title: Commission working document - Research and standardization - Greater consideration of the prenormative dimension in Community research programmes in order to foster the sustainable growth, competitiveness and interoperabitity of products and services to emerge from research

eurovoc_concepts:
EU programme
European standard
competitiveness
research programme
standardisation

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 27. 01. 1998 COM(1998) 31 final Commission Working document RESEARCH AND STANDARDIZATION Greater consideration of the prenormative dimension in Community research programmes in order to foster the sustainable growth, competitiveness and interoperability of products and services to emerge from research CONTENTS. 1. Introduction 2. The need for standards 2. 1 Economic and social usefulness 2. 2 International trade 2. 3 Economic impact of standards 3. Situation of prenormative research in the Commission's specific programmes Information technologies and communications Industrial technologies and materials Standards, measurements and tests 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 Agriculture and fisheries 3. 5 Biotechnology 3. 6 Environment and climate 3. 7 4. Increasing the effectiveness of Community prenormative research Prenormative activities of the J. R. C 4. 1 Coordination between the specific programmes of the 4th R&D framework programme Prenormative research and the environment Prenormative research and intellectnal property rights 4. 2 Research specifically geared to standards 4. 3 4. 4 4. 5 Prenonnative research and innovation 4. 6 Transfer ofresults to standards bodies 4. 7 4. 8 Dedicated calls for proposals of the specific SMT programme 4. 9 International dimension of prenonnative research "Key actions" of the 5th Research and Development Framework Programme 5. Conclusions 1. I N T R O D U C T I ON in a strategic position Being one of the tools of quality1 2 ,3 in the same way as measurements, testing, management the techniques and quality assurance, standards are competitiveness and interoperability of products and services4. Standards thus provide a bridge between the technical domain and the regulatory and economic framework. The development of new standards and their implementation depend on preliminary research. Their bridge function should thus be taken into account in the selection, direction and content of research projects. This bridge function is a two-way affair: one the one hand, prenormative research5 promotes the development of new standards while, on the other hand, the standards create the conditions for better dissemination of the results of the research. In both cases a specific strategy is needed to make the results usable by the standards bodies. to promote 2. T HE NEED F OR STANDARDS 2. 1 Economic and social usefulness The advantages of standards have led to them being adopted in many industrial areas. Standards are indispensable tools in providing commerce with a platform for good working practices. They are also the tool of choice for protecting consumers and the health, safety and environment of citizens. They make for economies of scale and facilitate the interoperability of products and services. General safety of products The framework Directive 92/59/EEC leaves it to the European standards to define the technical specifications applicable to the products in question. The establishment of these specifications and the implementation of the standards require prior fields: ergonomics, construction, research engineering, toxicology, biomechanics, etc. in numerous Quality is now recognized as being a strategic instrument/wr excellence. As such, it has become one of the key factors in the competitiveness of companies and thus their capacity to innovate. Quality and innovation are inseparable. Quality is also a guarantee of the competitiveness of services closely connected the health, safety and environment of European citizens. European quality promotion policy for improving European competitiveness (SEC (96) 2000). Benchmarking the competitiveness of European industry (COM (96) 463 final, 9 October 1996). Services: In this document this term covers all technical services: public or private services with the exception of services in banking, insurance, distribution, education and training. Prenormative research: All R&D activities including demonstration projects needed to establish a standard plus the activities required for proper implementation. Green Paper on Innovation (COM (95) 688 final, 20/12/95). Although it is very difficult to quantify their economic impact, the significance of standards for industry and services is undeniable. For example: • the use of standardized techniques allows manufacturers to save time and money in developing their own techniques; • standardization offers a choice of many equally valid solutions which often exist side-by-side and, as a result, it facilitates the design and production of equipment; • the fact that products and components available on the market are consistent with standards gives potential customers exact knowledge of their technical characteristics, thereby enabling them to make the right choice in terms of quality and price; • standardized specifications for appliances or components facilitate "'interoperability". i. e. they allow consumers to use appliances and equipment from different sources. In Europe standards have mainly been developed by the CEN, CENELEC and ETSI1 l'. sing different approaches: • First and foremost, standards developed at the request of industry in order to establish a coherent market and to define rules and a common framework conducive to trade. These standards enable manufacturers to establish universally-recognized specifications for design. performance. composition. tolerances and other characteristics. Rational use ofenersv in buildinss Between 1986 and 1993 twelve national buildings rcsearch centres joined forces in a JOULE project (non-nuclear energy) to dewlop a series of test cells for innovative building components (e. g. super-insulating or smart glazing) and a reliable and rapid procedure ofmeasuring the optical and thermal properties of these components. The consortiuin cooperated actively throughout the entire period with the CEN's Technical Committee 89 in order to establish standards on thermal performances of buildings and components. The cells are currently operational and managed by an EEIG. the JOULE! Joint Opportumties for Unconventional or Long-term Energy Supp'iy EEIG European Economic Jnterest Groupmg Secondly, standards mandated by the Commission which have been developed to implement new approach European Directives2. CEN CENELEC ETSI Council Resolution: "New approach to technical harmonization and standardization" (O. l No L 1 "i< 4. 6. 1 9 8 5 ). European Committee for European Committee for Electrotechnical Standards European Telecommunications Standardization Institute Standardization These standards, which are principally performance standards1, enable manufacturers to demonstrate that their products are consistent with the essential requirements set out in the directives. Many of them have needed prior research or post-research work to solve implementing problems. Numerous examples illustrate these activities throughout this document. Food packasins In 1992 some 28 million tonnes ofplastics were used in the EC as packaging for foodstuffs which hadto complywith the provisions ofDirective 89/109/EEC, namely: a) not to containinatefoodstuffs through any transfer ofconstituents; b) not to cause unacceptable changes to the composition of the foodstuffs; and c) not to rob the foodstuffs of their organoleptic properties. The CEN is currently working on the standardization of 33 analytical methods of quantifying the level of contaminants. These methods are being developed as part of a research project in the Standards, Measurements and Testing Programme and are supported via the preparation of certified reference materials. Thirdly, ISO/EN 9000 and EN 45000 standards to define the organization of quality and systems of laboratory accreditation. These standards have made for procedures to evaluate the conformity of products and services which are mutually recognized by the Member States. A similar approach was adopted for the standard ISO 14001 which implements an environmental impact assessment procedure for industrial activities and services. ISO 9000 standards were first published in 1987. They have since become widely recognized by the industry and the services sector and have been adopted by almost all the members of the International Standards Organization (ISO). A survey run by Mobile Europe Ltd showed that at the end of 1995 more than 127 000 certificates had been issued throughout the world and that the number was growing constantly. ISO 9000 certification is often required for major public works contracts and many of the big manufacturing industries have introduced quality systems which are applicable to all their suppliers. At present this certification of such systems is not limited solely to big companies, it also includes small and medium-sized enterprises and is rapidly being extended to the services sector. Another survey run by the Manchester Business School in 1995 showed that ISO 9000- certified companies had a higher turnover than the national average and a four times better chance of surviving the current economic recession. Finally, standards connected to the development of high-technology sectors [information society (including satellites2) or biotechnology]. These standards are very important to the competitiveness of industry and services in that they give preference to the European approach at world level. Standards which establish the general framework of a system arc called performance standards as opposed to product standards which dcscribe in detail a product or a proccss. The flexibility of the standards allows industry to producc compctitive products and services at world levcl while fostering an innovative approach in continually evolving areas and inspiring confidence in users and consumcrs. Preparatory document on "EU action plan : satellite communications in the Information Society" (COM(97) 91 final, 5/3/1997). Mobile communications In 1993 the value of output in the EC in telecommunications equipment was ECU1S 425m, 16% more than in the USA and 53% more than in Japan. This reflects the development of standards such as ISDN (Integrated Services Digital Network), GSM (Global System for Mobile Communications) and DECT (Digital European Cordless Telecommunications), allo/European origin. RACE and its suecessor, ACTS, are currently working on the development of standards for the Universal Mobile Telecommunications System (VMTS). These should integrate domestic and prqfessional services whereby individual pieces of equipment will be capable ofproviding multimedia mobile services. RACE Research in Advanced Communications in Europe ACTS Advanced Communications Technologies and Services 2. 