)255 dollar pr. ton ved udgangen af oktober. I 1998 forventes zinkpriserne, som p¿virkes af lagerbe(cid:220) v»gelserne og et (cid:192)get udbud som f(cid:192)lge af ¿bningen af nye miner, ikke at vise helt s¿ store udsving som i andet halv¿r af 1997. Stigningen i eftersp(cid:192)rgslen efter jernlegeringer i EU i begyndelsen af ¿ret holdt ved i andet halv¿r af 1997. Stigningen er dog mere kommet importen til gode end EU’s egen produktion. Prisstigningen kom dog kun til at g»lde visse produkter, idet det store udbud sagtens kunne opveje det (cid:192)gede forbrug. Den Internationale Nikkelunders(cid:192)gelsesgruppe ansl¿r, at ligev»gten mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel efter nikkel p¿ verdensplan i 1997 vil ligge p¿ +(cid:216)11(cid:216)400 tons. Dette sk(cid:192)n bygger p¿ en produktionsfremgang p¿ 4,5(cid:216)% og en forbrugsstigning p¿ 7,1(cid:216)%. EU’s forbrug af nikkel er i l(cid:192)bet af 1997 steget med 8,1(cid:216)%. Markedet for jernlegeringer forventes ikke at »ndre sig i f(cid:192)rste halv¿r af 1998, idet eftersp(cid:192)rgslen og udbuddet p¿regnes at stige parallelt, s¿ledes at der sikres en tilfredsstillende ligev»gt p¿ markedet. Der vil dog kunne forekomme pludselige prisudsving for visse produkters vedkommende, eftersom en ikke(cid:220)ubetydelig del af udbuddet hurtigt kan tilpasses udviklingen p¿ markedet. Ligev»gten mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel efter nikkel vil kunne forrykkes i l(cid:192)bet af 1998, hvis den russiske eksport forbliver konstant. De store lagre vil s¿ledes kunne udligne en eventuel uoverensstemmelse mellem produktionen og forbruget af nikkel, s¿ledes at der kun bliver tale om en svag stigning, hvis der skulle vise sig en tendens til stigende priser. 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/15 4. (cid:217)BESK`FTIGELSE For jern(cid:220) og st¿lsektoren er forholdene for (cid:192)jeblikket gunstige, og udsigterne for 1998 er gode. omskolingsmuligheder uden for sektoren, medens der for andres vedkommende er fundet mindre bekostelige l(cid:192)sninger end f(cid:192)rtidspension (f. eks. gradvis f(cid:192)rtidspen(cid:220) sion). Besk»ftigelsessituationen i denne sektor er s¿ledes uden tvivl bedre nu, hvor sektoren pr»ges af v»kst, end i de foreg¿ende ¿r, om end der stadig kan forventes at blive nedlagt arbejdspladser som f(cid:192)lge af omstrukturering, rationalisering og modernisering. P¿ baggrund af de gunstige forhold p¿ markederne forventes det skarpe fald i antallet af arbejdspladser i jern(cid:220) og st¿lindustrien i 1998 at tage af, dog ikke i Tysk(cid:220) land som f(cid:192)lge af sammenl»gninger og rationaliseringer og i Spanien, hvor den sidste omstruktureringsplan er ved at l(cid:192)be ud. For at (cid:192)ge sin internationale konkurrenceevne m¿ EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri hele tiden v»re teknologisk innove(cid:220) rende og s(cid:192)ge at drive virksomhederne s¿ rationelt som muligt, hvilket f(cid:192)rer til en nedgang i besk»ftigelsen i sektoren. De fleste af de arbejdstagere, der er blevet ber(cid:192)rt af omstruktureringsprocessen, har indtil nu kunnet benytte sig af f(cid:192)rtidspensionsordninger, som har v»ret den mest anvendte foranstaltning i de fleste medlemsstater. Kommissionen vil indtil