title: Kommissionens forordning (EF) nr. 18/98 af 7. januar 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
man-made fibre
manufactured goods

formats: html pdf print

text: L 4/28 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 18/98 af 7. januar 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7, efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) A. PROCEDURE I juni 1997 afsluttedes antidumpingproceduren vedrørende importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien, uden at der indførtes foranstaltninger, da det ikke var muligt at frem- lægge tilstrækkelige beviser for dumpingimportens samlede skadelige virkninger til at begrunde indfø- relsen af foranstaltninger ud fra de oplysninger, der forelå vedrørende undersøgelsesperioden, selv om flere faktorer tydede på, at der fandt dumping sted. Men oplysninger, som Kommissionen fik til rådighed på et senere tidspunkt, indeholdt prima facie-beviser for, at situationen for EF-erhvervs- grenen kan være forværret som følge af fortsat dumpingimport fra Indien. Under disse omstæn- digheder har Kommissionen besluttet at indlede en ny antidumpingprocedure på grundlag af artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«), da der ikke kunne tages hensyn til de nye oplysninger i forbindelse med ovennævnte procedure. Den offentliggjorde således en meddelelse om indledning af denne procedure i juli 1997 i De Europæiske Fællesska- bers Tidende(3). (2) sagen, Kommissionen underrettede officielt de produ- center/eksportører og importører, som den vidste var berørt af repræsentanterne for samt eksportlandet om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1. (3) EFT C 201 af 1. 7. 1997, s. 8. (3) (4) (5) (6) (7) spørgeskemaer alle Kommissionen sendte eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra en indisk eksporterende producent. Ingen af importørerne besvarede Kommissionens spørgeskema. til I betragtning af det store antal EF-producenter, der støttede proceduren, besluttede Kommissionen at undersøge spørgsmålet om skade på grundlag af et udsnit af EF-producenter i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. Detaljerede spørge- skemaer blev sendt til dette udsnit af EF-producen- ter, og der blev modtaget oplysninger fra dem. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for vurderingen af den foreløbige fastlæggelse af, om der fandt dumping sted og forvoldtes skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: EF-producenter — Randers (Danmark) — Oliveira SA (Portugal) — Verto Portugal (Portugal) — Bihr Frères (Frankrig) — Quintas & Quintas (Portugal) — Cotesi (Portugal) — Sicor (Portugal) — Geo Gleistein & Sohn (Tyskland) Producent/eksportør — Garware-Wall Ropes Limited, Pune, Indien. Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 1996 til 31. maj 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen om- fattede perioden fra 1993 til udgangen af undersø- gelsesperioden. B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare flettet eller reb og tovværk, Den vare, der er omfattet af undersøgelsen er sejl- garn, ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropy- len, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), flettede og i andre tilfælde, og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/29 (8) (9) polyamider eller af polyester, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), flettede og i andre tilfælde. Varen, som beskrevet ovenfor henhører under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Varen har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri. Varen fremstilles i mange forskellige typer alt efter råmaterialesammensætning og antal kordeler i tovværket. 2. Samme vare i henseende til fremgik af undersøgelsen, at de forskellige Det typer af tovværk af syntetiske fibre, der sælges i fysiske egenskaber og Indien, anvendelsesformål er identiske med dem, der eksporteres til Fællesskabet. På samme måde har det tovværk, der fremstilles i Fællesskabet, og det, der eksporteres fra Indien til Fællesskabet, de samme egenskaber og konkurrerer indbyrdes. Det konkluderes derfor, at de må betragtes som samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grund- forordningen. C. DUMPING 1. Normal værdi (10) For at fastlægge den normale værdi analyserede Kommissionen først, om den samarbejdsvillige producent/eksportørs samlede salg på hjemmemar- kedet var repræsentativt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. at den samlede solgte mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Fællesskabet. Det frem- gik, at den samarbejdsvillige producent/eksportørs salg på hjemmemarkedet af tovværk af syntetiske fibre var repræsentativt. (11) Kommissionen derefter, undersøgte om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype, som eksporteredes til Fællesskabet, var repræsenta- tivt, dvs. om den solgte mængde udgjorde mindst 5 % af salgsmængden af den tilsvarende type ved eksport til Fællesskabet. af på den alene men over 10 % af den samlede salgsmængde, blev den normale værdi for den pågældende type fast- lagt vejede grundlag gennemsnitlige pris ved fortjenstgivende salg på salget hjemmemarkedet. til priser varetype udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde, blev salget på hjemmemarkedet anset for at være foregået i utilstrækkelige mængder som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen og blev derfor ikke medtaget. I de tilfælde, hvor enhedsomkostninger pr. over Solgtes den tilsvarende varetype ikke eller ikke i tilstrækkelige mængder i normal handel på hjem- memarkedet, og da ikke var nogen anden samar- bejdsvillig producent i Indien, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, og 6, litra b), i grundforordningen, dvs. på grundlag af alle omkostninger til fremstilling og salgs- og administrationsomkostninger og andre generelle omkostninger, som afholdtes af produ- centen/eksportøren, når denne producerede den pågældende varetype til salg på hjemmemarkedet, plus en fortjenstmargen baseret på denne produ- cents fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet. 2. Eksportpris (13) samarbejdsvillige producent/ Eftersom den eksportørs salg ved eksport til Fællesskabet gik direkte til uafhængige importører, blev eksport- prisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder. 3. Sammenligning (14) For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i overens- stemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforord- ningen i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der angiveligt påvirkede prissammen- ligningen. Der blev foretaget justeringer for transport-, for- sikrings-, klarerings- og håndteringsomkostninger, indirekte importafgifter, kreditomkost- afgifter, ninger og rabatter. (12) For de varetyper, som opfyldte dette krav, under- søgte Kommissionen derefter, om salget på hjem- memarkedet pr. varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet den så på det fortjenstgivende salg af de pågældende typer. I de tilfælde, hvor salget til priser over enhedsom- kostningerne pr. varetype udgjorde under 80 %, for (15) Den samarbejdende producent/eksportør hævdede, at der burde justeres importafgifterne på importerede råmaterialer. Dette blev imødekommet i de tilfælde, hvor det påvistes, at den told, der skulle betales for importerede råmaterialer, som fysisk var inkorporeret i den vare, der solgtes på hjemmemarkedet, blev varerne eksporteredes. refunderet, når L 4/30 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 Selskabet krævede også justering for fysiske egen- skaber, fordi en del tovværk, som eksporteredes til Fællesskabet, indeholdt en mindre del affald. Dette krav afvistes i henhold til artikel 2, stk. 10, i grund- forordningen, fordi selskabet ikke var i stand til at påvise, at denne fysiske forskel havde påvirket salgspriserne. Der blev også fremsat krav om justering for forskelle i andre faktorer, fordi det på grund af hjemmemarkedets infrastruktur var nødvendigt at opretholde et netværk af depoter over hele landet, hvilket påvirker prissammenligningen. Selskabet var imidlertid hverken i stand til at sætte tal på udgifterne i forbindelse med denne infrastruktur eller til at påvise, hvordan disse udgifter berørte priserne. Kravet blev derfor afvist. 4. Dumpingmargen (16) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grund- forordningen blev dumpingmargenen fastlagt på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. type og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsva- rende type ab fabrik. Af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen fremgik det, at der fandt dumping sted, og lig med at dumpingmargenen var forskellen mellem den normale værdi og prisen ved eksport til Fællesskabet. (19) Udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den vejede gennemsnit- lige dumpingmargen 96,4 %. (17) For de producenter/eksportører, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, blev dumpingmar- genen fastlagt i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. som den samarbejdende for at Der blev foretaget en sammenligning af oplysnin- gerne i Eurostat og den eksportmængde til Fælles- producent/ skabet, fastlægge samar- eksportør havde angivet, bejdsniveauet. Det fremgik af sammenligningen, at dette niveau var højt. I løbet af undersøgelsen fastslog Kommissionen imidlertid, at den eksport- mængde fra Indien til Fællesskabet, som den samarbejdende producent af den pågældende vare havde angivet, var højere end importmængden ifølge oplysningerne i Eurostat, muligvis på grund af forsinkelse i forbindelse med de nationale told- myndigheders rapportering. For at undgå at belønne eventuel manglende samarbejdsvilje blev dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige parter fastlagt for den repræsenta- tive varetype, for hvilken dumpingmargen var højst, forudsat at dette ikke resulterede i en lavere dumpingmargin end den, der var fastlagt for denne producent. Den resterende dumpingmargin blev derefter fastlagt på grundlag af dumpingmargenen for den varetype, der var udvalgt for den samarbej- dende producent. Udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den margen 251 %. D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET (18) De EF-producenter, som støttede proceduren, tegnede sig for ca. 96 % af produktionen i Fælles- skabet af den pågældende vare og udgjorde således erhvervsgrenen i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grund- forordningen. E. SKADE 1. Indledende bemærkninger Som anført i betragtning 6 har Kommissionen med henblik på fastlæggelsen af den forvoldte skade i den foreliggende procedure analyseret data vedrø- rende perioden 1993 til maj 1997. Med hensyn til skadesindikatorernes udvikling i den pågældende periode anvendte Kommissionen med henblik på en sammenligning år imidlertid tallene vedrørende de elleve måneder af undersøgelsespe- rioden (seks måneder i 1996 og fem måneder i 1997) som grundlag for en ekstrapolering af tallene for en tolv-måneders periode. for år (20) Det geografiske område for undersøgelsen var Fællesskabet i dets sammensætning på tidspunktet for indledningen af proceduren, dvs. Fællesskabet bestående af femten medlemsstater. 2. Indsamling af oplysninger om skade (21) Kommissionen anmodede om og modtog oplys- ninger fra alle producenter, som støttede procedu- ren, vedrørende produktion, salg og beskæftigelse (globale oplysninger). I betragtning af det store antal producenter i erhvervsgrenen i Fællesskabet baserede Kommissionen de resterende skadesindi- katorer på oplysninger fra et udsnit af EF-produ- center om kapacitet, kapacitetsudnyttelse, priser, rentabilitet, produktionsomkostninger, lagre og investeringer (stikprøveoplysninger). 