title: Andet ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
research and development
technological change

formats: pdf print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 01. 1998 KOM(1998)8 endeligudg. 97/0119 (COD) 97/0120 (CNS) Andet ændrede forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RADETS AFGØRELSE OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION (1998-2002) Anclel ændrede forskiK (il RADETS AFGØRELSE OM DET FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OGUDDANNELSE (1998-2002) (forelagt af Kommissionen) BKCIUJINDELSE Den 30. april frcmlagdc Kommissionen sinc forslag til afgorclser om 5. rammepro gram for forskning og tcknologisk udvikling i hcnhold til EF-lraklalen og Euratom- traktalcn. I slutningcn af juli supplerede Kommissioncn sinc forslag med cn bevillingsramme for hele det 5. rammeprogram pâ i alt 16,3 mia. ECU for perioden 1998-2002. I 5. rammeprogram har man fulgl el nyt princip, hvor nogleordenc er konccntrering og fleksibilitet. Kommissionen er af den overbevisning, at forskningsindsatsen forst og fremmest skal g0res inden for emner, der optager befolkningen (beskaeftigelse, livs- kvalitet, konkurrenceevne), og at der kun skal saettes ind pâ et begraenset antal emner, sâledes at virkningerne bliver st0rre. Forslagcnc er behandlet af de to parter i proceduren med faelles bcslutningstagning for EF-rammeprogrammel, ncmlig Râdel og Europa-Parlamcntet, og af Det Okonomiskc og Socinlc Iklvalg og Regionsudvalgcl. De to sidsliucvnte har udtalt sig posilivl om forslagcnc. Europa-Parlamcntet afgav sin udlalclsc ved forstebchandlingen dcn 17. og 18. dcccm- bcr 1997. For at fremme drollelserne i Parlamentet og Râdet har Kommissioncn bcslultct at iundrc sinc forslag uden dog at fravigc de grundlaîggendc principper, den hidtil har fulgl. Det er hensigten at sikre, at der ved forskningsministrenes droftelser i Râdet den 12. februar 1998 kan nâs frem til vedtagelse af en faelles holdning vedrarende EF- programmet og politisk enighed om Euratom-programmet. Behandlingeri i Râdet Med forbchold for Europa-Parlamcntets udlalclsc og bchandlingcn hcaf cr Râdet allcredc nâel langt med sin behandling af forslagcnc pâ forskningsministrenes moder dcn 15. maj 1997 og 10. novcmber 1997. Sclv om der i Râdet ikke cr opnàet enighed om strukturen i 5. EF-rammeprogram, blev der dog den 10. november opnâet konsensus om indholdet af dc lleste af nogleaktionerne. Râdet har fulgt udtalelsen fra Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST), som blev vedtaget medio oktober. Behandlingen i Europa-Parlamentet De aendringsforslag, Europa-Parlamentet vedtog den 17. og 18. december 1997, vedrorer hovedsagelig strukturen og n0gleaktionerne i EF-rammeprogrammet. De bekraefter generelt set, at Europa-Parlamentet holder meget staerkt fast i det princip om koncentrering og fleksibilitet, som Kommissionen forfaegtede i sine oprindelige forslag. i^ Nærmere betegnet foreslår Europa-Parlamentet et supplerende tematisk program undcr EF-rammeprogrammct. Europa-Parlamentet går også ind for en mindrc forogelsc af antallet af nogleaktioncr; deres indhold svarer i store træk til llertallets holdning i Rådet. Ilvad dcl samlcdc budgcl angår, giver Europa-Parlamentet ct vigligl s. ignal mcd sil Ibrslag på 16,7 mia. ECU. Kommissionens holdning 1 dc ændrede Ibrslag indgår en række af Europa-Parlamentets ændringsforslag, om ikke altid med nøjagtig samme formulering så i hvert fald deres ånd og indhold, for så vidt som de bidrager sbustantielt og kan være med til at fremme dc videre forhandlinger. Det gælder isaer antallet af tematiske programmer under EF-rarrmieprogrammet, hvor flertallet af delegationerne i Rådet gik ind for fem, mens Eurqpa-Parlamentel foreslår lire. Efler Kommissionens opfattelse vil sidstnævntc tal kunne danne grundlag for ct albalancerct kompromis. Noglc af dc ændringsforslag, som omhandler lemaerncs bclegnclscr og dcn dctaljcrcdc bcskrivelse af deres forskningsmæssige og lcknologiskc indhold, drejcr derimod i modslrid mcd Kommissionens ovcrordncde princip. I Ivor dcr er ovcrensstemmcndc synspunkler om substansen, hvilcr Kommissionens ændrede Ibrslag derfor på Ibrslag fra Rådet. Dct gælder isaer udfbrmningen af teksten til de nye nøgleaktioner. i rctning af en scklor- og lågopdeling, som cr De mest omfattende ændringer findes i EF-rammeprogrammet, de vedrører: • Strukturen i første aktion. som nu omfatter følgende 4 tematiske programmer [artikel 1, stk. 2, artikel 3, stk. 1, bilag II og bilag III]: a) forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer b) udvikling af et brugcrvenligt informationssamfund c) fremme af en konkurrcnce- og bæredygtig vækst d) bevarelseaføkosystemet. I dcnnc nye konllguration, hvor dcr i store træk er sket en omdclinering af første og tredje tematiske program og oprettelse af ct Ijcrde, læggcr Kommissionen som hidtil hovedvægten på en integreret, tværfaglig og multisektoriel tilgang. Første program er blevet centreret omkring siindhed, livskvalitet og forvaltning af bioressourcer, mens det nye (fjerde) program har bevarelse af naturressourcerne som kernepunkt. Hvad det sidste angår mener Kommissionen, at miljø- og energispørgsmål påvirker hinanden så stærkt, at tilføjelse af et nyt program herom er berettiget. 