EKSF(cid:220)traktatens udl(cid:192)b i 2002 forts»tte sin socialpolitik inden for denne sektor via den omstillingsst(cid:192)tte, som kan ydes i henhold til EKSF(cid:220)trak(cid:220) tatens artikel 56, stk. 2, litra b). Nettotabet af arbejdspladser i EU’s jern(cid:220) og st¿lindustri ansl¿s i 1998 at blive p¿ 12(cid:216)000, idet Tyskland, Det Forenede Kongerige og Spanien tegner sig for den st(cid:192)rste andel. Antallet af st(cid:192)tteberettigede arbejdstagere bliver dog mindre, idet visse medlemsstater ikke er med i EKSF’s omstillingspolitik. Som ¿rene er g¿et, har de nationale sociale foranstalt(cid:220) ninger dog »ndret karakter for bedre at harmonere med de besk»ftigelsespolitiske krav, men ogs¿ fordi antallet af »ldre arbejdstagere er faldet kraftigt. Man har s¿ledes for visse arbejdstageres vedkommende s(cid:192)gt at finde For 1998 er der p¿ EKSF(cid:220)budgetforslaget afsat 65 mio. ECU til den almindelige omstillingsst(cid:192)tte inden for kul(cid:220), jern(cid:220) og st¿lindustrien. St(cid:192)rstedelen af denne bevilling vil dog sandsynligvis g¿ til at afb(cid:192)de de sociale f(cid:192)lger af omstruktureringen i jern(cid:220) og st¿lindustrien. C 31/16 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 29. 1. 98 BILAG TABEL 1 R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel - EU(cid:220)15 (˛) Endelige tal Sk(cid:192)n Prognose 1994 1995 1996 F(cid:192)rste halv¿r 1997 (R1) Andet halv¿r 1997 (R2) 1997 (R2) F(cid:192)rste halv¿r 1998 1998 (mio. tons) Brugernes synlige forbrug(cid:216)(a) Bev»gelser i handelslagre(cid:216)(b) Synligt forbrug Import EU(cid:220)15 Eksport EU(cid:220)15 Bev»gelser i producentlagre 134,9 142,0 139,5 +(cid:216)0,5 135,4 11,1 28,4 +(cid:216)3,0 145,0 17,0 22,7 +(cid:216)0,9 +(cid:216)5,0 75,4 0,0 75,4 7,0 12,0 (cid:134)(cid:216)1,0 79,4 71,6 147,0 79,0 154,0 0,0 71,6 6,0 13,0 0,0 78,6 0,0 147,0 13,0 25,0 (cid:134)(cid:216)1,0 158,0 0,0 79,0 8,0 11,0 0,0 82,0 0,0 154,0 14,0 23,0 0,0 163,0 (cid:134)(cid:216)4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 Produktion 151,8 155,7 (˛)(cid:217)(cid:218)Omregningsfaktor for f»rdigprodukter i r¿st¿l: 1,11. (R1) Reviderede sk(cid:192)n p¿ grundlag af endelige tal. (R2) Delvist reviderede tal. (a) Aggregatet n»rmer sig det faktiske forbrug. Det omfatter bev»gelser i handelslagrene i alle lande med undtagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux og i forbrugernes lagre. Bev»gelserne i handelslagrene i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux. (b) TABEL 2 Aktivitetsindikatorer - EU(cid:220)12(cid:216)(˛) (Ikke s»sonkorrigerede) Sektorer F(cid:192)rste halv¿r 1998(cid:216)(ˇ) F(cid:192)rste halv¿r 1997(cid:216)(ˇ) 1998(cid:216)(—) 1997(cid:216)(—) Jern(cid:220) og metalvareindustrien Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien Transportmiddelindustrien i (cid:192)vrigt Bygge(cid:220) og anl»gsvirksomhed 106,2 109,2 109,3 109,9 108,6 100,1 101,7 102,1 104,7 104,6 104,6 98,5 105,5 109,0 108,8 108,8 109,8 99,7 102,7 103,8 104,0 104,1 104,2 99,5 (˛)(cid:217)P¿ grund af manglende udgangstal for st¿lforbruget pr. sektor i Finland, Sverige og ˘strig g»lder disse tal kun den forventede udvikling i EU(cid:220)12. Disse sk(cid:192)n over aktivitetsniveauet i forskellige st¿lforbrugende sektorer fremkommer ved v»gtning af de nationale data fra repr»sentative brancheorga(cid:220) nisationer inden for de st¿lforbrugende sektorer. Da der mangler tal fra en r»kke lande, er tallene delvist baseret p¿ sk(cid:192)n. (ˇ)(cid:217)F(cid:192)rste halv¿r 1996(cid:216)=(cid:216)100. (—)(cid:217)1996(cid:216)=(cid:216)100. Kilde: Kommissionens data. 29. 1. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 31/17 TABEL 2a Tendenser i de st¿lforbrugende industrier i de st(cid:192)rste medlemsstater(cid:216)(˛) (Aktivitetsindikatorer(cid:216)(ˇ)) Medlemsstat Tyskland Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Spanien Sektor/Indikator I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 I/1998 1998 Jern(cid:220) og metalvareindustrien 108,0 107,0 108,0 109,0 Maskinindustrien 108,0 108,0 107,0 108,5 Elektroindustrien 109,0 109,0 108,0 108,0 Bilindustrien 112,0 112,0 108,0 106,0 Transportmiddelindustrien i (cid:192)vrigt Bygge(cid:220) og anl»gsvirksomheder 95,0 95,0 120,0 122,0 98,0 98,0 98,0 98,0 - - - - - - 103,5 107,0 107,5 104,5 105,0 - - - - - - - - - - - - - 95,0 96,0 124,0 129,0 119,0 120,9 106,0 106,0 104,0 122,4 102,5 103,5 (˛) Kilde: de nationale st¿lforbrugende brancheorganisationer. (ˇ)(cid:217)For den enkelte medlemsstat: F(cid:192)rste kolonne: aktivitetsindikator for f(cid:192)rste halv¿r af 1998 (f(cid:192)rste halv¿r 1996(cid:216)=(cid:216)100). Anden kolonne: aktivitetsindikator for 1998 (1996(cid:216)=(cid:216)100). TABEL 3 `ndringer i st¿lindustriens arbejdsstyrke (L»rlinge medregnet) Medlemsstat Arbejdsstyrke (i tusinde) Referencem¿ned Seneste m¿ned(cid:216)(˛) ˘strig Belgien Danmark Tyskland Gr»kenland Spanien Frankrig Finland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige(cid:216)(—) Det Forenede Kongerige EU(cid:220)15 Kilde: Eurostat. 12,8 (juni 1996) 23,2 (juni 1996) 1,1 (marts 1996) 85,6 (juli 1996) 2,3 (juli 1996) 23,6 (juli 1996) 38,9 (august 1996) 7,4 (august 1996) 0,4 (marts 1996) 39,1 (juli 1996) 5,3 (august 1996) 12,4 (april 1996) 2,5 (april 1996) 14,8 (juni 1996) 37,0 (juni 1996) 12,4 (juni 1997) 20,6 (juni 1997) 1,2 (marts 1997) 82,3 (juli 1997) 2,1 (juli 1997) 23,2 (juli 1997) 38,8 (august 1997) 6,8 (august 1997) 0,4 (marts 1997) 37,1 (juli 1997) 4,8 (august 1997) 12,1 (april 1997) 2,1 (april 1997) 14,7 (juni 1997) 35,9 (juni 1997) 307,9 (marts 1996) 293,1 (marts 1997) (˛)(cid:217)De senest foreliggende tal. (ˇ)(cid:217)Gennemsnittet er vejledende, da der ikke er tale om samme referenceperiode for alle landene. (—)(cid:216)Prognose. `ndring (%) (cid:134)(cid:216)3,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)11,2(cid:218)(cid:216) +(cid:216)9,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)3,9(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)8,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)1,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)0,3(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)8,1(cid:218)(cid:216) 0,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)5,1(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)9,4(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)2,4(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)16,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)0,7(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)3,0(cid:218)(cid:216) (cid:134)(cid:216)4,8(cid:216)(ˇ)