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/31 Udvælgelsen fandt i henhold til artikel 17 i grund- forordningen sted på grundlag af geografisk belig- genhed og de pågældende selskabers størrelse i henseende til produktion og salg, og den omfatter såvel store som små selskaber. Det skal endvidere bemærkes, at over halvdelen af produktionen i Fællesskabet finder sted i en medlemsstat. Uanset dette lod Kommissionen også producenter fra andre medlemsstater indgå i stikprøven. De udvalgte selskaber tegnede sig for henholdsvis 47 % og 44 % af EF-erhvervsgrenens produktion og salg af den pågældende vare i undersøgelsespe- rioden. 3. Forbrug i Fællesskabet (22) Forbruget i Fællesskabet fastsattes på grundlag af globale oplysninger om EF-erhvervsgrenens salg og oplysninger i Eurostat om importmængde. Med hensyn til importen af varer med oprindelse i Indien justeredes oplysningerne i Eurostat for at tage hensyn til oplysninger, som var indgivet af den indiske samarbejdsvillige producent/eksportør og efterprøvet af Kommissionen. Ikke-samarbejdsvil- lige EF-producenters salg blev på grundlag af de foreliggende oplysninger sat til 4 % af alle EF- producenters samlede salg. På ovenstående grundlag steg forbruget i Fælles- skabet fra 21 820 tons i 1993 til 26 405 tons i 1995 og lå derefter forholdsvis stabilt og nåede op på 27 049 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en global stigning på 24 % i den pågældende periode. 4. Dumpingimportens omfang og markeds- andel (23) Den samlede dumpingimport af tovværk af synte- tiske fibre med oprindelse i Indien steg betydeligt i den pågældende periode fra 440 tons i 1993 til 1 342 tons i 1996 og faldt så til 1 239 tons i under- søgelsesperioden. Samlet steg dumpingimporten 182 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. tovværk af Markedsandelen for syntetiske fibre importeret fra Indien steg betydeligt mellem 1993 og undersøgelsesperioden, fra 2 % i 1993 til 5,1 % i 1996 og faldt derefter til 4,6 % i undersøgelsespe- rioden. 5. Priserne på dumpingimporten (24) For at fastslå, om de eksporterende producenter solgte deres varer til lavere priser end EF-producen- den samarbejdende i undersøgelsesperioden, terne sammenlignede Kommissionen priserne for de udvalgte EF-produ- center med eksportørs sammenlignelige priser i Fællesskabet. Som følge af det store antal forskellige typer af tovværk af synte- tiske fibre blev prissammenligningen foretaget på grundlag af et udsnit omfattende ca. 70 % af EF- producenternes salg af alle typer af tovværk af syntetiske fibre. De salgspriser, der for EF-erhvervsgrenens vedkom- mende blev taget i betragtning, var priserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik. Eksportørernes salgspriser (frit Fælles- skabets grænse) blev justeret for at tage hensyn til told og omkostninger, som påløb efter indførslen. varetype Transaktionerne med udgjorde en stor del af den samlede import fra Indien til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Alle priser sammenlignedes efter fradrag af alle afslag og rabatter, og sammenligningen fandt sted i samme handelsled. udvalgte den Det fremgik af sammenligningen (som fandt sted på grundlag af gennemsnitstal), at der i undersøgel- sesperioden var tale om underbudsmargener for importen af varer med oprindelse i Indien, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på mellem 0 % og 38 % med et samlet vejet gennemsnit på 16 %. Forskellene i disse margener afspejler de mange forskellige typer tovværk, der indgik i definitionen af den pågæl- dende vare. 6. EF-erhvervsgrenens situation (25) (26) a) Produktion (globale oplysninger) EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare steg i den betragtede periode fra 19 465 tons i 1993 til 22 373 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 15 %. Produktionen skal ses i i Fællesskabet, som steg forbruget 24 % i samme periode. forhold til b) EF-erhvervsgrenens salg (globale oplysninger) EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet steg i den betragtede periode fra 19 179 tons i 1993 til 20 784 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 8 %. Dette viser, at EF-produ- centernes salg ikke kunne følge tendensen i forbru- get, som steg 24 % i samme periode. L 4/32 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 c) Markedsandel (globale oplysninger) (27) faldt En sammenligning af udviklingen i salget og i det synlige forbrug i Fællesskabet viser, at EF-produ- centernes markedsandel i den betragtede periode. EF-producenternes markedsandel faldt fra 88 % i 1993 til 77,5 % i 1995, 78,6 % i 1996 og 76,8 % i undersøgelsesperioden. Det samlede tab af markedsandele var 11 procentpoint mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Det endvidere bemærkes, at EF-erhvervsgrenen tabte 10 procent- point i markedsandel mellem 1993 og 1995, som er den periode, hvor stigningen i importen fra Indien var særlig relevant. I 1996 skete der en mindre forbedring i EF-erhvervsgrenens markedsandel, men den var igen faldende i undersøgelsesperioden. skal skabet. EF-producenterne opretholder derfor almin- deligvis ikke lagre af betydning, selv om det under- tiden forekommer, at der er lagre af bestilte varer, som endnu ikke er solgt. g) Investeringer (stikprøveoplysninger) (31) De udvalgte selskabers årlige investeringer øgedes globalt fra 549 996 ECU i 1993 til 1 033 882 ECU i undersøgelsesperioden. Dette udgør en global stig- ning på 88 %. Det skal bemærkes, at denne bety- delige stigning for det meste skyldes investeringer i udskiftning af maskiner i den betragtede periode som led i et overordnet omstruktureringsprogram. d) Beskæftigelse (globale oplysninger) h) Produktivitet (stikprøveoplysninger) (28) Der var nedgang i beskæftigelsen i EF-erhvervs- grenen vedrørende den pågældende vare i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt fra 1 247 i 1993 til 1 129 i undersøgelsesperioden, dvs. 9 %. Trods en mindre forbedring mellem 1995 og 1996 var der igen nedgang i beskæftigelsen i undersøgel- sesperioden. e) Kapacitet, kapacitetsudnyttelse (stikprøveoplys- ninger) (29) Hvad angår kapaciteten skal det anføres, at facilite- terne til produktion af tovværk af syntetiske fibre også anvendes til fremstilling af andre varer, der ikke er omfattet af denne procedure, og som er underkastet sæsonsvingninger i efterspørgslen på markedet, f. eks. sejlgarn til landbruget. Der måtte derfor foretages et skøn over den kapacitet, som EF-erhvervsgrenen normalt anvender til fremstil- lingen af den pågældende vare. På dette grundlag øgedes kapaciteten lidt fra 16 164 tons i 1993 til 17 008 tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en stigning på 5 %. En sådan stig- ning var i overensstemmelse med forventningerne til væksten på markedet (en stigning på 24 % i forbruget i den betragtede periode). Kapacitetsud- nyttelsen var imidlertid forholdsvis stabil i den betragtede periode, nemlig fra 61 % i 1993 til 62 % i undersøgelsesperioden. f) Lagre (stikprøveoplysninger) (30) Det fremgår af undersøgelsen, at den pågældende vare sædvanligvis fremstilles på bestilling i Fælles- (32) EF-erhvervsgrenens produktivitet øgedes globalt fra 12,45 tons pr. ansat i 1993 til 15,2 tons pr. ansat i undersøgelsesperioden, trods en lettere nedgang i undersøgelsesperioden i forhold til 1996. Denne stigning i produktiviteten skal ses i sammenhæng med de omfattende teknologiske forbedringer af maskinerne til fremstilling af tovværk før og i løbet af den betragtede periode, hvilket gav mulighed for at indføre en mere effektiv og integreret produk- tionsproces. i) Prisudvikling (stikprøveoplysninger) (33) De vejede gennemsnitlige priser for den pågæl- dende vare, som solgtes af de udvalgte selskaber på markedet i Fællesskabet, svingede i den betragtede periode, men steg globalt set 1 %. Det skal endvidere bemærkes, at det konstateredes, at disse priser i langt de fleste tilfælde var betyde- ligt lavere end EF-producenternes priser i hele den betragtede periode, medens priserne på importen fra Indien faldt 6 % i den betragtede periode. j) Rentabilitet (stikprøveoplysninger) (34) rentabilitet EF-erhvervsgrenens formindskedes udtrykt i procent af nettosalget fra et vejet gennem- snitligt tab på 1,7 % i 1993 til et vejet gennemsnit- ligt tab på 7,1 % i undersøgelsesperioden. Det skal dog bemærkes, at den finansielle situation forvær- redes specielt fra 1995 og fremefter, fra et tab på 1,2 % til et tab på 7,1 % i undersøgelsesperioden. 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/33 7. Konklusioner vedrørende skade (35) Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen led under et betydeligt pristryk fra importen af varer med oprindelse i Indien i hele den betragtede periode, til priser, der var indtil 38 % lavere. EF- erhvervsgrenen led desuden et stort tab af mar- kedsandele (11 procentpoint) på et tidspunkt, hvor forbruget i Fællesskabet steg 24 %. Beskæftigelsen syntes også at være faldende trods erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser. EF-erhvervsgrenen oplevede endvidere en betydelig forværring af de finansielle resultater fra 1995 og fremefter og et vejet gennemsnitligt tab på 7,1 % af nettosalget i undersøgelsesperioden. gennemsnitligt var mellem 16 % og 38 % lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsespe- rioden. Priserne på de importerede varer fra Indien lå i hele den betragtede periode desuden konstant betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Dette prisunderbud fortsatte i undersøgelsesperio- den, trods den forholdsmæssige nedgang i import- mængden fra Indien i denne periode. Det konstate- redes også, at de indiske priser var de laveste på markedet i perioden. (37) Hvad angår EF-erhvervsgrenens finansielle situa- tion, var den ikke gunstig i begyndelsen af den betragtede periode, men den var betydeligt forværret ved udgangen af perioden. På baggrund af ovenstående analyse har Kommis- sionen foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgre- som nen er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i grundforordningen. blevet påført væsentlig skade F. ÅRSAG TIL SKADE 1. Virkningerne af dumpingimporten (36) Ved undersøgelsen af, om EF-erhvervsgrenen var påført væsentlig skade som følge af virkningerne af dumpingimporten, konstaterede Kommissionen en betydelig stigning (182 %) i dumpingimporten mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at importen til Fællesskabet af varer med oprindelse i Indien mere end fordobledes i den perioden mellem 1993 kumulerede 3 imports markedsandel procentpoint, medens EF-erhvervsgrenen gik 10 procentpoint samme periode. Mellem 1996 og undersøgelsesperioden var der en mindre nedgang i importen fra Indien. Dumpingimporten fra Indien var alligevel betydelig i hele undersøgel- sesperioden. og øgedes tilbage i 1996, og Det skal også bemærkes, at markedet for tovværk af syntetiske fibre er prisfølsomt og gennemsigtigt. Kommissionen fastslog, at den vare, der er omfattet af undersøgelsen, også må betragtes som en forbrugsvare, og at der er tendens til at enhver form for pres på priserne har øjeblikkelige virkninger for markedet. Kommissionen konstaterede i samme forbindelse, som at importen fra Indien solgtes til priser, Det er muligt at notere to særskilte faser. Mellem 1993 og 1995 var EF-erhvervsgrenens finansielle situation konstant forholdsvis stabil, men gav dog tab. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen under pres fra dumpingimporten forsøgte at opretholde renta- biliteten på bekostning af markedsandele. Fra 1995 og fremefter måtte EF-erhvervsgrenen imidlertid som følge af dette fortsatte pristryk fra dumping- importen ændre sin prispolitik for ikke at miste yderligere markedsandele og for at opretholde produktionsniveauet. Priserne blev følgelig redu- ceret og rentabiliteten yderligere forværret. Under disse omstændigheder konkluderes det, at dumpingimporten af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien har påført EF-erhvervs- grenen væsentlig skade. 2. Virkninger af andre faktorer (38) Kommissionen undersøgte, om den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kunne være forårsaget af andre faktorer end dumpingimporten. Kommis- sionen undersøgte navnlig tendensen i forbruget på markedet i Fællesskabet, EF-erhvervsgrenens leve- dygtighed, udviklingen og virkningerne af import af varer fra tredjelande, som ikke indgik i nærvæ- rende procedure, og virkningerne af stigninger i omkostningerne til råmaterialer. a) Forbruget i Fællesskabet (39) Forbruget i Fællesskabet af tovværk af syntetiske fibre steg i alt 24 % mellem 1993 og undersøgel- sesperioden, med en tendens til stabilisering efter 1995. Den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives tendensen i efterspørgs- len. L 4/34 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 b) EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed d) Ændringer i priserne på råmaterialer (40) Trods tab i begyndelsen af perioden må det bemær- kes, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode foretog store investeringer i udskiftning af maskiner for at holde trit med den teknologiske udvikling. De nye maskiner gav mulighed for en mere effektiv og integreret produktionsproces, hvilket til gengæld resulterede i en betydelig stigning i produktiviteten på 22 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen fortsatte desuden sine bestræ- belser inden for forskning og udvikling samt kvali- tetskontrol i hele den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen forbedrede derfor sine resultater, både udtrykt i omkostninger og i kvalitet i den betragtede periode. c) Import fra andre tredjelande (41) Kommissionen fastslog, for import at den samlede mar- kedsandel fra tredjelande, som ikke indgik i denne procedure, steg 8,5 % i den betrag- tede periode. Kommissionen undersøgte navnlig importen fra Republikken Korea, Norge, Polen, Rusland og Tjekkiet. Med hensyn til importen fra Republikken Korea indledte Kommissionen en antidumpingprocedure den 31. juli 1997 på grundlag af en klage indgivet af Eurocord på vegne af EF-erhvervsgrenen (1). Da der var tale om betydelig fremgang i markedsan- delen for importen af varer med oprindelse i Repu- blikken Korea i den betragtede periode fra 0,4 % til 4 %, kan det ikke udelukkes, at den koreanske import bidrog til den skade, der påførtes EF- erhvervsgrenen. Men der foreligger endnu ikke resultater af undersøgelsen. import af varer Markedsandelen for fra Norge, Rusland og Tjekkiet steg i den betragtede periode, men det konstateredes, at priserne på disse varer var højere end de indiske priser. Priserne på importen af varer med oprindelse i Polen var kun lavere end de indiske priser i 1994, og deres markedsandel var stabil i hele den betragtede periode. Det skal også bemærkes, at med undtagelse af 1994 konstateredes det, at priserne på importen fra Indien var de laveste på markedet i den betragtede periode. Mellem 1995 og undersøgelsesperioden udgjorde den indiske import desuden alene 20 % af den samlede importmængde i Fællesskabet, hvilket var den højeste individuelle importandel. (1) EFT C 232 af 31. 7. 1997, s. 6. (42) Kommissionen undersøgte også, om den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kunne været forårsaget af svingninger i omkostningerne til råmaterialer i den betragtede periode. Kommissionen konstaterede betydelige udsving i omkostningerne til råmaterialer i den betragtede periode. Samlet steg priserne på polyethylen- og polypropylengranulat, der er de vigtigste råmateri- aler i produktionen af den pågældende vare, respektivt 41 % og 52 % mellem 1993 og undersø- gelsesperioden. Da råmaterialerne tegner sig for ca. 50 % af de samlede produktionsomkostninger, skulle EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris være steget 23 % i den betragtede periode for at give dækning for den globale stigning i omkostnin- gerne til råmaterialer. Dette må sammenlignes med en samlet stigning i EF-erhvervsgrenens salgspriser på 1 %. 3. Konklusion vedrørende hæng årsagssammen- (43) Selv om det ikke kan udelukkes, at svingningerne i omkostningerne til råmaterialer kan have haft en vis negativ indvirkning på situationen for EF- erhvervsgrenen, og at en del af importen fra andre tredjelande kan have bidraget tabet af mar- kedsandele og den negative situation for EF- erhvervsgrenen, svækker det ikke den kendsger- ning, at importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien, særskilt betragtet, har påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. til Det er muligt at konkludere på denne måde, navnlig i betragtning af EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele kombineret med en forringelse af rentabiliteten, som faldt sammen med en stigning i omfanget og markedsandelen vedrørende den indiske import af varer til priser, som konstant var lavere end EF-erhvervsgrenens priser og lå på niveauer, som det konstateredes var de laveste på markedet i undersøgelsesperioden. G. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkninger (44) Kommissionen foretog på grundlag af de indgivne oplysninger en foreløbig undersøgelse af, om der trods resultaterne vedrørende dumping og skade alligevel tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. skulle findes 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/35 Til dette formål undersøgte Kommissionen virk- ningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der er involveret i proceduren, samt konse- ikke kvenserne for de samme parter, hvis der træffes midlertidige foranstaltninger. 2. Indsamling af oplysninger (45) For at vurdere de eventuelle virkninger af foran- staltninger anmodede Kommissionen om oplys- ninger fra alle interesserede parter, som den havde kendskab til, også parter i de relevante industrier inden og efter produktionsprocessen. EF-erhvervs- grenen og brugerindustrierne. Det skal bemærkes, at Kommissionen kun modtog begrænsede og generelle besvarelser. De parter, der undersøgtes i forbindelse med denne analyse af Fællesskabets interesser, hører under følgende hovedkategorier: råmaterialeproducenter i leddet inden produktionsprocessen, EF-erhvervs- grenen samt importører/forhandlere og brugere i leddet efter produktionsprocessen. Det skal bemærkes, at tovværk af syntetiske fibre sælges i Fællesskabet i færdig stand, og derfor er ingen forarbejdningsindustri efter produktionspro- cessen som sådan berørt af denne procedure. 3. Råmaterialeproducenternes interesser (46) De råmaterialer, der anvendes i fremstillingen af varen, er polymerer, bl. a. polypropylen, polyethy- len, polyamid og polyester. Disse polymerer kan have form af granulater, som skal ekstruderes, eller garner. De fremstilles almindeligvis i Fællesskabet af de største petrokemiske industrigrupper. Selv om flere råmaterialeproducenter skrev til Kommissionen og støttede denne procedure, viser det sig, at der ikke foreligger beviser for, at disse producenter vil blive væsentligt berørt af, om der indføres foranstaltninger eller ej, da deres salg til tovværkproducenterne er mindre vigtigt i forhold til deres samlede virksomhed. 4. EF-erhvervsgrenens interesser a) EF-erhvervsgrenens natur og struktur (47) EF-erhvervsgrenen består af ca. 30 selskaber, som fremstiller den pågældende vare. EF-erhvervsgrenen er spredt ud over de fleste medlemsstater, men der findes en større koncentration af selskaber i Portu- gal. De portugisiske producenter tegnede sig for ca. 60 % af EF-erhvervsgrenens produktion i undersø- gelsesperioden. EF-producenterne er for størstepartens vedkom- mende små og mellemstore, familieejede selskaber. EF-erhvervsgrenen omdanner hovedsagelig råmate- rialerne til tovværk af syntetiske fibre i følgende større produktionsfaser: en ekstruderingsfase (råma- terialerne smeltes til brugbart garn), en dugtnings- fase (der fremstilles kordeler af garnerne) og en tvindings- eller fletningsfase (kordelerne tvindes eller flettes til tovværk). Den pågældende vare er et færdigt produkt, som almindeligvis ikke forarbejdes yderligere. b) EF-erhvervsgrenens levedygtighed (48) EF-erhvervsgrenens finansielle situation var allerede ugunstig i begyndelsen af den betragtede periode, hvilket førte til omstrukturering i løbet af perioden. Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgre- nens finansielle situation forværredes betydeligt som følge af dumpingimporten, og at erhvervs- grenen tabte betydelige markedsandele i den betragtede periode. Det må imidlertid bemærkes, at EF-erhvervsgrenen investerede meget i nye maskiner i hele den betrag- tede periode, hvilket gjorde det muligt at indføre mere effektive produktionsprocesser. Erhvervs- grenen investerede også i kvalitetssikkerhed og inden for kontrol og gjorde en stor forskning og udvikling for at indføre en produktion af nye som gav højere merværdi og omfattede mere avanceret teknologi. ved tegnede EF-erhvervsgrenen Endelig udgangen af undersøgelsesperioden stadig for en betydelig markedsandel, hvilket viser, at EF-produ- centerne er pålidelige leverandører. specialtovværk, indsats typer sig c) Eventuelle virkninger, hvis der indføres foran- staltninger eller hvis der ikke indføres foran- staltninger finansiere sine bestræbelser (49) Hvis presset fra dumpingimporten får mulighed for at fortsætte yderligere, vil de finansielle tab fort- sætte. EF-erhvervsgrenen vil i så fald ikke være i stand til at for at udvikle produkter, og det kunne på længere sigt have lukning af selskaber til følge. Det skal i den at Kommissionen blev forbindelse bemærkes, flere EF-producenter havde underrettet om, at måttet begrænse deres produktudvalg som følge af pristrykket på markedet i den betragtede periode, og at flere andre havde måttet indstille produktionen helt. i Fællesskabet L 4/36 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 sandsynligt, Det er meget at denne negative tendens vil fortsætte, hvis der ikke findes foranstalt- ninger til at afhjælpe virkningerne af dumpingim- porten. Hvis der indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervs- grenen til gengæld være i stand til at hæve priserne og forbedre rentabiliteten. 