2 IpternatiQnal frade The establishment of the big internal market in Europe, the ratification of agreements from the Uruguay Round and the existence of the World Trade Organization (WTO) are accelerating the removal of technical barriers to trade (TBT),1 in particular by way of the code of good practice. The Community has thus set two fundamental objectives: • firstly, to reduce or prevent the establishment of protectionist standards or technical barriers on markets outside the Union; • secondly, to promote the development and adoption of standards and regulatory approaches among its partners which are compatible with or even based on European practices. These concerns of the Community are coming increasingly to the forefront, for example, in the transatlantic dialogue within the Transatlantic Advisory Committee on Standards, Certification and Regulatory Policy (TACS). EXTRACT FROM THE TACS REPORT OF JUNE1996 The establishment ofa transatlantic market needs the adoption ofa multiple strategy, including, in addition to the mutual recognition of agreements, greater use of international standards, the elimination of certification procedures and double verification, the development and use of common industrial standards, the use of functional transparency, participation and cooperation in theprocess ofdrafting standards. To sum up, theprinciple to be adopted should be "once verified accepted by all". in regulations and directives and greater standards Community external trade policy in the field of standards and conformity assessment (COM (96) 564 final). International standards make for economies of scale not only for nultinational coinpanies but also for SMEs which export or supply parts incorporated in units for export. In short, standards reduce barriers to trade and assist the development of markets in the economic areas where they are applied. 2. 3 Economic impact of standards The first figure shows the importance that European organizations attach to standardization. 1 This is reflected by the number of secretariats within the ISO. The other three figures show the progression in the annual production of standards by the three European standards organizations to meet the needs of industry. international Secretariat of international technical groups by region (end of 1994) CEN - Annual prod. of standards Tapan Others 7% Europe 64% \ \ ^\^ North / America J 26% 800 700 600 500 400 300 200 100 0 CENELEC - Annual prod. of standards ETSI-Annual prod. of standards m m mm The economic impact of adopting a standard can be illustrated by numerous examples, one of them being the mobile telephones now seen everywhere (see box on previous page). In a similar area connected with data transmission Japan has also had success with the vehicle guidance system. Since the display panels have been standardized some 400 000 vehicles have been fitted with the system. The ISO secretariat conducted a study using the PERINORM database (produced by AFNOR, DIN and BSI) on the significance of normative work in certain technical areas. 2 This study compares the number of standards produced between 1965 and 1994 in a given economic sector and the import and export volume in US dollars. The results, as presented in the following examples, suggest that in some sectors the normative effort is limited, in particular in the construction industry. 1 Report on the progress of European standardization (SEC (95) 2104). 2 R. Weissinger: ISO standards and international markets; a preliminary analysis of their correlative development. May 1995, ISO, Geneva. In contrast, in the services sector such as health and medicine where significant normative work would not normally be expected the effort is proportional to or greater than the increase in trade. Construction 3 0 00 l:. :. :. :v:::::. :. :. :v:. :::-^ Health and Safety co ^- ^ r^ 32 UJ g E = z ISO BPORT/I^PCRT Packaging and Distribution Mechanical Engineering. 3000 3000 T Ui g «. 2 13 Z E« EE In Europe the 25 000 standards (adopted or in preparation - i. e. five new standards per working day) from the CEN, CENELEC and ETSI are a clear sign of harmonization and economic integration. This effort also has an effect on harmonization at world level, given the agreements concluded by the European standards bodies with the ISO. The final two graphs show the degree of transposition between ISO/CEN and ISO/CENELEC. CEN CENELEC In conclusion, it can be said that the European strategy consists of combating protectionist standards and promoting the adoption of international rules and standards, thereby providing European manufacturers with access to the world market without barriers. The production of new, specific standards requires prior research which the Community must support. 3. SITUATION OF PRENORMATIVE RESEARCH IN THE COMMISSION'S SPECIFIC PROGRAMMES One of the principal objectives of these specific programmes is to strengthen the scientific and technological bases of European industry, as enshrined in the Treaty on European Union. The first area of activity of the 4th Research and Development Framework Programme (1994-98) comprises 15 specific programmes. All the specific programmes refer to prenormative research. That said, the way in which this research is carried out and the importance actually attached to it vary considerably from one programme to another. 3. 1 Information technologies and communications This specific programme fully integrates prenonnative research in its strategy, thus making for complete interoperability of products and services. A series of consultation and exchange mechanisms witli the European standards bodies (CEN. CENELEC, ETSI) have been set up. INFORMATION TECHNOLOGIES AND COMMUNICATIONS Advanced Informatics in Medicine (AIM) By setting up technical committees and working parties with the CEN and EJVOS, AIM has prepared a work programme and initiated the development of specifications for a broadfield ofactivities relating to the establishment, protection and exchange ofpatents. Technology Initiative for the Disabled andElderly (TIDE) Preliminary studies have been undertaken to develop TIDE and these have led to mandates for the ETSI, CEN and CENELEC and concerted action projects as part of the COST organization. Advanced Transport Telematics (ATT/DRIl/EII) Ten working parties have been set up to identify the subjects relating to this programme and these working parties have prepared the requisite documents for the technical committees of CEN and CENELEC ESPRIT The scientific managers responsible for this specific programme are asked to identify the possible links between existing projects and standards in order to improve the utilization of resulis or the development of ne>v technologies. Studies are therefore undertaken under the "Accompanying measures" section which could lead to the defmition of new priorities for research, changes in activities for the standards organizations or, via the technological coordination groups consisting of representatives from the Member States, the issue of new standardization remits. In the STEP (Standard for the Exchange and Representation of Product Model Data) and CNMA (Communications Network for Manufacturing Applications) programmes these activities apply to both research and demonstration projects. 3. 2 Industrial materials and technologies The specific BRITE-EURAM III programme covers broad technological and industrial sectors. It does not specifically finance prenormative projects, but it includes prenormative aspects in the criteria for evaluating projects for selection (optimization and dissemination). During the research phase the Commission's scientific follow-up calls for a check of the possible impact of the work in progress, either on the creation of new standards or on the use and development of existing ones. All in all, some 26% of the projects financed are of great to very great benefit to the standards needed by industry, a quarter of them accounting for the specific programme's success stories. • ~i BRITE-EURAM III: Technical inspection ofaircraft In 1992 the cost of servicing the undercarriages ofthe European fleet exceeded ECU15 000m, Thisfigure will probably be over ECU 24 000m in theyear 2000. The standardized inspection procedures (for big as well as small aircraft) recently developed under the BRITEprogramme will minimize human error and maximize reliability. At the same time they will make for more efficient use of resources and, consequently, more profiiable operating ofthe air fleet. As inspection is a keypart ofthe cost of servicing aircraft andthus an important aspect on purchase, thefact ofhaving a standardized and more competitive systemfor European aircraft should lead airlines to purchase entirely European fleets. BRITE-EURAM III: Manufacture ofcar seats The aim of the project initially was to reduce the design and development time of seats using a concurrent engineering method. The specifications for seats developed in this project now form the basis for standards used for the comfort and safety of passengers. The success of this new process is such that it is already being used by Lear Corporation to the benefit of several car manufacturers. 3. 