title: WRITTEN QUESTION No. 4/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Waste batteries

eurovoc_concepts:
Greece
electricity storage device
infringement of EU law
infringement procedure (EU)
waste disposal
waste management

text: 17. 7. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 223/79 (98/C 223/97) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0003/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Ela¤keoikeuksia ia¤kka¤ille pitka¤aikaistyo¤tto¤mille Kreikan kansallisen tilastokeskuksen mukaan pitka¤aikaistyo¤tto¤mien ma¤a¤ra¤ on kasvanut suureksi, heita¤ on yli 50 % tyo¤tto¤mista¤. Yksi pitka¤aikaistyo¤tto¤mien erityisryhma¤ ovat ia¤kka¤a¤t henkilo¤t, jotka ovat jo saavuttaneet ela¤keia¤n, mutta jotka eiva¤t Kreikan lainsa¤a¤da¤nno¤n mukaan ole olleet riitta¤va¤n monta vuotta vakuutettuina voidakseen siirtya¤ ela¤kkeelle ja jotka pysyva¤t tyo¤tto¤mien kirjoissa. Komissiolta kysyta¤a¤n: 1. Onko ja¤senvaltioiden laeissa vastaavia tapauksia koskevia, tyo¤ntekijo¤iden eduksi laadittuja sa¤a¤do¤ksia¤? Missa¤ valtioissa? 2. Pita¤a¤ko¤ se oikeutettuna vaatimusta vakuutuskassaan ela¤kkeita¤ varten maksettujen summien palauttamisesta? Komission ja¤senen Pa·draig Flynnin komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 1998) Komission on ta¤smennetta¤va¤ arvoisan parlamentin ja¤senen kysymykseen liittyen, etta¤ ja¤senvaltiot voivat asettaa vapaasti sosiaaliturvaja¤rjestelmien organisointia ja toimintaa koskevat sa¤a¤nto¤nsa¤, kunhan ne noudattavat miesten ja naisten tasa-arvoiseen kohteluun liittyva¤a¤ yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ (EY:n perustamissopimuksen 119 artiklaa, neuvoston direktiivia¤ 79/7/ETY (1), miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvaja¤rjestelmissa¤ annetun direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta 20 pa¤iva¤na¤ joulukuuta 1996 annettua neuvoston direktiivia¤ 96/97/EY (2)) seka¤ siirtotyo¤la¤isten sosiaaliturvaan liittyva¤a¤ lainsa¤a¤da¤nto¤a¤ (asetusta 1408/71 seka¤ sosiaaliturvaja¤rjestelmien soveltamisesta yhteiso¤n alueella liikkuviin palkattuihin tyo¤ntekijo¤ihin, itsena¤isiin ammatinharjoittajiin ja heida¤n perheenja¤seniinsa¤ annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ta¤yta¤nto¤o¤npanomenettelysta¤ 21 pa¤iva¤na¤ maaliskuuta 1972 annettua neuvoston asetusta 574/72 (3), sellaisina kuin ne ovat muutettuina). On ja¤senvaltioiden toimivaltaisten virkamiesten asia ka¤sitella¤ sellaisia asioita kuin ela¤keika¤a¤n ehtineille tyo¤tto¤mille maksettavat korvaukset tai ela¤kekassaan maksettujen vakuutusmaksujen maksaminen takaisin. Komissiolla ei ole tiedossaan, etta¤ ja¤senvaltioilla olisi ma¤a¤ra¤yksia¤ korvauksien maksamisesta tyo¤tto¤mille, jotka ovat saavuttaneet tavanomaisen ela¤keia¤n. (1) EYVL L 6, 10. 1. 1979. (2) EYVL L 46, 17. 2. 1997. (3) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (98/C 223/98) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0004/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Sa¤hko¤paristoja¤tteet Tiedonantonsa (19. 12. 1997) mukaan komissio on pa¤a¤tta¤nyt valittaa Euroopan yhteiso¤jen tuomioistuimeen Kreikan vaarallisia aineita sisa¤lta¤via¤ paristoja ja akkuja koskevan direktiivin 91/157/ETY (1) toimeenpanosta. Komissiolta kysyta¤a¤n: 1. Onko silla¤ tietoja na¤iden ja¤tteiden sijoituksesta Kreikassa? 2. Mita¤ oikeudellisia perusteita valituksella Kreikkaa vastaan on? 3. Miksi komissio ja¤tti valituksen vasta viiden vuoden ja¤lkeen, vaikka ja¤senvaltioiden piti la¤hetta¤a¤ ohjelmat syyskuuhun 1992 mennessa¤? (1) EYVL L 78, 26. 3. 1991, s. 38


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 61/98 af Allan MACARTNEY til Kommissionen. Forslag til EU-direktiv om fremstilling af busser

eurovoc_concepts:
EC Directive
bus
carriage of passengers
derogation from EU law
harmonisation of standards
proposal (EU)
technical standard
transport accident
transport safety

text: C 223/98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 7. 98 I EU som helhed anvendes ca. 90% af methylbromid til jorddesinfektion, 4% til desinfektion af varer, 3% til desinfektion af bygninger og 3% som r(cid:229)varer til fremstilling af andre produkter og kemikalier. (1) EFT L 333 af 22. 12. 1994. (98/C 223/124) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0061/98 af Allan Macartney (ARE) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Forslag til EU-direktiv om fremstilling af busser Direktivforslaget om fremstilling af busser og rutebiler (dok. III/4076/90) kunne i den nuv(cid:230)rende form f(cid:229) betydelig indvirkning p(cid:229) busdriften i Skotland. Der er risiko for, at forslagene om at łge afstanden mellem s(cid:230)derne, s(cid:230)debredden og midtergangens bredde og om at indfłre yderligere dłre, sikre plads til og skabeadgang for kłrestole og om at indfłre en trappe nr. to kunne resultere i et tab af antallet af siddepladser, der st(cid:229)r til r(cid:229)dighed for passagerne. Dette kunne s(cid:230)nke sikkerhedsstandarden og tvinge flere passagerer til at st(cid:229) op. Har Kommissionen overvejet dette behłrigt og vurderet den virkning, som et łget antal st(cid:229)ende passagerer kunne f(cid:229) for risikoen for at komme til skade s(cid:229)vel som for en forringelse af befordringsvilk(cid:229)rene i almindelighed? Har Kommissionen taget hensyn til byomr(cid:229)ders udstr(cid:230)kning i Det Forenede Kongerige, hvilket indeb(cid:230)rer, at passagerne typisk tilbagel(cid:230)gger l(cid:230)ngere str(cid:230)kninger end det er tilf(cid:230)ldet p(cid:229) det europ(cid:230)iske kontinent? Har Kommissionen gennemg(cid:229)et statistikkerne, som viser, at ca. 1/3 af alle kv(cid:230)stelser i busser sker under ind- og udstigning, og at der i Det Forenede Kongerige er sket et fald p(cid:229) n(cid:230)sten 50%, navnlig som fłlge af en reduktion i antallet af busser i drift med midterdłre, hvor chauffłren ikke tydeligt kan se dem, der stiger p(cid:229) eller stiger af bussen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann (4. marts 1998) Forslaget til et direktiv om tekniske bestemmelser for busser (1) indeholder ogs(cid:229) bestemmelser vedrłrende kłretłjets stabilitet, s(cid:230)dernes minimumsstłrrelse og pladsen mellem s(cid:230)derne samt antal og placering af dłre, nłdudgange og andre krav vedrłrende kłretłjsstabilitet og bedre sikkerhed. Forslaget bygger p(cid:229) kravene i regulativer, der er udstedt af De Forenede Nationers (cid:216)konomiske Kommission for Europa. Der er dog, hvor det er p(cid:229)kr(cid:230)vet, blevet foresl(cid:229)et strengere krav for at sikre for at sikre hłjere og opn(cid:229)elige sikkerhedsniveauer. Der var, fłr Kommissionen vedtog forslaget, lange drłftelser med medlemssta- terne, branchen, ikke-statslige organisationer og andre interesserede parter. For at opn(cid:229) maksimal harmonisering i overensstemmelse med oprettelsen af det indre marked samtidig med, at det erkendtes, at det under s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder ikke altid er muligt at opn(cid:229) total harmonisering gennem et enkelt skridt, blev det besluttet at indfłre undtagelser fra bestemte tekniske bestemmelser, f. eks. s(cid:230)debredde, dłrplacering. Der er tale om fuldst(cid:230)ndig harmonisering for de medlemsstater, som ikke accepterer undtagel- serne, men andre medlemsstater kan, hvis de vil og inden for klart definerede og fastsatte gr(cid:230)nser, bevare deres eget transportsystem og deres egne specifikationer for bygning af bestemte kłretłjer. Det Forenede Kongerige har s(cid:229)ledes gennem undtagelserne ret til at bibeholde sin egen nationale lovgivning for busser. Der foreligger endvidere ikke for łjeblikket statistisk bevis for at busser med midterdłre skulle v(cid:230)re mindre sikre end busser uden s(cid:229)danne dłre. Kommissionen fłlger dog nłje udviklingen p(cid:229) dette omr(cid:229)de og agter at foresl(cid:229) hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger i givet fald. (1) EFT C 17 af 20. 1. 1998


title: PREGUNTA ESCRITA n. 66/98 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Programa LEONARDO