5. Importører/forhandleres interesser (50) Distributionskæden for den pågældende vare er kendetegnet ved et stort antal importører/forhand- lere, som i modsætning til EF-producenterne ligger inde med betydelige lagre af den pågældende vare. Det er vigtigt at bemærke, at forhandlerne har stor magt til at fastsætte prisniveauet for den pågæl- dende vare, hvilket ofte skyldes deres særlige posi- tion i distributionskæden. Importørerne/forhandlerne optræder almindeligvis som mellemled mellem både EF-producenterne og eksportørerne og brugerne. Et typisk eksempel på importørernes/forhandlernes rolle er arbejdet som skibshandler i en større havn; skibshandleren er ofte den, der bestemmer, hvor forsyningerne skal komme fra (Fællesskabet eller import) ud fra den pris, der kræves for den pågældende vare den pågældende dag. Da importørerne/forhandlerne har magt til at fast- sætte priserne på markedet, og da de almindeligvis frit kan bestemme, hvor de vil have deres forsy- finder ninger Kommissionen ikke, at de vil blive betydeligt berørt af, om der indføres foranstaltninger eller ej. Kommissionen modtog desuden ikke bevis for, at det ville være tilfældet. (Fællesskabet import), eller fra 6. Brugernes interesser (51) Brugerne af den pågældende vare er hovedsagelig fiske- og skibsindustrien. I betragtning af markedets meget høje prisføl- somhed antager Kommissionen, at indførelsen af foranstaltninger efter al sandsynlighed vil betyde prisstigninger. fibre kan anvendes i lang tid uden særlig vedlige- holdelse. På baggrund af de foreliggende oplys- ninger mener Kommissionen derfor, at den pågæl- dende vare kun udgør en ganske lille del af bru- gerindustriernes samlede omkostninger, hvilket også forklarer den manglende samarbejdsvilje fra brugernes side i denne procedure. Enhver forventet prisstigning vil således være af ringe betydning for brugerne. 7. Konklusion vedrørende Fællesskabets in- teresser (52) I betragtning af stigningerne i importen fra Indien i hele den betragtede periode og eksportørens i Fællesskabet, hvor de opførsel på markedet konstant anvendte betydeligt lavere priser end EF-erhvervsgrenen, er det sandsynligt, at denne tendens vil fortsætte og yderligere forværre den skade, der påføres EF-producenterne, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Det kan forventes, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger vil kunne bidrage til en forbedring af EF-erhvervsgrenens rentabilitet med efterføl- gende fordelagtige virkninger for konkurrencevilkå- rene på markedet i Fællesskabet og en formind- skelse af truslen om yderligere lukninger og fald i beskæftigelsen. Det kan også forventes, at de gunstige virkninger vil bevirke, at EF-producen- terne kan nyde fuld fordel af de senere års investe- ringer og fortsætte med at udvikle nye produkter med højere teknologi til nye, specialiserede anven- delsesformål. Med hensyn til brugerindustrierne vil den prisstig- ning, der kan forventes, kun have ganske ringe virkninger. Kommissionen har således konkluderet, at der under alle omstændigheder ikke er nogen tvin- gende grund til ikke at indføre foranstaltninger. H. MIDLERTIDIG TOLD 1. Skadestærskel til som hjælpeudstyr fortøjningsformål, Tovværk anvendes normalt om bord på skibene eller i forbindelse med anvendelsen af fiskenet. Omkost- ningerne til tovværk er derfor perifære i forhold til pågældende hovedomkostningerne erhvervsgren, når der sammenlignes med andre omkostninger værdiforringelse, brændstof, forsikring, arbejdskraft og vedligehol- delse. Dette understøttes af, at tovværk af syntetiske som skibenes den for (53) Da det er blevet fastslået, at den pågældende dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke foreligger nogen tvingende grund til ikke at træffe foranstaltninger, bør der indføres midlertidige antidumpingforan- staltninger. De påtænkte foranstaltninger bør være tilstrækkelige afhjælpe den skade, der forvoldes af dumpingimporten, men må ikke over- stige de konstaterede dumpingmargener. til at 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/37 Skal en sådan skade afhjælpes, er det nødvendigt, at erhvervsgrenen sættes i en situation, hvor priserne når det niveau, der ville være gældende, hvis der ikke fandtes dumpingimport. Det konkluderedes, at EF-producenterne med et sådant niveau ville kunne få dækning for deres produktionsomkost- ninger og opnå et rimeligt beløb for fortjeneste. anmode om at blive hørt. Det skal endvidere anfø- res, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på at indføre en endelig told, som Kommissionen måtte foreslå — for fradrag påløbne omkostninger De vejede gennemsnitlige eksportpriser frit Fælles- skabets grænse, justeret med hensyn til erlagt told og efter indførslen for de varetyper, der anvendtes til fast- sættelsen af prisunderbuddene, blev for undersøgel- sesperiodens vedkommende sammenlignet med de udvalgte EF-producenters faktiske gennemsnitlige salgspriser, i påkommende tilfælde forhøjet for at dække en fortjenstmargen på 5 %. produktionsomkostningerne plus Med henblik på en foreløbig afgørelse blev en sådan fortjenstmargen anset for at være det nødven- dige minimum til at gøre sektoren levedygtig. Der er taget hensyn til, at de interesserede parter betragter den pågældende vare som en råvare. Sammenligningen viste en skadesmargen på 53 % af den vejede gennemsnitlige nettopris, frit Fælles- skabets grænse, ufortoldet. 2. Midlertidig antidumpingtold (54) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen bør den midlertidige antidumpingtold svare til dumpingmargenen eller det beløb, der er nødven- digt til at afhjælpe skaden, hvad der end måtte være det laveste. Da den foreløbigt konstaterede skadesmargen for den indiske eksportør er lavere end den respektive dumpingmargen, bør den midlertidige antidum- pingtold for denne eksportør fastsættes svarende til den konstaterede skadestærskel. (55) For selskaber, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, fastsættes den midlertidige told på grundlag af den højeste skadestærskel, dvs. 82,0 % fastlagt for den varetype, som var blevet udvalgt for fastsættelse af dumpingmargenen vedrø- rende disse selskaber, fordi dumpingmargenen var højere end skadestærsklen. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre henhørende under KN-kode og 5607 50 19, og med oprindelse i Indien. 5607 49 19, 5607 49 11, 5607 50 11 2. Med henblik på denne forordning fastsættes den følgende procent af midlertidige antidumpingtold til nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet: — Garware Wall Ropes Ltd 53,0 % (Taric-tillægskode 8755) — Andre producenter 82,0 % (Taric-tillægskode 8900). Gældende bestemmelser vedrørende told og anden 3. toldpraksis finder anvendelse. 4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed i form af et beløb svarende til den midlertidige told. Artikel 2 I henhold til artikel 20 og 21 i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra denne forordnings ikrafttræden. Artikel 3 Artikel 1 i denne forordning anvendes for en periode på seks måneder, medmindre Kommissionen forlænger dens gyldighed, eller Rådet vedtager endelige foranstaltninger inden udløbet af den pågældende periode, jf. dog artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96. I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (56) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fast- sættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og Denne forordning træder i kraft dagen efter offetliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 L 4/38 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 1998. På Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand


title: Kertomus kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan toiminnasta (Toimintakausi 1996) -Hyväksytty 5.5.1997

eurovoc_concepts:
activity report
mining extraction
mining operation
occupational health
occupational safety

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 07. 01. 1998 KOM(97) 729 lopull. Kertomus kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan toiminnasta - Toimintakausi 1996 - Hyväksytty 5. 5. 1997 (komission esittämä) 1. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN KUVAUS 1. 1 Perustaminen, toimivaltaisuus, tehtävät 1. 2 Rakenne, toimintatapa 1. 3 Sihteeristö 1. 4 Vuosikertomus 1996 2. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN TOIMINTA 2. 1 Kokoukset, seminaarit 2. 2 Erityisiä tapahtumia koskevien kokemusten vaihto 2. 3 Ehdotukset ja suositukset 2. 4 Kertomukset 2. 5 Seminaarien järjestäminen 2. 6 Yhteisön direktiivit 2. 7 Yhteistyö muiden elinten kanssa 2. 8 Organisaation, toimintatavan ja yleisilmeen parantaminen 2. 9 Työohjelma vuodeksi 1997 3. KOMITEOIDEN TOIMINTA. 3. 1 Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea 3. 2 Avolouhintaa käsittelevä komitea 3. 3 Poraustoimintaa käsittelevä komitea 3. 4 Terveyden suojelua käsittelevä komitea 3. 5 Inhimillisiä tekijöitä käsittelevä komitea 4. LIITTEET 3 3 3 4 4 4 4 4 5 6 6 7 8 9 9 10 10 11 12 14 15 16 A: Otteet 27. kesäkuuta 1974 ja 9. heinäkuuta 1957 tehdyistä neuvoston päätöksistä B: Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan asiakirjoja C: Valtuuskuntien johtajien ja komiteoiden puheenjohtajien luettelo; sihteeristö 2 1. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN KUVAUS 1. 1 Perustaminen, toimivaltaisuus, tehtävät päätti korkea järjestää viranomainen Kaivannaistoiminnan turvallisuutta koskeva vakiintunut yhteistyö Euroopan unionissa sai alkunsa kaivospalosta, joka sattui 8. elokuuta 1956 Bois du Cazier -nimisessä kivihiilikaivoksessa Belgian Marcinellessa. Kyseisessä onnettomuudessa kuoli 262 kaivostyöntekijää, jotka olivat kotoisin useista eurooppalaisista maista. Onnettomuuden laajuuden vuoksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön välittömästi kivihiiliteollisuuden turvallisuutta käsittelevän konferenssin, johon osallistui hallitusten, työnantajien ja työntekijöiden edustajia. Konferenssista saadut myönteiset kokemukset johtivat 6. syyskuuta 1956 ja 10. toukokuuta 1957 tehtyihin ministerineuvoston yhteisiä päätöksiin, turvallisuustoimia ja perustettiin kivihiiliteollisuuden turvallisuuden pysyvä neuvottelukunta. Neuvottelukunnan valtakirja ja työjärjestys hyväksyttiin 9. heinäkuuta 1957. Tehtäväkenttää laajennettiin 11. maaliskuuta 1965 tehdyllä ministerineuvoston päätöksellä ja 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä neuvoston päätöksellä kaikkeen ja kaivannaistoimintaan (vertaa liite A). Siitä lähtien neuvottelukunnan virallinen nimi on ollut kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja 'pysyvä neuvottelukunta*. Sen ensisijaisena tehtävänä on seurata kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden kehitystä ja tehdä jäsenvaltioiden hallituksille käytännönläheisiä ehdotuksia työpaikoilla vallitseva tilanteen parantamiseksi sekä edistää asiaa koskevien tietojen vaihtoa (vertaa liite A). toimivalta ulotettiin neuvottelukunta, terveellisyyden jäljempänä terveyden suojeluun jatkettiin pysyvä 'joilla 1. 2 Rakenne, toimintatapa Jokainen valtio voi lähettää yhteensä neljä edustajaa, joista hallitus valitsee kaksi sekä työnantajat ja työntekijät kummatkin yhden. Näin ollen pysyvä neuvottelukunta on ensimmäinen eurooppalainen elin, johon kuuluu myös muita kuin hallitusten edustajia. Lisäksi voidaan nimittää rajoitettu määrä neuvonantajia. Pysyvän neuvottelukunnan sisällä toimii rajoitettu komitea, jonka jäsenistön muodostavat pysyvään neuvottelukuntaan kuuluvat hallitusten edustajat. Komitean tehtävänä on taata jäsenvaltioiden hallitusten keskeytymätön yhteydenpito keskenään ja pysyvän neuvottelukunnan kanssa sekä valmistella pysyvän neuvottelukunnan työt. Rajoitetun komitean tehtävänä on myös direktiivin 82/13 O/ETY liitteiden mukauttaminen tekniseen kehitykseen. Alaa koskevia erityiskysymyksiä käsitellään tavallisesti kolmihenkisissä työryhmissä. Työryhmiä oli aikoinaan jopa 20, mutta sittemmin hallinnollisista ja taloudellisista syistä ja toiminnan tehostamiseksi kysymysten käsittely keskitettiin viidelle komitealle: maanalainen kaivannaistoiminta, avolouhinta, poraustoiminta, työntekijöiden tekijät. Komiteoiden puheenjohtajat ovat rajoitetun komitean jäseniä. Ammatillisten kysymysten ratkaisemisessa asiantuntijoiden muodostamat pienet tilapäiset työryhmät ovat osoittautuneet hyödyllisiksi. terveyden suojelu ja inhimilliset 3- 1. 