3 Standards, Measurements and Testing The specific "Standards, Measurements and Testing" (SMT) programme is the only one designed to develop tools to support the Commission's quality promotion policy. Being horizontal in nature, it is involved in all physical, chemical and biological sectors where measurement and test methods need to be developed. It promotes activities linked to prenormative research and has also helped to improve standards in various important areas and, as such, the smooth operating ofthe internal market, e. g. in the control of raw materials (break resistance of metals), the characterization of manufactured products (sound insulation of windows) and better quality of services (control of the microbiological quality of bathing water). This programme is also responsible for research into and production of Certified Reference Materials (CRMs). The aim of developing numerous CRMs is to guarantee the implementation of standards and directives (see box). 10 SMTJ CettiteàR*ferenùeM<*e*m (CRMs) Ihe Standards, Measurements and Testing programmer m conjunction with the JRC> has dëvetaped ctose to 400 CRMs in the sectors ofthe environment, health and safety at work, agri~ fiHtfMffi, mkwbiafygy* ttomtdtefae, properfiefùftmtria& ete, Mwe thm 90 àthet ÇMMs are cttrrentïyBewgprepareÂ These CRMs, i&ongwith tkose produced by the JRC m tkenuctear $ectar> are sold/distiiouied By thelRClRMMaskeyetementsfor: thecomparabtiuy ofthe results oftaboratory measurements; th» appUcatwn4>fnumetvusstandards; the imptmenta&ttn àfÇùmmtmty îmvm health mdmvirmmentalprûtêction; the mutuat recognuwn af results and the applxcaûon of quality assurance and laboratory açûTtditaÛûn systems. SMT: Oualitv of bathing water The microbiological quality of water is the most important parameter taken into account by the EC Directive on Bathing Water to determine the quality of bathing zones throughout Europe. A prqject launched by the specific SMT programme in 1992 has improved the methods of measuring the microbiological quality of water and made recommendations in conjunction with DGXI to improve the comparability of measurements. The results of the prqject will be used to develop a European the performance of methods of measuring the microbiological quality of water. standard on SMT: Fire safety of upholstered seats Fires in homes involving upholstered seats such as settees are particularly dangerous and cause numerous deaths every year. At the request of DGIII (industry) the specific SMT programme began a prqject in 1993 designed to develop test methods for measuring the fire performance of upholstered seats. The prqject was successfully terminated at the end of 1995, and DGIII believes that the results will help to develop European standards on the fire performance of upholstered seats, thereby helping to improve the safety of consumers in Europe. The specific SMT programme aecepts prenormative research projects in its annual calls for proposals. For the 4th FWP it has also developed a svstem of dedicated calls for proposals. This will help to meet the R&D needs required to implement European regulations and directives as well as to develop standards. The subjects to aid standardization are selected in conjunction with the standards bodies (CEN, CENELEC and ETSI). To this end, the CEN has set up a consultation structure of its technical committees (CEN-STAR) which will enable it to make an inventory and draw up a list of priority RTD subjects. n CEN-STAR The CEN/BT WG 70 t(STAndardization andResearch (STAR)" was set up in 1992 in order to: • prepare guidelines to develop a more efficient link between cooperative R&D and European standardization, the ultimate aim being to improve the speed and quality of the standardization process; • promote these guidelines by participating in thepreliminary consultations of R&D programmes. The CEN-STAR committee is made up ofthe chairman of the sectoral committees ofthe CEN and of theplanning committees, assisted by the secretariats ofEFTA, EUREKA, EUROLAB and Commission representatives (DGs III and XII, JRC) and any otherparties involved in standardization. Dedicated call: Sample of subjects proposed by the CEN and the General Directorates ofthe Commission for the dedicated call of 27. 11. 1997: Test method to determine the action of disinfectants on organic materials in contact with drinkingwater. Bite test for cltildren 'sproducts, in particular toys. Fatigue crack growth rate qualifying criteria ofrails for railways : test conditions to be optimised Assessment ofexotic quarantine pest risk to the European Union plant health : analytical methods 3. 4 Agriculture and fisheries A certain number of prenormative activities can be found in the specific "Agriculture and Fisheries" programme. These cover in particular the areas of foodstuffs, use of agricultural products for non- food purposes, and determination of acceptable levels of impurities in food. Tlie increase in the number of standards for analytical methods clearly illustrates a need and can be taken as a sign of progress. Alternative solutions are nonetheless necessary to establish performance criteria in place of reference methods. AIR: Biodiesel - atiernative renewable fuel without risk Biodiesel is made up of vegetable oils and products derived therefrom, extracts of non-food agricultural products. It may be used as such or mixed with conventional diesel to provide a cleaner renewable source of energy. Despite thefact that in 1994 only 65 000 tonnes were produced the AIR demonstration project aints at establishing platfornts for the future exploration ofthe market. It is in this context that it also sets out to define physico-chemical parameters for mixtures of fuels as a contribution to future European standards, to runfield tests for a range of cars, to study the impact on the environment and to define a European strategyfor large-scale production instdllations. 12 3. 5 Biotechnology The specific "Biotechnology" programme includes a sector on prenormative research in bio-safety to assist the regulation of biotechnology at European level (managed by the Directorates-General for Industry, Agriculture and the Environment). The regulation of biotechnology is generally considered to be one of the most important factors for the competitiveness of the biotechnology industry in Europe in the spirit of the precautionary principle. Biotechnoloev Prenormative research also involves the development of new in vitro approaches in pharmacotoxicoloev which avoid animal experiments. This research is carried out in conjunction with the European centres for the the validation of new methods (ECVAM: European Centres for Validation of Alternative Methods) of the JRC in Ispra and the in vitro testing industrial platform (IVTIP) with about 20 companies in the toxicology sector. 3. 6 Environment and climate The specific "Environrnent and climate" (E&C) programme sets out to foster the development of environmentally friendly products, technologies and services and to promote the definition of environmental quality criteria. Its research activities fall Vvithin the spirit of the Commission's 5th programme of action for the environment and sustainable development and also in a more general framework in connection with certain activities of the OECD (tests on chemical products). Several fields of activity are concemed, in particular the protection and improvement of the quality of water and air and the risk management of industrial activities. Prenormative research in the E&C programme is closely coordinated with the activities of the JRC and the specific SMT programme. Incineration ofhazardous waste: The European directive on the incineration of hazardous waste (94/67/EC) sets maximum emission limits for several toxic substances and, among other things, from obliges the Member States to control the rate of emission of dioxins incinerators. Three standards prepared by CEN lay down the procedures for sampling and measuring dioxins and a set ofnine certified reference materials is in the process ofbeing produced in conjunction with the specific SMT programme. E&C: air pualitv The results ofthe APHEA and PEACEprojects concerning limit values for S02, Nox and suspended particulates in air indicate a correlation between the level of these pollutants in the atmosphere oftowns and cities and respiratory and cardio-vascular diseases. These limits could be used to revise the values adopted by the Commission (Directives 80/779/EEC and 85/203/EEC) and the WHO. 13 3. 7 Prenormative activities of the JRC The Commission undertakes direct R&D activities by way of its Joint Research Centre. The latter contributes to the activities of normative research in several fields, including advanced materials (in conjunction with the specific Industrial Materials and Technologies programme), structure stability and the environment. The JRC has opened a dialogue with the CEN-STAR to improve the utilization of the results of its research through standardization. JRC: Seismic protection laboratories, as part of Collapsing buildings, bridges and other structures due to earthquakes result in economic and human loss. The JRC's test laboratory ELSA is working together with 18 European the networks established by the specific mobility and training of researchers programme, to test buildings (mock-ups or full-scale models) or other constructions. The aim is to develop and validate improvements concerning "Eurocodes" (Directive on construction products). This installation is unique in Europe. 4. INCREASING THE EFFECTIVENESS OF COMMUNITY PRENORMATIVE RESEARCH 4. 1 Coordination between the specific programmes of the 4th FWP The various specific programmes of the FWP do not have a coordinated policy where standards bodies are concerned. If all the normative needs required to develop a European quality promotion policy for products and services are to be taken into account, all the specific programmes and JRC should have some form of communication structure with the standard bodies and the users of standards. This would guarantee the harmonious and effective inclusion of the normative dimension in research projects. RECOMMENDATION A mechanism to improve communication and coordination between the specific research and innovation programmes, the JRC and the economic operators involved in standardization. 4. 