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
employment policy
fight against unemployment
job creation
labour market
non-governmental organisation
small and medium-sized enterprises
vocational training

text: 2. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/27 Los problemas encontrados por el sector desde el punto de vista transfronterizo son frecuentemente de cara·cter log(cid:14)·stico, aunque tambie·n en muchos casos esta·n relacionados con las diferencias existentes entre las legislaciones nacionales en materia de comercio. Ante estas diferencias y a falta de directivas de armonizacio·n, la Comisio·n se esfuerza con todo el rigor requerido en hacer aplicar el derecho comunitario y, en particular, el principio de proporcionalidad cada vez que una normativa nacional restringe la libre prestacio·n de servicios. (1) Fuente: European Mail Order Traders Association (Asociacio·n europea de la venta por correspondencia). (98/C 304/37) PREGUNTA ESCRITA E-0066/98 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (29 de enero de 1998) Asunto: Programa LEONARDO En la nueva edicio·n del programa LEONARDO se aumenta la ayuda a las empresas, a la vez que se suprime la ayuda a las organizaciones no gubernamentales. ¿A que· obedece esta decisio·n? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisio·n (17 de febrero de 1998) El futuro de la nueva generacio·n de programas comunitarios de formacio·n profesional es actualmente objeto de debate interno en la Comisio·n. En consecuencia, no pueden hacerse por el momento afirmaciones sobre la futura pol(cid:14)·tica de ayudas. En el marco del actual programa Leonardo da Vinci, se ha hecho especial hincapie· en las actividades de apoyo a las empresas, en especial a las pequen(cid:152)as y medianas empresas (PYME). La justificacio·n de este planteamiento reside en la orientacio·n de la pol(cid:14)·tica de formacio·n europea hacia cuestiones relacionadas con la pol(cid:14)·tica de mercado de trabajo y de empleo, que fue confirmada por el Consejo Europeo de Luxemburgo en noviembre de 1997. El Consejo Europeo sobre el empleo y las subsiguientes directrices comunitarias para el empleo destacan la funcio·n especial de las PYME para crear y estabilizar puestos de trabajo. No existe ninguna pol(cid:14)·tica de reduccio·n o recorte de las ayudas a las organizaciones no gubernamentales en el actual programa Leonardo da Vinci. Es ma·s, un objetivo de la pol(cid:14)·tica europea de formacio·n profesional es promover o apoyar la cooperacio·n y las estructuras asociativas transnacionales entre el mayor nu·mero de agentes que sea posible. El apoyo a las organizaciones no gubernamentales y a las estructuras de cooperacio·n obedece tambie·n a la constatacio·n de la importante funcio·n que estas organizaciones desempen(cid:152)an en el mercado de trabajo. (98/C 304/38) PREGUNTA ESCRITA E-0069/98 de Gerhard Botz (PSE) a la Comisio·n (30 de enero de 1998) Asunto: Posibles investigaciones en relacio·n con el empleo de productos fitosanitarios y sus repercusiones en la fertilidad humana En relacio·n con la disminucio·n dra·stica de la caza menor en regiones sometidas a una explotacio·n agr(cid:14)·cola intensiva en los u·ltimos an(cid:152)os, un nu·mero cada vez mayor de miembros de las agrupaciones de cazadores y las juntas consultivas para la proteccio·n de la naturaleza se dirige a mi remitie·ndome a las investigaciones cient(cid:14)·ficas recientes


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 27/98 von Christoph KONRAD an die Kommission. Humanitäre Hilfsprojekte der EU in Afghanistan

eurovoc_concepts:
Afghanistan
aid policy
economic support
financial cooperation
health care
humanitarian aid
international cooperation
non-governmental organisation
public health