3 Sihteeristö vastaa pysyvän neuvottelukunnan, Komissio rajoitetun komitean, komiteoiden ja tilapäisten työryhmien sihteeristöstä. Sihteeristö kuuluu pääosaston V osaston F yksikköön 4. 1. 4 Vuosikertomus 1996 jälleen monen vuoden toimintatavan ja sihteeristön olosuhteiden Pysyvän neuvottelukunnan laatia vakiinnuttua voidaan vuosikertomus. Kyseisenä teki päätelmiä kaivosonnettomuuksista (esim Simonin kaivos, Asiak. N: o 5147/89) ja antoi tukea erityisesti direktiivien 92/91/ETY ja 92/104/ETY komissiolle valmistelussa. aikana neuvottelukunta jälkeen tauon Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kyseisen kertomuksen 5. toukokuuta 1997 pitämässään kokouksessa. 2. PYSYVÄN NEUVOTTELUKUNNAN TOIMINTA VUONNA 1996 2. 1 Kokoukset, seminaarit Pysyvä neuvottelukunta kokoontui toimintavuoden aikana kaksi kertaa (8. maaliskuuta ja 6. marraskuuta 1996). Rajoitettu komitea kokoontui näitä edeltävinä päivinä. Komiteat kokoontuivat yhteensä seitsemän kertaa. Tilapäiset työryhmät kokoontuivat mahdollisuuksien mukaan valmistelemaan komiteoiden työtä. Avolouhintaa ja maanalaista kaivannaistoimintaa koskevia ajankohtaisia kysymyksiä käsiteltiin kahdessa seminaarissa, joihin kumpaankin osallistui noin 150 asiasta kiinnostunutta. 2. 2 Erityisiä tapahtumia koskevien kokemusten vaihto Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevassa Thoresbyn kivihiilikaivoksessa tapahtunutta onnettomuutta käsiteltiin yksityiskohtaisesti. Eräässä kyseisen kaivoksen valmistavien töiden tunnelissa tapahtui 12. lokakuuta 1995 räjähdys, jossa ryöstemassaa sinkoutui kaasun, veden ja öljyn purkauksen yhteydessä. Onnettomuudessa kuoli yksi kaivostyöntekijä. Purkauksen syynä oli se, että peränajo kohtasi tektonisen häiriön suurehkon murrosvyöhykkeen sisällä öljyesiintymän välittömässä läheisyydessä. laadittua tapahtumasta Toimivaltaisen kansallisen viraston edustajan selonteon, joka on julkaistu asiakirjana nro 5630/96, pysyvä neuvottelukunta käsitteli asiaa perinpohjaisesti ja päätteli, että kyseistä purkausta ei voitu ennakoida aikaisempien kokemusten perusteella. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä säädetään toimenpiteistä purkausten varalta, koska siellä on käynnistetty erityisiä tutkimuksia ja koska nimenomaan hiiltä louhitaan hyvin harvoin öljyesiintymän välittömässä läheisyydessä, maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea ei käsittele tapahtumaa kokonaisuutena vaan joitakin tapahtumaan liittyviä yksittäisiä seikkoja. -4 2. 3 Ehdotukset ja suositukset Pysyvä neuvottelukunta teki toimintavuonna jäsenvaltioille useita ehdotuksia ja suosituksia työntekijöiden turvallisuuden ja terveellisyyden parantamiseksi. Ehdotukset koskevat useita osa-alueita, ja kutakin ehdotusta valmisteli kyseistä osa-aluetta käsittelevä komitea. 2. 3. 1 Kalliotekniikan ja kallion lujittamisen periaatteet maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa yrityksissä käsitteli neuvottelukunta kaivannaistoimintaa aihetta harjoittavissa yksityiskohtaisesti Pysyvä maanalaista yrityksissä tapahtuneiden kahden useita kuolonuhreja vaatineen onnettomuuden vuoksi. Edellisvuonna oli hyväksytty "asiakirja nro 486/95, jossa esitetään periaatteellisen pohdiskelun lisäksi erityisiä suosituksia. tukemista koskevat suositukset on Maakerroksen hallintaa ja tarkoitettu maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittaville yrityksille, joissa louhitaan hiiltä ja muita kerrostuneita kivennäisaineita. Tätä täydennettiin toimintavuonna asiakirjalla nro 1189/1/95, johon on koottu muiden kivennäisaineiden louhintaa koskevia ehdotuksia ja suosituksia. 2. 3. 2 Euroopan offshore-öljy-ja kaasuteollisuutta koskevat tilastot julkaistavista Asiakirjaan nro 5908/4/94 sisältyvässä suosituksiin perustuvassa joilla pyritään saamaan kertomuksessa esitellään toimenpiteet, ja tapaturma- unionissa Euroopan ammattitautitilastoista keskenään vertailukelpoisia. Offshore-öljy- ja kaasuteollisuuden osalta tapaturmien syyt on luokiteltu seitsemään kattavaan ryhmään ja loukkaantumistyypit kymmeneen ryhmään. periaatteiden Jäsenvaltioille käyttämistä mallina lähetettäessä pysyvälle neuvottelukunnalle tietoja tapaturmista. suositellaan mainitun asiakirjan 2. 3. 3 Luotettavuuden inhimilliset tekijät riskien ehkäisemisessä ja ja työpaikan inhimillisten tarkastellaan turvallisuuden suositusten 89/3 91/ETY tekijöiden Asiakirjassa nro 5324/4/96 tehdään vaikutusta määritettäessä ja ehkäistäessä riskejä sekä terveellisyyden ehdotuksia lähtökohtana ovat parantamiseksi. Arviointien kaksi kehysdirektiivi ensinnäkin ja kaivannaistoimintaa koskevaa ja koneen 92/104/ETY. Toisena muodostamaa koskevien eurooppalaisten tutkimusten tulokset ja tutkimuksen myötä syntynyt luotettavuuden käsite. Asiakirjassa tehtyjen ehdotusten tavoitteena on opastaa siinä, kuinka edellä mainittujen yhteisön direktiivien vaatimukset voidaan täyttää, jotta yrityksissä voisi syntyä aito turvallisuus- ja terveyskulttuuri. erityisdirektiiviä, 92/91/ETY lähtökohtana ovat sosioteknologista järjestelmää ihmisen sekä -5 2. 4 Kertomukset Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kaksi kertomusta, joissa käsiteltiin räjähdysten ja tulipalojen torjuntaa offshore-toiminnassa ja maanalaisessa kaivannaistoiminnassa. Kertomusluonnokset olivat kyseistä osa-aluetta käsittelevän komitean laatimia. 2. 4. 1 Piper-Alphalla sattunut onnettomuus onnettomuutta. Lisäksi Asiakirjassa nro 302/3/95 kuvaillaan Piper-Alpha -porauslautalla esitetään Yhdistyneessä sattunutta kuningaskunnassa offshore-teollisuuden reaktioiden sekä pysyvän neuvottelukunnan ja muiden kansainvälisten elinten arvioiden perusteella kootuf tulokset ja suositukset. Onnettomuudesta tehdyt päätelmät edistävät osaltaan offshore- toiminnan turvallisuusmääräysten kehitystä. tutkimusten, tehtyjen 2. 4. 2 Räjähdysten torjuntaa käsitellyt seminaari liittyvät haluttiin selonteot, puheenvuorot onko tarkistaa, Asiakirjaan nro 1184/95 on koottu 27. marraskuuta 1995 pidettyyn ja päätelmät. seminaariin Tapahtumassa viimeisimpiä räjähdysonnettomuuksia koskevien tietojen ja kokemusten perusteella tarpeen saattaa ajan tasalle perustava asiakirja nro 5147/89, joka koskee erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys- ja palovaaran vähentämistä ja kivihiilikaivosten turvallisuuden parantamista räjähdysten ja tulipalojen varalta (Simon-kertomus). Seminaari osoitti, että asiakirja on syytä tarkistaa ja täydentää tiettyjen osa-alueiden osalta. työntekijöiden 2. 5 Seminaarien järjestäminen Toimintavuoden aikana järjestettiin kaksi seminaaria, joissa käsiteltiin avo- ja järjestämisestä kaivoslouhinnan ajankohtaisia kysymyksiä. Seminaarien vastasivat kyseisiä osa-alueita käsittelevät komiteat. 2. 5. 1 Kivilouhosten turvallisuus - riskien arviointi Italian puheenjohtajakaudella Italian Gubbiossa 21. ja 22. kesäkuuta 1996 järjestetyssä seminaarissa vaihdettiin kokemuksia kivilouhoksiin liittyvien riskien selvittämisestä ja arvioinnista yhteisön direktiivien 89/391/ETY ja 92/104/ETY mukaisesti. Eräät valtuuskunnat esittivät, kuinka ne noudattavat tai pyrkivät noudattamaan eurooppalaisia vaatimuksia. Tässä yhteydessä käsiteltiin ennen muuta pienten ja keskisuurten yritysten asemaa. Keskustelijat kannattivat direktiivin yksinkertaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tapahtumaan liittyi myös yritysvierailuja. - 6- 2. 5. 2 Riskien hallinta käytettäessä dieselmoottoreja ja suoritettaessa räjäytyksiä maan alla suojeluun. kaivannaistoiminnan Seminaarissa käsiteltiin Luxemburgissa 25. ja 26. syyskuuta 1996 järjestetyssä seminaarissa keskityttiin maanalaisen työntekijöiden oikeustieteen, terveyden työterveydenhuollon ja tekniikan näkökulmasta haitallisten aineiden aiheuttamien riskien hallintaa käytettäessä dieselmoottoreita ja suoritettaessa räjäytyksiä maan alla. Käsiteltävänä oli myös ehdotus yhteisön direktiiviksi dieselmoottorien käytöstä voimanlähteinä muissa laitteissa. Maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavien yritysten puheenvuoroja täydensi liittyvien kokemusten ja kehityssuuntien tunnelinrakennukseen esittely. Esitysten ja puheenvuorojen perusteella voi päätellä, että nykyiset oikeudelliset ja tekniset mahdollisuudet edistävät haitallisten ja aineiden vähentämistä maanalaisessa kaivannaistoiminnassa tunnelinrakennuksessa. Tähänastisen ja lähiaikoina odotettavan kehityksen perusteella voidaan odottaa huomattavia parannuksia työskentelyolosuhteissa. liikkuvissa koneissa ja 2. 6 Yhteisön direktiivit luonnosten saattamista osaksi kansallista Pysyvä neuvottelukunta käsitteli myös vuonna 1996 yhteisön direktiivien ja niiden lainsäädäntöä, niiden valmistelua ja niitä koskevia kannanottoja. Kyseiset säädökset olivat joko nimenomaan kaivannaistoimintaa koskevia tai sen kannalta merkityksellisiä. 2. 6. 1 Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä avo- sekä käyttävän kaivannaisteollisuuden Porausta ja kaivoslouhintateollisuuden työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi annettujen direktiivien 92/91/ETY ja 92/104/ETY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä seurattiin tarkoin. Valtuuskuntien välinen ajatustenvaihto edisti osaltaan kysymysten selvittämistä ja ongelmien ratkaisemista tai vähentämistä. Toimintavuoden lopulla komissio oli saanut tietoonsa, että molemmat direktiivit on pitkälti saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa, vaikkakin kummankin direktiivin osalta puuttui neljän jäsenvaltion ilmoitus. Kyseisissä valtioissa valmistelutyöt ovat kuitenkin jo niin pitkällä, että vastaavat kansalliset säädökset ovat odotettavissa piakkoin. 2. 6. 2 Valmistelu Pysyvä neuvottelukunta ryhtyi laatimaan räjähdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa käytettäviä sähkölaitteita lähentämisestä annetun koskevan jäsenvaltioiden kehitykseen tekniseen neuvoston luonnosta. direktiivin mukauttamista sisällöllinen Yhdenmukaistettujen lainsäädännön 82/13 O/ETY komission standardien direktiivin koskevan teknisten 7- mukauttaminen on tarpeen Mukauttamisesta vastaa rajoitettu komitea. tapahtuneen kehityksen perusteella. 2. 6. 3 Kannanotto ja ja ilmaa pysyvä koskevan neuvottelukunta pakokaasupäästöjä toimenpiteitä erityisesti käsitteli Toimintavuonna luonnosta direktiiviksi muissa pääosasto Xl. n valmistelemaa laitteissa voimanlähteinä käytettävien liikkuvissa koneissa saastuttavia polttomoottoreiden hiukkasia vähentäviä jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä sekä vastaavaa ehdotusta neuvostolle [KOM(95) 350 lopullinen]. Direktiiviä sovelletaan myös avo- ja pysyvän kaivoslouhintateollisuuteen. Näin neuvottelukunnan epäilyistä, joiden mukaan EU-säädöksissä ei tulevaisuudessa voitaisi enää asettaa työntekijöiden turvallisuutta edistäviä vaatimuksia moottorien rakenteen suhteen. Valtuuskuntien yhteistyön ansiosta voitiin täydentää direktiiviehdotusta. Uudessa säännöksessä varmistetaan, että direktiivillä ei puututa jäsenvaltioiden oikeuteen määrätä itse työntekijöiden joita vaatimuksista, turvallisuuden takaamiseksi liikkuvia koneita ja laitteita käytettäessä. Merkityksellinen oli lisäksi täsmennys, jonka mukaan direktiiviä sovelletaan vain uusiin dieselmoottoreihin. perustamissopimuksen mukaisesti ne pitävät tarpeellisina päästiin eroon 2. 