2 Research specifically geared to standards Many prenormative research projects in Europe are never submitted for the various programmes of the 4th FWP. This is because the parties in question do not know that these projects are eligible since there is not sufficient information about the various programmes. Only the specific SMT programme is very active in the prenormative sector. However, it does not cover all needs since it is limited to measurements and testing. This situation will only get worse if Community research does not give wholehearted support to a quality policy where standards are an essential tool. The areas of prenormative research eligible in the various programmes should therefore be stressed. 14 RECOMMENDATIONS Make programme participants not or barely active in tlte field of standardization aware of the potential ofstandards where utilization ofresults is concerned Make proposers aware, at the preliminary evaluation stages, ofthe importance of the normative dimension (especially inprojects with quality objectives) for utilization ofresults. 4. 3 Prenormative research and the environment According to the objectives ofthe 5th programme of action for the environment "For a sustainable development", prenormative research should be promoted in the field of environmental protection. This applies in particular to research projects on industrial materials and technologies. Concern for the environment involves both the scientific and technical aspects and the socio-economic impact of projects. RECOMMENDATION The parties and participants involved in specific programmes need to be made aware ofthe need to take account ofthe environmental dimension ofthe results of research projects. 4. 4 Prenormative research and intellectual property rights For the normative dimension to be integrated in specific R&D programmes the fact has to be taken on board that prenormative research is not by definition an obstacle to the protection of intellectual property rights. Early dialogue and cooperation between researchers and standards bodies can remove any problems of intellectual property. The implication of this research on the property of results and their dissemination needs to be spelt out during the negotiation of research contracts and agreements between partners. Conflicts rarely arise for performance standards or standards providing a basis for the interoperability of new technologies. This aspect of relations between research and standardization was covered by a memorandum published by CEN/CENELEC in 1992 (CEN/CENELEC Memorandum No 8, 1992/03). A major conclusion of this memorandum was that potential conflicts are rare, given the areas and objectives of standards. A procedure guaranteeing copyright was drawn up. RECOMMENDATIONS Improve communication between researchers and standards bodies to fdcilitate the protection of intellectual property rights when the results of research are transferred to standards bodies1. The First Action Plan for Innovation in Europe (COM(96)589 final, 20/11/1996). 15 4. 5 Prenormative research and innovation1 Rather than acting as a brake, creating an environment which is conducive to innovation will promote performance standards and voluntary agreements, improve the juxtaposition between tlie establishment of standards and scientific and technical development and increase the awareness of the authors and users of standards, especially SMEs. RECOMMENDATION Member States are asked manufacturers and suppliers andto opt, wherever possible, for performance standards. the adoption of voluntary standards between to encourage 4. 6 Transfer of results to standards bodies The results of Community research projects (direct action by the JRC or indirect) can be optimized through standardization. This will depend both on the transfer of the results to the standards bodies (authors and users) and on the phasing of research with the various preparatory stages. Presentation of results and the method of transfer must be set out at the project design stage. Experience with the specific SMT programme has shown that researchers rarely make this presentation effort, either as regards the content, the form of information, the identification of CEN, CENELEC or ETSI committees, the inclusion of these committees in identification or the utilization of research results. To remedy these shortcomings, proponents have been asked to include, at the proposal stage (evaluation criterion), all the requisite information and all the means to be used. A clause has also been added to contracts to guarantee communication between researchers anti standards bodies. RECOMMENDATIONS Guarantee that when projects are evaluated relations with the standards bodies and an expression oftheir needs are recognized Guarantee that the conditions are included in RTD project contracts for the transfer of results to standards bodies. Guarantee that as projects unfold purely normative activities are carried out in parallel with the research. TJie JRC must guarantee transfer ofthe results ofits research to the standards bodies. 4. 7 International dimension of prenormative research Being a tool to improve the quality of products and services, standardization, as mentioned above, comes witliin the framework of world trade rather than the Community. This is especially so of emerging and enabling technologies. In this case it is essential for prenormative research to be part of a supra-Community context. There should thus be collaboration with participants from third countries in order to guarantee the acceptability of standards to emerge from this research. In this way, standardization, while taking account of the economic and socio-cultural needs of the partners, can make for a European approach at world level. The First Action Plan for Innovation in Europe (COM(96)589 final, 20/11/1996). 16 RECOMMENDATION Examine the possibility, in conjunction with the economic operators (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSI, etc), of opening up prenormative projects to non-European partners to guarantee their adaptation and acceptance, as well as the transfer ofresults, at international level 4. 8 Dedicated calls for proposals of the specific SMT programme Promoters and producers are rarely enthusiastic about normative research. Furthermore, in the Commission's conventional mechanism for calls for proposals the rate of success is poor, and thus researchers are not encouraged to build projects along these lines. The pilot project for dedicated calls in the specific SMT programme, on the other hand, meets the specific needs of prenormative research. The introduction of this system of calls has required standards bodies to set up a selection process for their topics and priorities with every guarantee of fairness and transparency. The criteria and mechanisms for selecting topics are specific to each body, depending on their structures and rules of operation. The Commission, for its part, organizes an evaluation independent of the topic submitted and the technical documents that accompany them. In addition to the specific nature of the topics, this system could apply to the "urgencv" of problems to be tackled, with a shortening of the time span between the selection of the topic and the commencement of research work. Being entirely horizontal in function, the specific SMT programme could assist the other research programmes and provide a coordinating function for prenormative activities. RECOMMENDATIONS Identify prenormative research needs in the specific programmes which have been identified during the implementation ofthe 4th FWPand at JRC, indicating the urgency of the problems. Adapt selection procedures for the topics and projects ofthe dedicated calls, especially in urgent cases. 4. 9 Kev actions1 ofthe 5th Research and Development Framework Programme Since standardization is of strategic interest at the European level, prenormative research has obvious added value. Consequently, the results of a prenormative research project in one of the thematic programmes ofthe 5th FWP could be of interest to other projects or other programmes or structures. Similarly, other quality tools developed in the thematic programmes or at the JRC (e. g. new measuring instruments, new methods of measurement and control of production, results of impact studies on processes or products, etc. ) should, together with prenormative research projects, form part of a coherent whole which should be coordinated. Optimisation of approaches and investments needs global coordination of resources and research projects in support of standardisation. Given the wide subject matter of standards, this coordination must transcend the structures of RTD programmes and integrate them in projects geared to regulations (directives, etc). l Commission working paper "Towards the Fifth Framework programme: scientific and technological objectives"', COM(97) 47 final, 12/02/97. 17 A strategy of this kind should, for example, be put in place in each thematic programme of the 5th FWP, backed up if needed at the level of "key actions", so as to take account of the needs of prenormative research. RECOMMENDATIONS A capability should be provided for in each thematic programme ofthe 5th FWP, backed up if needed at the level of "key actions", which ensures the monitoring of prenormative projects and other projects developing tools in support of quality such as : measurements, tests, management and quality assurance techniques. ; Member States should be prompted to step up tlteir information activities to make the economic operators involved in standardisation, including SMEs, aware ofthe role played by standards in optimising and disseminating results. 5. CONCLUSIONS The approach to and investment in community RTD need to be optimized and coordinated in order to promote the normative impact. The measures proposed above should be seen as priorities for improving prenormative research and the quality of structures and standards. Some of these recommendations require fairly significant changes whereas others could be put into effect quite quickly. In order of priority, these are as follows: - To set up a mechanism to improve communication and coordination between research and innovation programmes, the JRC, and the economic operators involved in standardization; - A capability should be provided for in each thematic programme of the 5th FWP, backed up if needed at the level of "key actions", which ensures the monitoring of prenormative prqjects and other prqjects developing tools in support of quality such as: measurements. tests, management and quality assurance techniques. ; - Member States should be prompted to step up their information activities to make the economic operators involved in standardisation, including SMEs, aware ofthe role played by standards in optimising and disseminating results. 18 ISSN 0254-1475 COM(98) 31 final DOCUMENTS EN 15 01 10 Catalogue number : CB-CO-98-024-EN-C ISBN 92-78-30235-X Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg 11