1t Tredje program er nu hovedsagelig koneenlreret om problcmatikkcii omkring produktion og Iransporl. • Nøglcaktioncrne [bilag llj for "forbedring af - De to nøgleaktioner "helse og levnedsmidler" og "miljø og sundhed" under forvaltningen af programmet bioressourcer" har i vidt omfang fælles grundlag, så de er slået sammen til én nøgleaktion "helse, levnedsmidler og miljøfaktorer", idet der dog er foretaget en omformulering, hvorvcd antallet af cmner har kunnet begrænses [bilag II, Il. l. a) 01 livskvaliteten og - Nogleaklionen "avancerede cnergisystemer og -Ijenester" er. opdell i to nogleaklioner med belegnelscrne "freinmc af bærcdygtig anveiulelse af energi" og "udvikling af renere, mere konkurreneedyglig og mere Ibrskelligarlel energi" og overforl lil dct nyc program for "bcvarelsc af okosyslcincf Samtidig er indholdel omlbrmulerel i tråd mcd udtalelsen fra CREST |bilag II, 11. 4. a) iii) & iv)|. for "forbedring af - Der er oprettet to nye nøgleaktioner, nemlig "befolkningens aldring" under forvaltningen af programmet bioressourcer" [bilag II, Il. l. a) iv)] og "globale miljøændringer og klima" under det nye program for "bevarelse af økosystemet" [bilag II, II. 4. a) ii)]. I begge tilfælde er indholdet til dels formuleret som i udtalelsen fra CREST. livskvaliteten og - Der er i nøgleaktionen "globale miljøændringer og klima" tillbjel et afsnil om tilvejcbringelse af et videnskabcligt grundlag for bærcdygtig udnyltelse af havets ressoureer |bilag II, 11. 4. a) ii)|. - Titlen på nogleaklionen Tremtidens by" er ændret til også al omfalle kulturarven |bilag II, ll. 4. a) iv)|. • Det Ibreslås al faslholdc Kommissioncns forslag til samlet budget og Ibrdclingen på de lire aklioner. Nedenstående opdeling af ressourcerne inden for den første aktion svarer til den ændrede struktur med fire programmer: I II 1 C a) forbedring af livskvaliteten og Ibrvaltningen af biorcssourecr b) udviklingafcl brugervenligt iuformationssamfund c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst d) bevarelse af økosystemet MECl 2650 3()25 3100 2100 Konklusion Kommissionen har mcd vedtagelsen af de ændrede forslag allerede den 14. januar IWX overholdt sit lilsagn om at freinlæggc alt, hvad der kan fremme muligheden for, al opn. 'js et kompromis på forskningsministrenes mode i Rådet den 12. februar 1°°8. Dct er afgørende for overholdelse af tidsplancn for vedtagelsen af 5. rammeprogram og de lilhørende særprogrammer og dermed for iværksættelse af afgørelserne i begyndelsen af 1999, at der gøres fremskridt på dette møde. IV 1d ANDET ÆNDREDE FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKL1NG OG DEMONSTRATION (1998-2002) OrRlfNDKEK. I FORSI A(. FNDRFI F()kSI,A( EUROPA-PAREAMENTET ()(i RADET FOR EUROPA-PAREAMENTET ()(i RADET FOR DEN EUROIM-ISKEUNION MAR DEN EUROP/EISKE UNION IIAR- under hcnvisning til traktatcn om opreltclse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. I, under hcnvisning til forslag fra Kommissionen , under hcnvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg", under henvisning til udtalelse fra Regionsudval- get3, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B , og under henvisning til traktatcn om oprettelse af Det Europaeiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen', under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg", under henvisning til udtalelse fra Regionsudval- get , i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel l89B,og i\d fra folgcnde belragtninger: ud fra folgcnde belraglningcr: Der skal vcdlagcs cl llerarigl ramincprogram, som Dcr skal vcdlagcs ct llcnirigl rammcprogram, som omlatlcr samlligc Fællesskabets aklioncr, hcrundcr omfallcr samllige Fællcsskahcls aklioncr. hcrundcr dcmonslralionsaklioner, vcdrorendc Ibrskning og dcmonslralionsaktioner, vedroreiule Ibrskning og lcknologisk udvikling; teknologisk udvikling; for inden indsats ilblge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Riidels afgorclse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (I994-I998)4, ændret ved afgørelse nr. 616/96/EF inden forelæggelse af , skal Kommissionen Ibrslaget lade Ibrctagc en ckstern