7 Yhteistyö muiden elinten kanssa toimii yhteistyössä useiden eurooppalaisten ja Pysyvä neuvottelukunta kansainvälisten järjestöjen kanssa ja ylläpitää suhteita niihin. Erityisen tärkeää on yhteistyö jäljempänä mainittujen laitosten kanssa. 2. 7. 1 Eurooppalaiset standardointielimet Pysyvä neuvottelukunta harjoittaa lähinnä teknisluonteista toimintaa, minkä vuoksi yhteistyö eurooppalaisten standardointielinten kanssa on välttämätöntä. Kaivannaistoimintaan tarkoitettujen koneiden ja laitteiden osalta neuvottelukunta ylläpitää suhteita CENiin. Sen on määrä vahvistaa myös pysyvän neuvottelukunnan kineettiseen voimansiirtoon käytettäville vaikeasti syttyville hydraulisille nesteille standardin muodossa. asettamat vaatimukset eurooppalaisen Valmisteltaessa kaivostoimintaan torjuntaa koskevaa standardia on tarpeen harjoittaa pysyvän neuvottelukunnan kanssa perusteellista tietojen vaihtoa, jotta vältettäisiin poikkeamat asian kannalta merkityksellisistä direktiiveistä. Läheiset suhteet CENELECiin ovat tärkeitä siksikin, että rajoitetun komitean tehtävänä on mukauttaa räjähdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa käytettäviä sähkölaitteita koskevan direktiivin 82/130/ETY liitteet tekniseen kehitykseen. räjähdysten liittyvää -8 2. 7. 2 Kansainvälinen työjärjestö (ILO) Pysyvällä neuvottelukunnalla on jo kauan ollut läheiset suhteet Kansainväliseen työjärjestöön. Tämä ilmenee jo siinä, että pysyvän neuvottelukunnan kokouksiin osallistuu säännöllisesti ILOn edustaja tarkkailijana. Tätä nykyä suhteiden kannalta keskeisiä tekijöitä ovat yleissopimus nro 176, joka koskee terveyttä ja turvallisuutta kaivoksissa, ja siihen kuuluva suositus nro 183, jotka hyväksyttiin ILOn yleiskokouksessa 22. kesäkuuta 1995. Monet sopimuksessa esitetyistä vaatimuksista ovat peräisin direktiivistä 92/104/ETY. Pysyvä neuvottelukunta jota valmistellaan parhaillaan jäsenvaltioiden osalta. sopimuksen ratifiointia, seuraa 2. 7. 3 Neuvoa-antava komitea Pysyvän neuvottelukunnan edustajat ovat osallistuneet jo jonkin aikaa työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kokouksiin. Vastaavasti neuvoa-antavan komitean edustajat kutsutaan pysyvän neuvottelukunnan kokouksiin. Tällä tavoin pyritään takaamaan parempi tiedonkulku näiden elinten välillä. Tähänastisten kokemusten perusteella niillä on tiettyjä yhteisiä piirteitä, mutta kuitenkin on vahvistunut käsitys siitä, että kyseessä on kaksi erityyppistä elintä. Pysyvä neuvottelukunta on ensisijaisesti ammatillinen komitea, joka käsittelee kaivannaistoimintaan liittyviä erityisiä turvallisuus- ja terveysongelmia. Sen kannalta olennaisia ovat konkreettiset tekniset näkökohdat. Neuvoa-antavan komitean voi sitä vastoin katsoa olevan foorumi, jossa keskustellaan erityisesti peruskysymyksistä mutta myös terveyden suojelua koskevista teknisistä yksityiskohdista. työturvallisuutta ja 2. 8 Organisaation, toimintatavan ja yleisilmeen parantaminen Jotta pysyvän neuvottelukunnan toimintaa voitaisiin tehostaa hallinnolliset ja ottaen, neuvottelukunnan rahoitukselliset mahdollisuudet huomioon organisaatiota ja toimintatapaa sekä siihen liittyvää yleisilmettä on ryhdytty parantamaan. Ehdotusten tavoitteena on, että rajoitetusta komiteasta tulee viiden alakomitean toimintaa ohjaava elin, että alakomiteat toimivat lähinnä ensisijaisten hankkeiden parissa ja enimmäkseen ilman sihteeristön apua, että tilapäisten työryhmien kokoonpano määräytyy toiminnan painopisteen mukaan ja että tiettyä osallistujien määrää ei ylitetä. Tarkoituksena on julkaista tiedotteita pysyvän neuvottelukunnan kokouksista ja erityisistä tapahtumista (asiakirja nro 1173/2/95). 2. 9 Työohjelma vuodeksi 1997 Vuotta 1997 varten on laadittu työohjelma ja toteutettu komiteoiden välinen tehtävien jako. Toimitaan tähänastisten tärkeiden osa-alueiden parissa, mutta sen lisäksi tartutaan uusiin, ajankohtaisiin työturvallisuutta ja työterveyttä koskeviin ongelmiin. Työohjelman sisällöstä mainittakoon seuraavat aiheet: terveysasiakirjoja, riskianalyysi osana pk-yritysten tutkintotodistusten maanalaisista hätäpoistumistiet turvallisuus- kaivoksista, ja - 9- vastavuoroinen tunnustamiseen sekä koulutuksen ja turvallisuuden väliseen suhteeseen liittyvät kysymykset. Suunnitteilla on kaksi seminaaria, joissa käsitellään muun muassa poraustoimintaa sekä avo- ja kaivoslouhinnassa käytettäviin ilman raidetekniikkaa toimiviin kulkuneuvoihin liittyviä riskejä. 3. KOMITEOIDEN TOIMINTA 3. 1 Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea 3. 1. 1 Kokoukset Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea kokoontui vuonna 1996 kaksi kertaa: 18. huhtikuuta ja 5. kesäkuuta. Lisäksi pidettiin pelastustoimen ja kaivosten ilmastoinnin asiantuntijoiden ylimääräisiä kokouksia. 3. 1. 2 Kalliotekniikkaa ja kallion lujitusta koskeva asiakirja Komitea jatkoi maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa lujitusta yrityksissä harjoitettavaa kalliotekniikkaa koskevien, jäsenvaltioille osoitettujen ehdotusten ja suositusten keskeneräisen osan käsittelyä. Kyseisessä osassa (IV) käsitellään muiden kuin hiilen ja kerrostuneiden kivennäisaineiden maanalaista louhintaa. Komitea hyväksyi huomattavasti muutetun sanamuodon. Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi sen lopullisesti 6. marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. ja kallion 3. 1. 3 Räjähdysten torjuntaa käsitellyt seminaari Pysyvän neuvottelukunnan marraskuussa järjestämän räjähdysten torjuntaa käsitelleen seminaarin jälkeen laadittiin asiakirja nro 1184/95, johon koottiin esitetyt asiakirjat, käydyt keskustelut ja puheenjohtajan tekemät päätelmät. Maanalaista kaivannaistoimintaa käsittelevä komitea tarkasti asiakirjan ja pysyvä neuvottelukunta hyväksyi sen 6. marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. 1995 3. 1. 4 Asiakirjan nro 5147/89 täydentäminen ja Räjähdysten torjuntaa käsitelleen seminaarin perusteella tehtiin ehdotuksia asiakirjan nro 5147/89 muuttamiseksi (toimenpiteet erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys- ja palovaaran vähentämiseksi ja kivihiilikaivosten työntekijöiden turvallisuuden parantamiseksi räjähdysten laati pysyvä tulipalojen varalta; asiakirjan neuvottelukunta vuonna 1985 ranskalaisessa Simonin kaivoksessa tapahtuneen, 22 kaivostyöntekijän hengen vaatineen onnettomuuden jälkeen). Ehdotuksia tarkasteltiin ja sovittiin, että pysyvälle neuvottelukunnalle esitetään asiakirjan nro 5147/89 täydentämistä ottaen huomioon seminaarin aikana ilmenneet osa-alueet. Lisäksi kaivosten ilmastoinnin asiantuntijat laativat asiakirjan nro 5346/96, jossa käsitellään kaivoskaasujen valvontaa ns. syväleikkaus- ja -10- ja laajennusleikkausmenetelmän pölykertymiä alueiden vaikeapääsyisten ilmastointiputkissa, kivien hankauksen aiheuttamaa syttymisvaaraa sekä rintauksen ja kuljetusperän välisen liittymän ilmastointiongelmia. (deep/extended cut) yhteydessä louhostiloissa sekä 3. 1. 5 Hengityksensuojaimet ja suojatilat hankkimaan kokemuksiaan Kaivospelastustoimen asiantuntijat kokoontuivat 25. kesäkuuta 1996 tietoa ja vaihtamaan hengityksensuojainten ja suojatilojen käytöstä. Lisäksi käsiteltiin pelastustoiminnan teknisiä näkökohtia, jotka liittyvät Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtuneeseen Thoresbyn hiilikaivosonnettomuuteen, jossa purkautui kaasua, vettä ja öljyä. Tässä kokouksessa aloitettiin kaivosten^hätäpoistumisteitä koskevan tiedotteen laatiminen. Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuskunnan laatimasta ensimmäisestä luonnoksesta keskustellaan. lokakuussa 1995 uutta 3. 1. 6 Typen käyttö itsestään tapahtuvan syttymisen hallinnassa tiedot Komitea sai Ranskan valtuuskunnalta yksityiskohtaiset kahdesta Lorrainen alueen tulipalosta, jotka olivat saaneet alkunsa pitkäseinälouhoksen sortuneella alueella, ja typen avulla tapahtuvasta aiheutti palontorjunnasta. kaksi kaivoskaasujen kaivostyöntekijää sai palovammoja. Toinen mainituista minkä syttymisen, tulipaloista seurauksena 3. 2 Avolouhintaa käsittelevä komitea 3. 2. 1 Tilaisuudet Avolouhintaa käsittelevä komitea järjesti kivilouhoksiin liittyvien riskien arviointia koskevan seminaarin Italian Gubbiossa 21. ja 22. kesäkuuta 1996 täysistuntoon, jossa muun muassa tarkastettiin seminaaria koskeva kertomus (asiakirja nro 5619/96) ensimmäisellä käsittelykierroksella. 1996. Komitea kokoontui joulukuuta 5. 3. 2. 2 Toiminnan painopisteet Toimintavuoden aikana komitea käsitteli riskien selvittämistä ja arviointia kivilouhoksissa, ennen muuta pk-yrityksissä. Arviot perustuvat kehysdirektiiviin 89/39 l/ETY ja avo- ja kaivoslouhintaa harjoittavia yrityksiä koskevaan erityisdirektiiviin 92/104/ETY. Ensin mainitussa direktiivissä edellytetään työpaikalla olevien riskien arviointia, toisessa riskien selvittämistä ja arviointia sekä työntekijöitä ja suojaavien terveysasiakirjan yhteydessä. Yleisesti tunnustetaan, että yhteisön direktiivit edistävät osaltaan turvallisuutta ja terveyden suojelua. Niissä esitettyjen vaatimusten toteuttaminen aiheuttaa kuitenkin joitakin hankaluuksia. toimenpiteiden turvallisuus- esittämistä -11 - 3. 2. 3 - Seminaari Italian puheenjohtajakaudella järjestetyn seminaarin tarkoituksena oli vaihtaa kokemuksia kivilouhoksiin liittyvien riskien selvittämisestä ja arvioinnista. Muun muassa Saksan ja Italian valtuuskunnat esittivät, kuinka ne noudattavat tai pyrkivät noudattamaan eurooppalaisia vaatimuksia. Kehysdirektiivi 89/3 91/ETY sekä erityisdirektiivit 92/91/ETY saatettiin Saksan kaivostoimintaa koskevaan lainsäädäntöön 23. lokakuuta 1996 annetulla asetuksella. Kivilouhostyöntekijöiden osuuskunnan ehdottama yritysmalli auttaa yrittäjiä täyttämään velvollisuutensa. ja 92/104/ETY Italiassa on tehty monenlaisia aloitteita direktiivin 92/104/ETY saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Erityisen merkittäviä ovat työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien riskien arvioinnin suuntaviivat. Espanjan valtuuskunta kertoi maansa kivilouhosten tilanteesta ja niissä vallitsevista riskeistä. Keskustelijat kannattivat direktiivin yksinkertaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Seminaariin liittyi myös yritysvierailuja. 3. 3 Poraustoimintaa käsittelevä komitea 3. 3. 1 Kokoukset, käsitellyt aiheet Poraustoimintaa käsittelevä komitea kokoontui alkuvuodesta 1996 kaksi kertaa viimeistelemään Piper-Alphalla sattunutta onnettomuutta koskevan kertomuksen ja Euroopan offshore-öljy- tapaturmatilastoja koskevan kertomuksen ja niihin liittyvät ehdotukset (asiakirja nro 5908/4/94). (asiakirja nro 302/3/95) ja kaasuteollisuuden 3. 3. 2 Piper-AIphalla sattunut onnettomuus ja laatia tapahtumiin ja kertomuksia kaivosteollisuudessa Toimeksiannon mukaan pysyvän neuvottelukunnan tehtävänä on laatia arvioita ja muussa kai vannai stoiminnassa tapahtuneista suuronnettomuuksista. Koska pysyvä neuvottelukunta on osallistunut aktiivisesti Piper-Alphalla sattuneen onnettomuuden erityisesti jälkeisiin laadintaan, kyseinen kaivannaisteollisuutta koskevan direktiivin kertomus päätettiin tasolla. Kertomukseen sisältyvät onnettomuuden kuvaus sekä tulokset ja kuningaskunnan suositukset, energiaministeriön tekemään julkiseen tutkimukseen. Lisäksi kertomuksessa käsitellään offshore- teollisuuden reaktioita onnettomuuteen, pysyvän neuvottelukunnan ja muiden kansainvälisten elinten selvityksiä sekä Piper-Alphalla sattuneen offshore-teollisuuden turvallisuusmääräysten kehitystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa. tavanomaista yleisemmällä perustuvat Yhdistyneen tutkimukseen sekä onnettomuuden lordi Cullenin käynnistämää jotka -12 3. 