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 224/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Ιανουαρίου 1998 για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2506/97

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
tariff reduction

formats: pdf print

text: 30. 1. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 23/15 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 224/98 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2506/97 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epi- tqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti (cid:146)wei pqojgquwhe(cid:148) diacymisl(cid:149)r cia tg l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou stgm Poqtoca- k(cid:148)a le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2506/97 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti, jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1963/95 (5), g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apovas(cid:148)sei tom jahoqisl(cid:149) liar l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia tom jahoqisl(cid:149) aut(cid:149) pq(cid:146)pei juq(cid:148)yr ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou pqobk(cid:146)pomtai sta (cid:145)qhqa 6 jai 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95· (cid:149)ti o diacymi- sl(cid:149)r ha jatajuqyhe(cid:148) stour emdiaveqol(cid:146)mour pou sullet(cid:146)- woum, tym opo(cid:148)ym oi pqosvoq(cid:146)r amtapojq(cid:148)momtai sto ep(cid:148)- pedo tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) (cid:147) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqer auto(cid:151) tou epip(cid:146)dou· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jqitgq(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai amyt(cid:146)qy stg sgleqim(cid:147) jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2506/97 ap(cid:149) 23 (cid:146)yr 29 Iamouaq(cid:148)ou 1998, g l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou jahoq(cid:148)fetai se 57,50 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo cia l(cid:146)cistg sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta 35 000 t(cid:149)mym. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Iamouaq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Iamouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 345 tgr 16. 12. 1997, s. 28. (4) EE L 177 tgr 28. 7. 1995, s. 4. (5) EE L 189 tgr 10. 8. 1995, s. 22


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 235/98, annettu 29 päivänä tammikuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal
rice

text: 30. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 23/29 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 235/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyi- hin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:148)n markki- noiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vien- tituella, tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisperus- teista 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/97 (5), m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tuotteet, joille olisi vahvistettava niiden vien- tiin tapauskohtaisesti joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), sovellettava kyseisi(cid:132) perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukau- delle, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 87/482/ETY (6) neuvoston hyv(cid:132)ksytyn Euroopan yhteis(cid:148)n ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vienti(cid:132) yhteis(cid:148)st(cid:132) Yhdysval- toihin koskevan j(cid:132)rjestelyn johdosta on tarpeen eriytt(cid:132)(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tava- roiden tuki niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakoh- dassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon tuotantotuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1516/95 (8), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana, ja viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina viet(cid:132)- viin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteess(cid:132) A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettuihin perustuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan liitteen mukaisesti. asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan mukaan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalle 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (4) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5 (5) EYVL L 268, 1. 10. 1997, s. 20 (6) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36 (7) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112 (8) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 49 L 23/30 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 1. 98 LIITE perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyihin vilja- ja riisi- alojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998 annettuun komission asetukseen CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1001 10 00 Durumvehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehn(cid:132) sek(cid:132) rukiin sekavilja: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 Ruis 1003 00 90 Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva glukoosi, glukoosisiirappi, maltodekstriini, maltodeks- triinisiirappi (3): – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunat(cid:132)rkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa 1006 20 ex 1006 30 tapauksissa (2) – muissa tapauksissa Esikuorittu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – CN-koodiin 1108 19 10 kuuluva t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) — — 0,521 0,455 0,801 3,219 1,354 1,622 1,871 2,304 1,495 1,928 2,304 1,871 2,304 10,618 9,453 9,453 13,700 13,700 13,700 1,744 2,200 2,200 30. 1. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 23/31 CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 1007 00 90 Durra 1101 00 Vehn(cid:132)jauhot sek(cid:132) vehn(cid:132)n ja rukiin sekajauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1102 10 00 Ruisjauhot 1103 11 10 Durumvehn(cid:132)n rouheet ja karkeat jauhot: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1103 11 90 Tavallisen vehn(cid:132)n rouheet ja spelttivehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1,354 0,640 0,985 3,650 — — 0,640 0,985 (1) K(cid:132)ytettyihin jalostettujen tai niihin rinnastettavien tuotteiden m(cid:132)(cid:132)riin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) N:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseess(cid:132) olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirap- pia, vientituki voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ainoastaan glukoosisiirapin osalta