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 204/98 af 27. januar 1998 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 28. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 21/7 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 204/98 af 27. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelses- bestemmelser og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2375/96 (2), særlig artikel 4, stk. 1, importordningen frugt for til under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 af 28. december 1992 om den regningsenhed og de omregningskurser, der skal anvendes i den fælles land- brugspolitik (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (4), særlig artikel 3, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af af de multilaterale resultaterne handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 5. (3) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (4) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. L 21/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 27. januar 1998 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KN-kode Tredjelandskode (1) (ECU/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 068 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 448 508 600 624 625 999 204 624 999 052 204 464 624 662 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 052 064 388 400 999 44,5 106,4 159,7 103,5 159,1 132,9 85,9 126,0 72,2 72,2 137,3 159,1 148,2 41,8 36,5 31,2 48,3 27,7 41,1 61,2 58,1 32,0 42,0 65,3 78,8 72,1 55,2 93,7 140,5 78,9 51,1 83,9 56,7 82,4 69,6 53,3 90,2 102,0 102,7 58,0 81,2 113,1 88,4 105,3 102,9 102,4 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: 98/112/EG: Kommissionens beslut av den 27 januari 1998 om att tillåta medlemsstaterna att bevilja undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 77/93/EEG avseende annan potatis än utsädespotatis med ursprung i Slovenien

eurovoc_concepts:
Slovenia
derogation from EU law
import
plant health legislation
potato
protection of plant life

formats: html pdf print

text: 4. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 28/43 KOMMISSIONENS BESLUT av den 27 januari 1998 om att till(cid:134)ta medlemsstaterna att bevilja undantag fr(cid:134)n vissa best(cid:132)mmelser i r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG avseende annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis med ursprung i Slovenien (98/112/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT har bekr(cid:132)ftats i prover av potatis som inf(cid:148)rts i enlighet med beslut 97/3/EG. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, 1976 med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 77/93/EEG av den 21 december att skadeg(cid:148)rare p(cid:134) v(cid:132)xter eller v(cid:132)xtprodukter f(cid:148)rs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemen- skapen (1), senast (cid:132)ndrat genom kommissionens direktiv 97/14/EG (2), s(cid:132)rskilt artikel 14. 1 i detta, om skydds(cid:134)tg(cid:132)rder mot med beaktande av Luxemburgs beg(cid:132)ran, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Enligt best(cid:132)mmelserna i direktiv 77/93/EEG f(cid:134)r annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis med ursprung i Slovenien i princip inte f(cid:148)ras in till gemenskapen p(cid:134) grund av risken att potatissjukdomar som (cid:132)r ok(cid:132)nda inom gemenskapen f(cid:148)rs in. Genom beslut 96/114/EG ( 3) och 97/3/EG (4) till(cid:134)ter kommissionen vissa medlemsstater att bevilja undantag vad g(cid:132)ller annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis med ursprung i Slovenien under s(cid:132)rskilda villkor under s(cid:132)songerna 1996 och 1997. Mot bakgrund av de krav som fastst(cid:132)lls i punkt 25. 3 i bilaga IV del A avdelning I till direktiv 77/93/EEG och p(cid:134) grundval av de uppgifter Slovenien har l(cid:132)mnat in, och internationell (cid:132)r det uppenbart att Slovenien inte (cid:132)r ett land d(cid:132)r det (cid:132)r k(cid:132)nt att potato spindle tuber viroid f(cid:148)rekommer. vetenskaplig teknisk litteratur, Av tekniska orsaker har ingen import (cid:132)gt rum i enlighet med beslut 96/114/EG. Ingen f(cid:148)rekomst av skadeg(cid:148)rare (1) EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (2) EGT L 87, 2. 4. 1997, s. 17. (3) EGT L 27, 3. 2. 1996, s. 33. (4) EGT L 1, 3. 1. 1997, s. 3. De f(cid:148)reh(cid:134)llanden som motiverar tillst(cid:134)ndet kvarst(cid:134)r fortfa- rande. Kommissionen kommer att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att Slovenien g(cid:148)r all den tekniska information tillg(cid:132)nglig som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r att utv(cid:132)rdera den slovenska potatisproduktionens fyto- sanit(cid:132)ra status. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga kommitt(cid:130)n f(cid:148)r v(cid:132)xtskydd. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Medlemsstaterna till(cid:134)ts h(cid:132)rmed att, i enlighet med villkoren i punkt 2, bevilja undantag fr(cid:134)n artikel 4. 1 i direktiv 77/93/EEG med avseende p(cid:134) de f(cid:148)rbud som anges i del A, punkt 12 i bilaga III till n(cid:132)mnda direktiv och som g(cid:132)ller annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis med ursprung i Slovenien. 2. Ut(cid:148)ver de krav f(cid:148)r potatis som fastst(cid:132)lls i bilagorna I och II till direktiv 77/93/EEG skall f(cid:148)ljande s(cid:132)rskilda villkor uppfyllas: a) Potatisen skall vara annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis. b) Den skall ha odlats av uts(cid:132)despotatis som certifierats enligt Sloveniens system f(cid:148)r potatiscertifiering, eller som certifierats i en av medlemsstaterna eller i n(cid:134)got annat land som enligt direktiv 77/93/EEG till(cid:134)ts f(cid:148)ra in uts(cid:132)despotatis till gemenskapen. c) Den skall ha odlats i omr(cid:134)den som (cid:132)r fria fr(cid:134)n Syn- chytrium endobioticum (Schilbersky) Percival, och d(cid:132)r inga symtom p(cid:134) Synchytrium endobioticum (Schilber- sky) Percival har iakttagits varken p(cid:134) produktionsorten eller i dess omedelbara n(cid:132)rhet sedan inledningen av en till(cid:132)mplig period. d) Potatisen skall ha odlats i omr(cid:134)den d(cid:132)r Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith inte har p(cid:134)visats. L 28/44 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 98 e) Regelbunden planerad kontroll av importen till Slove- nien och av uts(cid:132)despotatis och matpotatis som saluf(cid:148)rs i Slovenien skall forts(cid:132)tta genom unders(cid:148)kning och analys av representativa prover med vetenskapligt erk(cid:132)nda metoder f(cid:148)r uppt(cid:132)ckt av Clavibacter michiga- nensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spiecker- mann och Kotthoff) Davis et al. , Pseudomonas sola- nacearum (Smith) Smith och potato spindle tuber viroid. f) Potatisen skall ha hanterats med maskiner som (cid:132)r f(cid:148)r dem eller som desinficerats p(cid:134) avsedda endast l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt efter att ha anv(cid:132)nts f(cid:148)r andra (cid:132)ndam(cid:134)l. g) Den skall packas antingen i nya s(cid:132)ckar eller i beh(cid:134)l- lare som har desinficerats p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt och en offi- ciell etikett med de uppgifter som anges i bilagan skall f(cid:132)stas p(cid:134) varje s(cid:132)ck eller beh(cid:134)llare. h) Innan potatisen exporteras skall den ha rengjorts fr(cid:134)n jord, l(cid:148)v och andra v(cid:132)xtrester. i) Potatis som (cid:132)r avsedd f(cid:148)r gemenskapen skall (cid:134)tf(cid:148)ljas av ett sundhetscertifikat utf(cid:132)rdat i Slovenien i enlighet med artikel 7 i direktiv 77/93/EEG p(cid:134) grundval av den unders(cid:148)kning som f(cid:148)reskrivs i det direktivet; i synnerhet skall intygas att produkterna (cid:132)r fria fr(cid:134)n de skadeg(cid:148)rare som avses i c och e. Certifikatet skall under rubriken ”Ytterligare uppgif- ter” inneh(cid:134)lla texten ”denna s(cid:132)ndning uppfyller de villkor som fastst(cid:132)llts i beslut 98/112/EG”. j) Potatisen skall f(cid:148)ras in via de inf(cid:148)rselorter som (cid:132)r bel(cid:132)gna inom territoriet f(cid:148)r den medlemsstat som till(cid:132)mpar detta undantagsf(cid:148)rfarande och som har utsetts av den medlemsstaten f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l. I de fall inf(cid:148)rsel till gemenskapen sker i en medlemsstat som inte (cid:132)r den medlemsstat som till(cid:132)mpar detta undantagsf(cid:148)rfarande, skall de ansvariga officiella organ som anges i direktiv 77/93/EEG i den medlemsstat d(cid:132)r inf(cid:148)rsel sker ge information till och samarbeta med de angivna officiella organen i den medlemsstat som till(cid:132)mpar detta undantagsf(cid:148)rfarande f(cid:148)r att s(cid:132)ker- st(cid:132)lla att best(cid:132)mmelserna i det h(cid:132)r beslutet efterlevs. k) f(cid:148)re inf(cid:148)rsel till gemenskapen i Import(cid:148)ren skall tillr(cid:132)ckligt god tid i f(cid:148)rv(cid:132)g underr(cid:132)tta de n(cid:132)mnda ansvariga officiella organen i den ber(cid:148)rda medlems- staten om varje parti som inf(cid:148)rs och den medlems- staten skall sedan utan dr(cid:148)jsm(cid:134)l vidarebefordra uppgif- terna till kommissionen och ange: — typ av material, — kvantitet, — angiven importdag och inf(cid:148)rselort. Import(cid:148)ren skall f(cid:148)re inf(cid:148)rsel officiellt informeras om de villkor som fastst(cid:132)lls i a till 1. l) De kontroller som kr(cid:132)vs i enlighet med artikel 12 i direktiv 77/93/EEG skall utf(cid:148)ras av de ansvariga offici- ella organ som avses i det direktivet. Utan att detta p(cid:134)verkar den (cid:148)vervakning som avses i artikel 19a. 3, andra strecksatsen f(cid:148)rsta m(cid:148)jligheten skall kommis- sionen fastst(cid:132)lla i vilken utstr(cid:132)ckning de kontroller som avses i artikel 19a. 3 andra strecksatsen andra m(cid:148)jligheten i det direktivet skall integreras i kontroll- programmet enligt artikel 19a. 5 c i det direktivet. m) Medlemsstater som anv(cid:132)nder detta undantag skall, d(cid:132)r det (cid:132)r l(cid:132)mpligt och i samarbete med den medlemsstat d(cid:132)r inf(cid:148)rseln g(cid:148)rs, s(cid:132)kerst(cid:132)lla att minst tv(cid:134) prover om 200 potatiskn(cid:148)lar tas fr(cid:134)n varje leverans om 50 ton eller en del av s(cid:134)dan potatis som importeras enligt detta beslut f(cid:148)r officiell unders(cid:148)kning vad avser Pseu- domonas solanacearum, i enlighet med gemenska- pens ordning f(cid:148)r interimistiska prov f(cid:148)r diagnos, p(cid:134)vi- sande och identifiering av Pseudomonas solana- cearum och, n(cid:132)r det g(cid:132)ller Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus, skall detta ske i enlighet med gemen- skapens fastst(cid:132)llda metod f(cid:148)r uppt(cid:132)ckt och diagnos av sepedonicus. Om Clavibacter michiganensis misstanke f(cid:148)religger skall partierna h(cid:134)llas (cid:134)tskilda under officiell kontroll och f(cid:134)r inte saluf(cid:148)ras eller anv(cid:132)ndas innan det har fastst(cid:132)llts att f(cid:148)rekomst av Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus eller Pseu- eller domonas uppt(cid:132)cktes vid unders(cid:148)kningarna. solanacearum inte misst(cid:132)nktes ssp. Artikel 2 Medlemsstaterna skall genom den underr(cid:132)ttelse som anges i f(cid:148)rsta meningen i artikel 1. 2 k, informera (cid:148)vriga medlemsstater och kommissionen om tillst(cid:134)ndet anv(cid:132)nds. De skall f(cid:148)re den 1 september 1998 f(cid:148)rel(cid:132)gga kommis- sionen och (cid:148)vriga medlemsstater uppgifter om kvantiteter som importeras i enlighet med detta beslut och en detaljerad teknisk rapport om den officiella unders(cid:148)kning som avses i artikel 1. 2 m. Kopior av samtliga sund- hetsintyg skall skickas till kommissionen. Artikel 3 1. Det tillst(cid:134)nd som beviljas i artikel 1 skall till(cid:132)mpas under perioden 1 februari 1998–30 juni 1998. Tillst(cid:134)ndet skall (cid:134)terkallas om det fastst(cid:132)lls att vill- 2. koren i artikel 1. 2 inte har varit tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra att skadeg(cid:148)rare f(cid:148)rs in eller att de inte har uppfyllts. 4. 2. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 28/45 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 27 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA Information som m(cid:134)ste finnas p(cid:134) etiketten (som anges i artikel 1. 2 g) 1. Namnet p(cid:134) den myndighet som utf(cid:132)rdar etiketten. 2. Namnet p(cid:134) export(cid:148)rsorganisationen om s(cid:134)dan finns. 3. Texten ”annan potatis (cid:132)n uts(cid:132)despotatis av slovenskt ursprung”. 4. Sort. 5. Produktionsorten (namnet p(cid:134) v(cid:132)xtskyddskontoret p(cid:134) distriktsniv(cid:134) d(cid:132)r produktionsorten (cid:132)r bel(cid:132)gen b(cid:148)r n(cid:132)mnas). 6. Storlek. 7. Deklarerad nettovikt. 8. Texten ”I (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med EG:s krav 1998”. 9. Ett tryckt eller st(cid:132)mplat m(cid:132)rke fr(cid:134)n den slovenska myndigheten f(cid:148)r v(cid:132)xtskydd


title: Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä - Altener II

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
competitiveness
renewable energy
security of supply

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 12. 1997 KOM(97) 646 lopull. 97/0106 (SYN) Muutettu ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä - ALTENER II (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Komissio hyväksyi maaliskuun 12. päivänä 1997 ehdotuksen Neuvoston päätökseksi koskien monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energiavarojen käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener II). Ehdotus perustuu perussopimuksen 130(s) artiklaan, joka määrää yhteistoimintamenettelystä Euroopan parlamentin kanssa. Marraskuun 6. päivänä 1997 Parlamentti lausui ensimmäisen käsittelykierroksen mielipiteensä. Kahdestakymmenestäneljästä (24) lisäyksestä äänestettiin ja ne hyväksyttiin. Parlamentin tärkeimmät kiinnostuksen kohteet vastasivat Komission näkemystä. Näistä kahdestakymmenestäneljästä lisäyksestä Komissio hyväksyi seitsemän kokonaisuudessaan ja kymmenen muutetussa kieliasussa. Komissio ei hyväksynyt seitsemää lisäystä, ja yhden (lisäys nro 20) vain osittain, seuraavista syistä: - lisäys nro 1 On asiaan sopimatonta viitata konferenssijulkaisuun lainopillisessa tekstissä. - lisäys nro 3 kuten edellä - lisäys nro 4 Kysymys epäsuorien kustannusten huomioon ottamisesta tariffilaskelmissa ei kuulu tämän ohjelman piiriin, vaan pikemminkin ehdotukseen yhteisön strategiaksi uusiutuvien energiavarojen käytöstä, jonka Komissio esittää Parlamentille ja Neuvostolle erikseen. - lisäys nro 14 Rahoitusmäärät päätetään normaalin budjettikäsittelyn mukaisesti, jossa budjettiviranomaiset ottavat huomioon kaikki asiaankuuluvat seikat, mukaanlukien kysymykset uusiutuvista energiavaroista ja kasvihuonekaasuista. - lisäys nro 20 Alakohtiin 3, 4 ja 5 kuuluvat käsitteet sisältyvät epäsuorasti alkuperäisen luonnoksen ensimmäiseen ja kolmanteen kohtaan. - lisäys nro 24 Raportointimenettelystä on jo määrätty 6 artiklassa. - lisäys nro 26 Komitelogista on olemassa viralliset määräykset, eikä tämän tekstin tulisi määrätä muuta. - lisäys nro 27 kuten edellä Neuvostoa pyydetään hyväksymään yhteinen kantansa liitteenä olevan muutetun ehdotuksen mukaisesti. Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II) Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon , ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien, noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä Euroopan parlamentin kanssa yhdessä toimien, sekä katsoo, seuraavaa: sekä katsoo, seuraavaa: 1. Perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön 1 Perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö. toimien yhtenä tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö. 2. Perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun 2 1 a Perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan, ALTKNER-ohjelmat edistävät osaltaan terveyden suojelua. politiikkaan, ALTENER-ohjelmat edistävät osaltaan terveyden suojelua. 3 4. 5. 6. Neuvosto ilmoitti 29 päivänä lokakuuta 1990 pitämässään kokouksessa, että sen tavoitteena on C02-päästöjen vakauttaminen koko yhteisössä vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. Neuvoston päätöksellä 93/398/ETY, perustettiin C02- päästöjenja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä. Yhteisön energian kulutuksesta aiheutuvat C02-päästöt lisääntyvät normaalin talouskasvun vallitessa todennäköisesti noin 3 prosenttia vuosina 1995-2000; siksi on olennaisen tärkeää ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä. Neuvosto totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa arviointikertomuksessa, joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen; samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, minkälaisiin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla Neuvosto ilmoitti 29 päivänä lokakuuta 1990 pitämässään kokouksessa, että sen tavoitteena on C02-päästöjen vakauttaminen koko yhteisössä vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä. Neuvoston päätöksellä 93/398/ETY1, perustettiin C02- päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä. Yhteisön energian kulutuksesta aiheutuvat C02-päästöt lisääntyvät normaalin talouskasvun vallitessa todennäköisesti noin 3 prose nttia vuosina 1995-2000; siksi on olennaisen tärkeää ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä. Neuvosto totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa arviointikertomuksessa, joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen; samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, minkälaisiin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla Komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa ja 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan parlamentille ja neuvostolle näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden asemasta. Euroopan parlamentti kehotti 4 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymässään päätöslauselmassa komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi. Komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen. Euroopan parlamentti kehotti 14 päivänä marraskuuta 1996 hyväksymässään päätöslauselmassa komission valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka komissiota luomaan rahoitusohjelman, jonka tarkoituksena on edistää kestävää energiankäyttöä. 9. 10. Komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa ' ja 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa3 Euroopan parlamentille ja neuvostolle näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden asemasta. Euroopan parlamentti kehotti 4 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymässään päätöslauselmassa4 komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi. Komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla5 Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen Euroopan parlamentti kehotti 14 päivänä marraskuuta 1996° hyväksymässään päätöslauselmassa komission valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka komissiota luomaan rahoitusohjelman, jonka tarkoituksena on edistää kestävää energiankäyttöä; lisäksi se vaati 15 päivänä toukokuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa7 komission tiedonannosta "Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja" nimenomaisesti lujitetun II 12. 