3. 3 Tapaturmatilastot laadintaan tilastointimenetelmien ja kokoamalla Pysyvän neuvottelukunnan toimeksiantoon kuuluu myös Euroopan terveyshaittoja koskevien komission avustaminen tapaturmia ja laadinnassa. Komitea vertailukelpoisten ja öljy- arvioimalla osallistuu kaasuteollisuuden suuronnettomuuksia koskevaa tietoa. Vuonna 1983 pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kaksi jäsenvaltioille osoitettua offshore- ja onshore-teollisuutta koskevaa suositusta. Komitean oli kuitenkin todettava, että tapaturmatilastoja ei ole koottu eikä arvioitu moneen vuoteen ja että kaikki jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet vuonna tapaturmatilastojen 1983 julkaisumuodosta. suositusta annettua Tämän vuoksi komitea kehotti jäsenvaltioita toimittamaan vuosia 1991-1994 koskevat tilastonsa missä tahansa niiden käytettävissä olevassa muodossa. Komitea saikin valmiiksi luokituksen, jossa tapaturmien syyt on jaettu seitsemään kattavaan ja loukkaantumistyypit kymmeneen ryhmään. Jäsenvaltioissa käytettyjen erilaisten kriteerien vuoksi esiintymistiheys oli arvioitava kunkin ilmi, että tapaturmat ovat maan osalta erikseen. Tällöin kävi yleisimpiä ovat: jotka tai kaatuvien liukastuminen/kaatuminen/putoaminen, esineiden alle jääminen ja koneiden käyttäminen. ja esineiden, työkalujen ryhmässä, putoavien kolmessa ryhmään Komitea antoi seuraavat suositukset: • Jäsenvaltioiden ei tule enää esittää offshoretoimintaa koskevia tapaturmatilastoja vuonna 1983 julkaistussa asiakirjassa nro 2897/6/81 esitetyssä muodossa. • Pysyvälle neuvottelukunnalle tehtävien tapaturmailmoitusten mallina käytetään toistaiseksi asiakirjaa nro 5908/4/94. • Yhteistyötä Eurostatin ja ILOn kanssa on tehostettava. • Järjestelmää on parannettava sopimalla tapaturmien yleisyyden ilmoittamista koskeva yhteinen perusta (esimerkiksi tapaturmat 100 000 työtuntia kohti). Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi kyseiset suositukset. Vuoden 1997 työohjelman mukaan komitea käsittelee tapaturmatilastojen lisäksi tutkintotodistusten vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyviä ongelmia (Pohjanmeren öljylauttojen henkilöstön vuorottelun yhteydessä). 13- 3. 4 Terveyden suojelua käsittelevä komitea 3. 4. 1 Tilaisuudet, toiminnan painopiste Terveyden suojelua käsittelevä komitea esitteli toimintaansa liittyviä ajankohtaisia aiheita Luxemburgissa 25. ja 26. syyskuuta 1996 järjestetyssä seminaarissa. Toiminnan painopiste on maanalaisen kaivannaistoiminnan työntekijöiden terveysriskien poistaminen ja lieventäminen. 3. 4. 2 Seminaari Seminaari, jonka aiheena oli haitallisten aineiden aiheuttamien riskin hallinta käytettäessä dieselmoottoreita-ja suoritettaessa räjäytyksiä maan alla, jakautui seuraaviin osa-alueisiin: • maan alla tapahtuvaa dieselmoottoreiden käyttöä ja haitallisten aineiden päästöjä koskeva lainsäädännöllinen kehys, • dieselmoottoripäästöjen mittaaminen ja lääketieteelliset näkökohdat, • kuormitusta vähentävät toimenpiteet. aiheuttamia selvityksessä. Dieselmoottorien Oikeudellisia kysymyksiä käsiteltiin Euroopan komission kannalta kahdessa haitta- ainepäästöjä tarkasteltiin osana Euroopan ympäristönsuojelua. Tässä yhteydessä ehdotus yhteisön direktiiviksi dieselmoottorien käytöstä voimanlähteinä muissa liikkuvissa koneissa ja laitteissa osoittautui merkittäväksi. Työterveydenhuollon toimet konkretisoituivat vuosia toimintaohjelman avulla. Toisen 1996-2000 koskevan yhteisön selvityksen aiheena oli työntekijöiden turvallisuuteen liittyvien raja- arvojen vahvistaminen. liittyvä toisessa osassa kerrottiin Saksassa, Ranskassa, Seminaarin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa saaduista kokemuksista ja tutkimustuloksista. Maan alla käytettävien dieselmoottoreiden edellyttää päästöihin erikoismenetelmiä. Dieselmoottoreiden räjäytysten päästöjen mahdollisista terveysriskeistä on olemassa lukuisia tutkimustuloksia. Työterveydenhuollon ongelmia tarkasteltiin haitallisten kaasujen ja jäsenvaltion hiukkasten kaivosteollisuutta koskevan epidemiologisen tutkimuksen tuloksia. näytteenotto analysointi esiteltiin Lisäksi osalta. erään ja ja Seminaarin kolmas osa tarjosi mahdollisuuden kertoa ja keskustella kokemuksista haitallisten aineiden vähentämisestä käytettäessä dieselmoottoreita maan alla toimista. Maanalaisen kaivannaistoiminnan olosuhteiden lisäksi esiteltiin tunnelinrakentamisen nykytilannetta ja kehityssuuntauksia. Näitä puheenvuoroja esittivät Saksan, Sveitsin, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osanottajat. Esitykset ja ajatustenvaihto saivat ja muista vastaavista - 1 4- aikaan vaikutelman, jonka mukaan nykyinen tekniikka mahdollistaa haitallisten aineiden huomattavan vähentämisen maanalaisessa kaivannaistoiminnassa ja lähiaikojen kehityssuuntausten perusteella työpaikkojen olosuhteiden voidaan odottaa parantuvan. tunnelinrakentamisessa. Nykyisten ja Seminaarista laaditaan kertomus (asiakirja nro 5980/96). 3. 5 Inhimillisiä tekijöitä käsittelevä komitea 3. 5. 1 Kokoukset Inhimillisiä tekijöitä käsittelevän komitean täysistunnot pidettiin 14. toukokuuta ja 24. syyskuuta 1996. Tilapäinen työryhmä kokoontui 27. kesäkuuta ja 3. syyskuuta 1996. 3. 5. 2 Toiminnan painopiste Toimintavuonna komitea tutki ensisijaisesti inhimillisten tekijöiden vaikutusta riskien analysoinnissa ja ehkäisemisessä tavoitteenaan laatia ehdotuksia työturvallisuuden ja työterveyden parantamiseksi erityisesti kaivannaistoiminnan alalla. Toiminnan tulokset on kirjattu asiakirjaan nro 5324/4/96. 3. 5. 3 Kertomus ja ehdotukset inhimillisten tekijöiden merkityksestä riskien ehkäisemisessä ja arviot ehdotukset perustuvat kehysdirektiiviin Komitean 89/39 l/ETY ja kaivannaistoimintaa koskeviin erityisdirektiiveihin 92/91/ETY inhimillisten ja 92/104/ETY. Niissä korostetaan tekijöiden merkitystä työturvallisuuden ja työterveyden edistymisen kannalta. Komitea katsoo edellä mainittujen direktiivien tavoitteiden kytkeytyvän inhimillisiä tekijöitä koskeviin käsityksiin ja kokemuksiin ja asettuu kokonaisvaltaisen lähestymistavan kannalle. on osuus tekijöiden esimerkiksi inhimillisten Tarkasteltavana riskien selvittämisessä ja arvioinnissa. Selvitystyössä voidaan käyttää erilaisia olevien arvioitujen menetelmiä, työskentelytilanteiden analysointia, häiriö- ja tapaturma-analyysia tai virheanalyysia. luotettavuusanalyysin perusmenetelmät selitetään ja esitetään havainnollisesti liitteessä, jossa mainitaan sekä hyödyt että haitat. Järjestelmään olemassa liitetyn tai Laaditun asiakirjan yhtenä painopisteenä on inhimillisten tekijöiden merkitys ehkäisevissä toimenpiteissä ja niiden huomioon ottaminen yritystoiminnassa. Tässä suhteessa merkityksellisiä ovat työpaikan ja tuotantojärjestelmien ergonomisuus, ammatillinen soveltuvuus ja perehdyttäminen, ja opastus, työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen sekä yrityksen johto. työntekijöille suunnattu tiedotus 15 Komitea on sitä mieltä, että yhteisön direktiiveissä 92/91/ETY ja 92/104/ETY edellytetty turvallisuus- ja terveysasiakirja muodostaa hyvän perustan inhimillisten tekijöiden huomioon ottamiselle. Näissä direktiiveissä vahvistettu turvallisuuden ja terveyden huomioon ottava tasojen edistää mukanaoloa ja työntekijöiden osallistumista. Kaiken kaikkiaan esitellyt suosivat yritysten aidon turvallisuus- ja terveyskulttuurin muotoutumista. johtamisjärjestelmä johdon kaikkien ja ehdotetut toimenpiteet Pysyvä neuvottelukunta hyväksyi asiakirjan nro 5324/4/96 6. marraskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. 4. LIITTEET A: Otteet 7. kesäkuuta 1974 ja 9. heinäkuuta 1957 tehdyistä neuvoston päätöksistä B: Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan asiakirjoja C: Valtuuskuntien johtajien ja komiteoiden puheenjohtajien luettelo; sihteeristö -16- NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, kaivosteollisuuden turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan vastuualueen laajentamisesta kaikkeen vuoriteollisuuteen (ote) (74/326/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Liite A ottaa perustamissopimuksen ja erityisesti sen 145 artiklan, huomioon Euroopan talousyhteisön ministerineuvostossa erityisessä kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat 9 ja 10 päivänä tehdyllä päätöksellä perustaneet toukokuuta 1957 terveellisyyden ja turvallisuuden kaivosteollisuuden pysyvän neuvottelukunnan, jonka tehtäviksi he ovat määrittäneet 9 päivänä heinäkuuta 1957 tehdyllä se on viimeksi päätöksellä(2), tehdyllä muutettuna 11 päivänä maaliskuuta 1965 päätöksellä(3), ja työympäristön terveellisyyttä uhkaavien vaaratekijöiden ehkäisemistä kaivosteollisuudessa sekä laatia ehdotuksia edistämiseksi ja turvallisuuden kaivosteollisuudessa, turvallisuuden kehitystä sellaisena kuin terveellisyyden seurata / artikla siten, 1. Kaivosteollisuuden turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan vastuualuetta laajennetaan työympäristön työntekijöiden terveellisyyttä uhkaavien vaaratekijöiden kuin ehkäisemiseksi kokoontuneet erity isministerineuvostossa jäsenvaltioiden * hallitusten edustajat ovat sen 11 päätöksellä päivänä maaliskuuta 1965 määrittäneet, lukuun ottamatta yksinkertaisia kaivuutöitä ja työntekijöiden suojelemista aiheutuvilta vaaroilta, johon sovelletaan erityisäännöksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen nojalla. tehdyllä vuoriteollisuuteen ionisoivasta säteilystä kaikkeen (2) EYVL N:o 28, 31. 8. 1957, s. 487/57 (3) EYVL N:o 46, 22. 3. 1965, s. 698/65 PÄÄTÖS, tehty 9 päivänä heinäkuuta 1957, kaivosteollisuuden turvallisuuden pysyvän neuvottelukunnan toimivaltuuksista ja työjärjestyksestä 1. Pysyvä neuvottelukunta seuraa kaivosteollisuuden turvallisuuden kehitystä mukaan julkisten turvallisuussäännösten viranomaisten erityisesti seurannan onnettomuuksien ennaltaehkäisemisessä saavutetusta kehityksestä ja käytännön tuloksista. ja kerää tarvittavat antamien lukien tiedot Tarvittavien tietojen saamiseksi pysyvä neuvottelukunta kääntyy asianosaisten hallitusten puoleen. Pysyvä neuvottelukunta käyttää hyväkseen käytössään olevia ehdotuksia kaivosteollisuuden turvallisuuden parantamiseksi. tekee hallituksille tietoja ja 2. Pysyvä neuvottelukunta auttaa korkeaa viranomaista etsimään vertailukelpoisen onnettomuuksien tilastoinnin laatimismenetelmän. 