13. 14. 11. 12. 13. 14 Perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; tämä toiminta kattaa muun muassa energia-alan. Neuvosto hyväksyi päätöksellä 93/500/ETY yhteisön ohjelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä yhteisössä (ALTENER), jonka tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian kokonaistuotannosta; mainittu ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. Yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1110/94/EY, sellaisena kun se on muutettuna päätöksellä 616/96, perustettiin neljäs puiteohjelma tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja edistämistä silmällä ALTENER II -ohjelman nopeaa hyväksymistä. Perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; tämä toiminta kattaa muun muassa energia-alan. Neuvosto hyväksyi päätöksellä 93/500/ETY8 yhteisön ohjelman uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä yhteisössä (ALTENER), jonka tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian kokonaistuotannosta; mainittu ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997. Yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä No 1110/94/EY', sellaisena kun se on muutettuna päätöksellä 616/9610, perustettiin neljäs puiteohjelma tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja edistämistä silmällä pitäen; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline. pitäen, ALIENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline. 14a. Viideneen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan puiteohjelman on lisäksi kiinnitettävä erityistä huomiota energiaan ja ALTENER II - ohjelman on jälleen oltava tärkeä tätä tulevaa ohjelmaa täydentävä väline. 14. b. Uusiutuvat energiamuodot ovat yhteisölle merkittävä energialähde, joilla on huomattava kaupallinen potentiaali ja niiden kehittämistä olisi tämän vuoksi tuettava erityisellä strategialla ja kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla niistä tehtäisiin toteuttamiskelpoisia ja kilpailukykyisiä ja luotasiin suotuisa ympäristö investoinneille. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä ympäristöön että energian saannin varmuuteen; ainoastaan uusiutuvien energialähteiden vapaa ja laaja kehittäminen mahdol 1 i st aa njiden taloudellisten vaikutu st en ja työllistämismahdollisuuksien täysimääräisen hyödyntämisen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset. Tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä. Uusiutuvien energialähteiden tulisi kattaa riittävä osuus energian sisämarkkinoista Euroopassa. 15. 15. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset. Tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä. 16. 16. a. Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen voi auttaa luomaan kilpailukykyisen energi ajäj j est el man k o k o Eurooppaan ja kehittämään yjusiutu viiin energialäht ci siin perustuvan curooppal ai sen teollisuuden, jolla on laajat investointi- ja taitotiedon vientimahdollisuudet kolmansissa maissa ja johon yhteisö voi osallistua. 17. Ohjelman toteutuksen tulisi 17. Ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen. tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen 18 On poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II - ohjelma Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston päätelmien mukaisesti ja siten kuin toukokuussa 1994 annetussa asiaa koskevassa komission tiedonannossa neuvostolle on esitetty, sekä Kyprokselle, 18. On poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II - ohjelma Keski- ja Itä-Euroonan assosioituneille maille kesäk mssa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa- neuvoston päätelmien mukaisesti ja siten kuin toukokuussa 1994 annetussa asiaa koskevassa komission tiedonannossa neuvostolle on esitetty, sekä Kyprokselle, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: I / artikla Perustetaan viisivuotinen, toimenpiteitä ja toimia sisältävä ALTENER II -niminen ohjelma, jäljempänä "ohjelma", uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä. 1. / artikla Perustetaan viisivuotinen, toimenpiteitä ja toimia sisältävä ALTENER II -niminen ohjelma, jäljempänä "ohjelma1', uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on: Tämän ohjelman tavoitteena on: (a) auttaa luomaan tarvittavat edellytykset uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle, erityisesti (a) auttaa luomaan tarvittavat edellytykset uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle, erityisesti lainsäädännölliset, sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset; lainsäädännölliset, sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset; (b) edistää yksityisiä ja julkisia investointeja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön. (b) edistää yksityisiä ja julkisia investointeja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja käyttöön. Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden saavuttamista: C02- päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen, energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys. Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden saavuttamista: C02- päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattaminen energiataseessa, noudattaen yhteisön strategiaa uusiutuville energialähteille, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen, energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, alueellinen ja paikallinen kehitys, uusien työpaikkojen luominen ja eurooppalaisen teollisuuden tukeminen. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, joilla pyritään täyttämään 1 kohdan tavoitteet. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, joilla pyritään täyttämään 1 kohdan tavoitteet. 3. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoituskehyksiin asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoituskehyksiin asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä. 1 (a) 2 Artikla Ohjelman perusteella rahoitetaan seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja toimenpiteitä: 2 Artikla Ohjelman perusteella rahoitetaan seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja toimenpiteitä: tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja (a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämiseksi Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kannalta suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu; (b) (c) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energia lähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: - paikallis- ja aluesuunnitteluun, - suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus-ja markkinavaiheisiin, tiedotukseen, - - opetukseen ja koulutukseen; komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien yhteensovittamista, keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon ja taitotiedon keräämistä, suhteellisen tärkeyden määrittämistä ja levittämistä varten; markkinastrategioiden kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat, ympäristövaikutusten ja pitkäiakaisen kustannuskehityksen vertaileva analysointi, sekä uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kannalta suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu; kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja välineitä uusiutuvien energia lähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet liittyvät: - paikallis- ja aluesuunnitteluun, - suunnittelusi ja arvioinn ssa tarvittaviin välineisiin, - uusiin rahoitus-ja markkinavaiheisiin, tiedotukseen, - - opetukseen ja koulutukseen; komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimien yhteensovittamista; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon ja taitotiedon keräämistä, suhteellisen tärkeyden määrittämistä ja levittämistä varten; muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon vaihtoa; (d) Poistetaan. kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden (e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden ja niihin liittyvän (b) (c) (d) (e) kasvua ja edistetään investointeja avustamalla toteutushankkeiden valmistelua ja esittelyä. taitotiedon markkinaosuuden kasvua tukemalla esittelyn ja kaupallistamisen välistä siirtymävaihetta ja edistetään investointeja avustamalla toteutushankkeiden valmistelua ja esittelyä. (f) toimet, joiden tarkoituksena on: - seurata uusiutuvien (f) toimet, joiden tarkoituksena on: - seurata uusiutuvien - energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamista; tukea toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjä aloitteita erityisesti siten, että pyritään parantamaan toimien, mukaan lukien kaikki yhteisön rahoittama toiminta, yhteensovittamista ja tehostamaan niiden yhteisvaikutusta; - energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttamista; tukea toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjä aloitteita erityisesti siten, että pyritään parantamaan toimien, kuten yhteisön ja muiden rahoituslaitosten. Euroopan investointipankki mukaanluettuna, rahoittaman toiminnan yhteensovittamista ja tehostamaan niiden yhteisvaikutusta, - seurata yhteisön ja sen - seurata yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymistä uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä; - arvioida ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta ja kustannustehokkuutta. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon myös ympäristökysymykset ja sosiaaliset näkökohdat. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä; tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien jäsenvaltioiden edistymistä uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä; - arvioida ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta ja kustannustehokkuutta. Tässä arvioinnissa otetaan huomioon myös ympäristökysymykset ja sosiaaliset näkökohdat, mukaanlukien työpaikkojen luominen. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä; tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia kustannuksia ja poistetaan näin ei-teknisiä esteitä. hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia kustannuksia ja poistetaan näin ei-teknisiä esteitä Näillä toimilla avustetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa, markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa, rakennus- ja toimilupien haussa, rahoitussuunnitelman laatimisessa, tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitoksen käyttöönotossa jne. Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita. - biomassa, mukaan lukien energiantuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu, - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, - pienen mittakaavan (< 10 MW) - - vesivoimahankkeet, tuulienergia, geoterminen energia; Näillä toimilla, viitaten erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten toimintaan, avustetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa, markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa, rakennus- ja toimilupien haussa, rahoitussuunnitelman laatimisessa, tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitoksen käyttöönotossa jne. Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita: - biomassa, mukaan lukien energiantuotantoon so vei uvat viljelylajikkeet, polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, kierrätykseen kelpaamattomat yhdyskuntajätteet, nestemäiset biopolttoaineet ja biokaasu, - aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, - - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, tuulienergia, - - geoterminen energia; 3 artikla Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan b ja-ë alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia näiden I. 2. 3 artikla Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia näiden 10 kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisista tai yksityisistä lähteistä tai näiden kahden yhdistelmistä. kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisista tai yksityisistä lähteistä tai näiden kahden yhdistelmistä. 3 Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen osalta 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti 4 artikla Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio. 4 artikla Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio. a) b) c) Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon: painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan, tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin, erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen, edellä 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avustamisen suhteelliset kustannukset, todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin määrä sekä useammille kuin yhdelle alueelle ja/tai valtiolle koituvat hyödyt, a) b) c) Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittami seen sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon: painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan, tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin, erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen, edellä 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avustamisen suhteelliset kustannukset, pitkän aikav Iin kaupalliset mahdollisuudet todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin määrä sekä useammille kuin yhdelle alueelle ja/tai valtiolle koituvat hyödyt, d) perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä ympäristönsuojeluun myönnettäviä d) perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä ympäristönsuojeluun myönnettäviä 11 valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat. Komissiota avustaa näiden ehtojen ja suuntaviivojen määrittelemisessä 5 artiklassa tarkoitettu komitea valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat. Komissiota avustaa näiden ehtojen ja suuntaviivojen määrittelemisessä 5 artiklassa tarkoitettu komitea. 5 artikla 5 artikla Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaa i. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 6 artikla 6 artikla Komissio esittää ohjelman toisen 1 vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen Tähän kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella. Komissio esittää ohjelman toisen 1. vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella. Komissio arvioi ohjelman 2 päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle Komissio arvioi ohjelman 2. päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle 12 ja alueiden komitealle. ja alueiden komitealle. 7 artikla 7 artikla Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, mukaan lukien rahoitusta koskevat säännökset, mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai itse assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen turvin niidensääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Keski-ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, mukaan lukien rahoitusta koskevat säännökset, mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai itse assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen turvin niidensääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 8 artikla 8 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen 3 1 päivään joulukuuta 2002 asti. Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen 31 päivään joulukuuta 2002 asti. 9 artikla 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 1 EYVL N:o L 167, 9. 7. 199. 1. s. 31 KOM(94) 659, 11. 1. 1995 1 KOM(95) 682, 13. 12. 1995 ' EYVL N:oC 211,22. 7. 19%, s. 27 * KOM(96) 576. lopuIL, 20. I II 996 •6. EYVL N:o C 362, 2. 12 1996. s. 279 7. EYVLN:oC 167, 2. 6. 1997. s. 160 8 EYVNN:oL235, 18. 9. 1993. s. 41. 9 E Y VN N:o L 126, 18. 5. 1994, s. I. 10. EYVN N:o L 86, 4. 4. 1996. s. 69. ISSN 1024-4492 KOM(97) 646 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 01 Luettelonumero : CB-CO-97-656-FI-C ISBN 92-78-28318-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg y


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 204/98 av den 27 januari 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text: 28. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 21/7 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 204/98 av den 27 januari 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europe- iska gemenskapen, av den med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr om till- 3223/94 l(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2375/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, december 1994 21 med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 januari 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 januari 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 325, 14. 12. 1996, s. 5. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 21/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 27 januari 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 212 624 999 052 068 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 448 508 600 624 625 999 204 624 999 052 204 464 624 662 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 052 064 388 400 999 44,5 106,4 159,7 103,5 159,1 132,9 85,9 126,0 72,2 72,2 137,3 159,1 148,2 41,8 36,5 31,2 48,3 27,7 41,1 61,2 58,1 32,0 42,0 65,3 78,8 72,1 55,2 93,7 140,5 78,9 51,1 83,9 56,7 82,4 69,6 53,3 90,2 102,0 102,7 58,0 81,2 113,1 88,4 105,3 102,9 102,4 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 206/98 DER KOMMISSION vom 27. Januar 1998 über die Erteilung von Ausfuhrlizenzen für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit juice
quantitative restriction

text: 28. 1. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 21/11 VERORDNUNG (EG) Nr. 206/98 DER KOMMISSION vom 27. Januar 1998 (cid:129)ber die Erteilung von Ausfuhrlizenzen f(cid:129)r Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gem(cid:129)se DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1429/95 der Kommission vom 23. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen f(cid:129)r die Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Verarbei- tungserzeugnisse aus Obst und Gem(cid:129)se mit Ausnahme der f(cid:129)r die Verarbeitungserzeugnisse mit Zusatz von Zucker gew(cid:132)hrten Ausfuhrerstattungen (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1007/97 (2), insbe- sondere auf Artikel 4 Absatz 1, Verringerung um die in Artikel 4 Absatz 1 der Verord- nung (EG) Nr. 1429/95 genannten Mengen (cid:129)berschritten, wenn auf die ab dem 23. Januar 1998 gestellten Antr(cid:132)ge ohne Einschr(cid:132)nkung Lizenzen mit Vorausfestsetzung der Erstattung erteilt werden. Infolgedessen ist es angezeigt, auf die am 23. Januar 1998 beantragten Mengen einen Verringerungskoeffizienten anzuwenden und die Antr(cid:132)ge auf Erteilung von Ausfuhrlizenzen mit Vorausfestsetzung der Erstattung abzulehnen, die sp(cid:132)ter im Hinblick auf eine Erteilung w(cid:132)hrend des laufenden Zeitraums gestellt werden (cid:190) in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Mit der Verordnung (EG) Nr. 1998/97 der Kommis- f(cid:129)r welche sion (3) wurden die Mengen festgelegt, Ausfuhrlizenzen mit Vorausfestsetzung der Erstattung beantragt werden k(cid:148)nnen. Von dieser Regelung ausge- nommen sind die im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe beantragten Ausfuhrlizenzen. Mit Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1429/95 wurden die Bedingungen festgelegt, unter denen die Kommission Sondermaßnahmen ergreifen kann, um die (cid:154)berschrei- tung der Mengen zu verhindern, f(cid:129)r die Ausfuhrlizenzen beantragt werden k(cid:148)nnen. Gem(cid:132)ß den der Kommission vorliegenden Informationen werden die im Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1998/97 angef(cid:129)hrten 354 Tonnen Orangensaft mit einem Zucker- gehalt von 55o Brix oder mehr nach Erh(cid:148)hung bzw. Artikel 1 Die am 23. Januar 1998 nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1998/97 f(cid:129)r Orangensaft mit einem Zuckerge- halt von 55o Brix oder mehr mit Vorausfestsetzung der beantragten Ausfuhrlizenzen werden zu Erstattung 81,7 % ausgestellt. Die nach dem 23. Januar 1998 und vor dem 24. Februar 1998 gestellten Antr(cid:132)ge auf Erteilung von Lizenzen f(cid:129)r die Ausfuhr des genannten Erzeugnisses mit Vorausfest- setzung der Erstattung werden abgelehnt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. Januar 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Januar 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 141 vom 24. 6. 1995, S. 28. (2) ABl. L 145 vom 5. 6. 1997, S. 16. (3) ABl. L 282 vom 15. 10. 1997, S. 22