3. Pysyvä neuvottelukunta valvoo, että sen kokoamat tarpeelliset tiedot siirtyvät nopeasti niille, joita asia koskee (erityisesti kaivosten hallintoon, työnantaja- ja työntekijäjärjestöihin). Pysyvä neuvottelukunta 4. jatkuvilla yhteydenotoilla hallituksiin tietoja toimenpiteistä, jotka on toteutettu, viedäkseen eteenpäin kaivosteollisuuden turvallisuutta käsitelleessä konferenssissa tehtyjä sekä itse muotoilemiaan ehdotuksia. hankkii Pysyvä neuvottelukunta 5. ehdotuksia tarpeellisiksi katsomistaan turvallisuuden parantamiseen tähtäävistä ja määrittelee, miten ne parhaiten tehdään. tutkimuksista tekee 6. Pysyvä neuvottelukunta helpottaa turvallisuudesta vastaavien henkilöiden välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa ja tekee ehdotuksia tarpeellisista toimenpiteistä tätä varten (esimerkiksi opintokäyntien järjestäminen, tietopalvelujen luominen). neuvottelukunta toimenpiteistä 7. Pysyvä tarpeellisista pelastuspalveluiden välisten toteuttamiseksi. tekee yhteisön ehdotuksia maiden tarvittavien yhteyksien Pysyvä osoittaa toimintaansa neuvottelukunta vuosittain 8. neuvostossa kokoontuneille hallituksille ja korkealle viranomaiselle jäsenvaltioiden kaivosteollisuuden turvallisuuden kehitystä käsittelevän erityisesti se Tällöin kertomuksen. tilastotutkimuksen kaivosteollisuudessa tapahtuneista onnettomuuksista ja tapaturmista. suorittaa ja eri i> Liite B Vuosikertomukseen liittyviä tärkeitä pysyvän neuvottelukunnan asiakirjoja (lukuun ottamatta asiakirjaa nro 5324/4/96 näitä asiakirjoja ei ole käännetty suomeksi) Asiakirjan nro 5630/96 486/95 1189/1/95 5908/3/94 5324/4/96 302/3/95 1184/95 5147/89 Asiakirjan nimi Thoresby Colliery : Tödlicher Unfall von A. Fielding nach einem Ausbruch von Haufvverk und grofien Mengen Gas, Wasserund Öl; 12. Oktober 1995 (Thoresbyn kivihiilikaivos: A. Fieldingin hengen vaatinut onnettomuus kaasun, veden ja öljyn purkauksen yhteydessä; 12. lokakuuta 1995) Vorschläge und Empfehlungen an die Mitgliedstaaten iiber Grundsätze der Gebirgsbeherrschung und des Ausbaus in den untertägigen Betrieben der mineraJ- gewinnenden Industriezweige (Maanalaista kaivannaistoimintaa harjoittavissa yrityksissä harjoitettavaa kalliotekniikkaa ja kallion lujitusta koskevat, jäsenvaltioille osoitetut ehdotukset ja suositukset) - Teil I bis III (osat I-III) -TeiirV(osalV) Bericht und Vorschläge iiber die Unfallstatistik der europäischen Ofifshore-Erdöl- und Erdgasindustrie (Euroopan offshore-öljy-ja kaasuteollisuuden tapaturmatilastoja koskeva kertomus ja niihin liittyvät ehdotukset) Työturvallisuus ja työterveys: Luotettavuuden inhimilliset tekijät riskien ehkäisemisessä Bericht zum Piper-Alpha-Unfall (Piper-Alpha -porauslautan onnettomuutta koskeva kertomus) Bericht iiber den Workshop: "Explosionsschutz" vom 27. November 1995 (Räjähdysten torjuntaa käsitellyttä seminaaria (27 marraskuuta 1995) koskeva kertomus) MaCnahmen zur Verringerung der Explosions- und Brandgefahr in sonderbewetterten Grubenbauen und zur Verbesserung des Schutzes des Personals im Falle von Explosionen und Bränden im Steinkohlen- bergbau (Toimenpiteet erikoisilmastoitujen kaivosten räjähdys-ja palovaaran vähentämiseksi ja kivihiilikaivosten työntekijöiden turvallisuuden parantamiseksi räjähdysten ja tulipalojen varalta) lfc Vorschläge zur Verbesserung der Organisation, Arbeitsweise und des Erscheinungsbildes des Ständigen Ausschusses (Pysyvän neuvottelukunnan organisaation, toimintatavan ja yleisilmeen parantamista koskevia ehdotuksia) 1173/2/95 tf Valtuuskuntien johtajat Liite C Jäsenvaltio Valtuuskunnan johtaja Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Rzonzef (1. 11. 96 asti),Mainjot Noergaard Keusgen (30. 4. 96 asti), Mager Paitas Ortiz Garces de Los Fayos (11. 11. 96 asti), de Molina Bonneville Walsh Retacchi Weber van der Tuin Maier da Silva Daniel Reinikka Andersson Mitchell Komiteoiden puheenjohtajat Komitea Puheenjohtaja Jäsenvaltio Maanalainen kaivannaistoiminta Avolouhinta Poraustoiminta Terveyden suojelu Inhimilliset tekijät Mitchell Retacchi Noergaard deRetana(5. 11. 96asti) Cocude Keusgen (5. 11. 96 asti) Andersson Yhd. kuningaskunta Italia Tanska Espanja Ranska Saksa Ruotsi Sihteeristö Euroopan komissio Pääosasto V - Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat Yksikkö V/F/4 Puhelin: Telekopio: Sähköposti: Biosca de Sagastuy 4301 34988 4301 34259 (sihteeri) Rother (sihteeristö) Esterbet (sihteeristö) 4301 37157 430134259 4301 32268 4301 34259 lo claire. esterbet@lux. dg5. cec. be ISSN 1024-4492 KOM(97) 729 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 14 Luettelonumero : CB-CO-97-749-FI-C ISBN 92-78-29882-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 1\


title: Reglamento (CE) n° 26/98 de la Comisión de 7 de enero de 1998 por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen específico de abastecimiento de productos del sector de la carne de ovino y caprino a las Azores y a Madeira para el año 1998

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
breeding animal
goat
sheep
supply

text: 8. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 4/53 REGLAMENTO (CE) No 26/98 DE LA COMISIÓN de 7 de enero de 1998 por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen específico de abastecimiento de productos del sector de la carne de ovino y caprino a las Azores y a Madeira para el a ˜no 1998 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1600/92 del Consejo, de 15 de junio de 1992, sobre medidas específicas en favor de las Azores y Madeira relativas a determinados productos ´ultima modificación la constituye el agrarios (1), cuya Reglamento (CE) no 2348/96 (2), y en particular, su artículo 10, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversión aplicables en el marco de la Polí- tica Agrícola Com ´un (3), y en particular, su artículo 12, Considerando que, en aplicación del artículo 4 del Re- glamento (CEE) no 1600/92, procede determinar, en lo que respecta al sector de la carne de ovino y caprino y por período anual de aplicación, el n ´umero de reproductores de pura raza de las especies ovina y caprina originarios de la Comunidad que se beneficiar ´an de una ayuda para el desarrollo del potencial productivo de las Azores y de Madeira; Considerando que conviene fijar los importes de las ayudas antes citadas, destinadas al suministro a las Azores y a Madeira de reproductores de raza pura de las especies ovina y caprina originarios del resto de la Comunidad; que, para fijar esas ayudas, deben tenerse en cuenta los costes de abastecimiento a partir del mercado comunitario y las condiciones derivadas de la situación geogr ´afica de las Azores y de Madeira; Considerando que las disposiciones comunes de aplica- ción del régimen de abastecimiento de determinados productos agrícolas a las Azores y a Madeira se estable- cieron en el Reglamento (CEE) no 1696/92 de la Comi- sión (4) cuya ´ultima modificación la constituye el Regla- mento (CEE) no 2596/93 (5); que conviene adoptar dispo- siciones adicionales adaptadas a las pr ´acticas comerciales vigentes en el sector de la carne de ovino y caprino por lo que se refiere, en particular, al plazo de validez de los certificados de ayuda y al importe de las garantías que avalan el cumplimiento de las obligaciones de los agentes económicos; Considerando que, para la correcta gestión administrativa del régimen de abastecimiento, conviene establecer un calendario de presentación de las solicitudes de certificado y un plazo de reflexión para la expedición de los mismos; (1) DO L 173 de 27. 6. 1992, p. 1. (2) DO L 320 de 11. 12. 1996, p. 1. (3) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) DO L 179 de 1. 7. 1992, p. 6. (5) DO L 238 de 23. 9. 1993, p. 24. Considerando que, para la conversión del importe de la ayuda en moneda nacional, conviene adoptar como hecho generador de la operación el día de la presentación del «certificado de ayuda» a las autoridades competentes del lugar de destino en aplicación del apartado 7 del artículo 4 del Reglamento (CEE) no 1696/92, sin perjuicio de una posibilidad de la fijación anticipada, establecida en los artículos 8 a 12 del Reglamento (CEE) no 3819/92 de la Comisión, de 28 de diciembre de 1992, por el que se esta- blecen normas para determinar y aplicar los tipos de conversión utilizados en el sector agrario (6); Considerando que, para que la gestión de las ayudas se adapte mejor a las necesidades de las Azores y de Madeira, es conveniente proceder a la fijación anual, y por a ˜no civil, de los importes de las ayudas y las cantidades que pueden beneficiarse de éstas; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la carne de ovino y caprino, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el anexo del presente Reglamento se fija la ayuda esta- blecida en la letra c) del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CEE) no 1600/92 para el abastecimiento a las Azores y a Madeira de reproductores de pura raza de las especies ovina y caprina originarios de la Comunidad, así como el n ´umero de animales por los que se conceder ´a dicha ayuda. Artículo 2 Ser ´an aplicables las disposiciones del Reglamento (CEE) no 1696/92, con excepción del apartado 5 de su artículo 4. Artículo 3 Portugal designar ´a la autoridad competente encargada de lo siguiente: a) la expedición del certificado de ayuda establecido en el apartado 1 del artículo 4 del Reglamento (CEE) no 1696/92; b) el pago de la ayuda a los agentes económicos corres- pondientes. (6) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 17. L 4/54 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 1. 98 Artículo 4 Artículo 6 1. Las solicitudes de certificado se presentar ´an ante la autoridad competente dentro de los cinco primeros días laborales de cada mes. Solamente se admitir ´an aquellas solicitudes de certificado que re ´unan las siguientes condi- ciones: a) referirse a una cantidad de animales no superior a la cantidad m ´axima disponible publicada por Portugal antes de la apertura del plazo de presentación de solici- tudes; b) antes de finalizar el plazo previsto para la presentación de las solicitudes de certificado, aportar la prueba de que el interesado ha depositado una garantía de 40 ecus por animal. Los certificados de ayuda se expedir ´an, a m ´as tardar, 2. el décimo día laborable de cada mes. Artículo 5 El pago de la ayuda mencionada en el artículo 1 se efec- tuar ´a por las cantidades realmente suministradas. No obstante lo dispuesto en el apartado 5 de artículo 4 del Reglamento (CEE) no 1696/92, el tipo que deber ´a aplicarse para la conversión en moneda nacional del importe de la ayuda ser ´a el tipo de conversión agrario en vigor el día de presentación del «certificado de ayuda» ante las autoridades competentes del lugar de destino. Artículo 7 Queda derogado el Reglamento (CEE) no 510/93 Artículo 8 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. La validez de los certificados de ayuda ser ´a de tres meses. Ser ´a aplicable del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de enero de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión 8. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 4/55 ANEXO PARTE 1 Suministro a las Azores de reproductores de raza pura de las especies ovina y caprina originarios de la Comunidad para el a ˜no civil de 1998 Código NC Designación de la mercancía N ´umero de animales que se suministrar ´a Ayuda (en ecus por cabeza) 0104 10 10 Reproductores de raza pura de la especie ovina (1): — machos — hembras 100 2 500 380 110 0104 20 10 Reproductores de raza pura de la especie caprina: — machos — hembras (1) La inclusión en esta subpartida estar ´a supeditada a las condiciones establecidas en la Directiva 89/361/CEE del Consejo, de 30 de mayo de 1989, sobre los animales reproductores de raza pura de las especies ovina y caprina (DO L 153 de 6. 6. 1989, p. 30). PARTE 2 Suministro a Madeira de reproductores de raza pura de las especies ovina y caprina originarios de la Comunidad para el a ˜no civil de 1998 Código NC Designación de la mercancía N ´umero de animales que se suministrar ´a Ayuda (en ecus por cabeza) 0104 10 10 Reproductores de raza pura de la especie ovina (1): — machos — hembras 0104 20 10 Reproductores de raza pura de la especie caprina: — machos — hembras 15 150 5 50 380 110 380 110 (1) La inclusión en esta subpartida estar ´a supeditada a las condiciones establecidas en la Directiva 89/361/CEE del Consejo, de 30 de mayo de 1989, sobre los animales reproductores de raza pura de las especies ovina y caprina (DO L 153 de 6. 6. 1989, p. 30)