cvaluering af forvaltningen og genncmlbrelscn af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem iir, dcr giir forud for cvalueringen; dennc cvaluering og dcns konklusioner cr sammcn mcd Kommissionens bcmærkninger blevet mcddelt til Europa-Parlamcnlet, Rådct, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; rammeprogram til det femtc for inden indsats ilblge artikel 4, slk. 2, i Europa-Parlamcnlcts og Rådets afgørelse nr. 11 10/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (I994-I998)4, ændret vcd afgorclse nr. 616/96/1 <F inden forelæggelse af \ skal Kommissionen forslagct lade forctagc en ekslern cvaluering af forvaltningen og gennemforclsen af Fællesskabets aklioncr i lobct af de fem iir, der giir forud for cvalueringen; 'dennc cvaluering og dcns konklusioner cr sammcn mcd Kommissionens bcmærkninger blevcl meddell til Europa-I'arlamcnlct, Riidcl, Dcl Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; rammeprogram til det femtc Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en Kommissionen vedtog den 10. juli 1996'' en meddclelse om de første retningslinjer for det meddelelse om de forste retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understrcgcde, al femte rammcprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og frcmmcst svarer til de det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de 1 EFTnr. C 173 af 7. 6. 1997, s. 10. 2 EFT nr. C 355 af 21. 11. 1997, s. 38. 3 EFTnr. C379af 15. 12. 1997, s. 26. 4 EFTnr. L 126 af 18. 5. 1994, s. I. 5 EFT nr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 69. 1 EFT nr. C 173 af 7. 6. 1997, s. 10 og EFT nr. C 291 af25. 9. 1997,s. l5. 2 EFTnr. C 355 af 21. 11. 1997. s. 38. 3 EFT nr. C 379 af 15. 12. 1997. s. 26. 4 EFTnr. L 126 af 18. 5. 1994, s. l. 5 EFT nr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 69. 6 KOM (96) 332 endelig udgave 6 KOM (96) 332 endelig udgave •e? et af en op blev fulgt økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse første arbejdsdokument af 20. november 1996 , som indeholder af de af efterstræbte gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet arbejdsdokument den 12. februar 1997 , som indeholder en mere detaljeret gennemgang af det femte rammeprograms mulige indhold; række præciseringer beskrivelse mål og et af en op blev økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse første fulgt arbejdsdokument af 20. november I9967, som indeholder af de af og efterstræbte gennemførelsesmidlerne, og dernæst af et andet I997x, som arbejdsdokument den 12. februar indeholder en mere detaljeret gennemgang af det femte rammeprograms mulige indhold; række præciseringer beskrivelse mål i forlængelse af Kommissionens meddelelse fra november 19949 besluttede Rådet i juni 1995, at der skulle tages passende skridt til at fremme samordningen samarbejdet mellem medlemsstaterne, overensstemmelse med traktatens artikel 130 H; og i målene for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling hænger sammen med de udfordringer, som EF for øjeblikket må tage op, og de muligheder, som det må gribe; og som først og fremmest drejer sig om samfundsproblemer, industriens jobskabelse, konkurrenceevne, livskvalitet, globaliseringen af viden, bidrag til udformning og iværksættelse af EF's politikker i overensstemmelse med traktatens artikel 130 F, stk. 1, samt EF's placering i verden som videnskabeligt og teknologisk ekspertisecentrum; det femte rammeprogram bør under den første aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, koncentreres om et begrænset antal emner og omfatte forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, aktioner som aktiviteter. i en samler denne sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i det følgende benævnt til forskningsinfrastrukturer; "nøgleaktioner") støtte form for og målene for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling hænger sammen med de udfordringer, som EF for øjeblikket må tage op, og de muligheder, som det må gribe; og som forst og fremmest drejer sig om samfundsproblemer, forbedring af den internationale konkurrenceevne for industrien 1 Fællesskabet, okonomisk vækst, jobskabelse, miljø, livskvalitet, globaliseringen af viden, bidrag til udformning og iværksættelse af EF's politikker i overensstemmelse med traktatens artikel 130 F, stk. 1, samt EF's placering i verden teknologisk som ekspertisecentrum; videnskabeligt og det femte rammeprogram bør under den første aktion, der er fastlagt i traktatens artikel 130 G, koncentreres om et begrænset antal emner og omfatte forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter, aktioner som samler denne form i en sammenhængende helhed, for aktiviteter strategisk målrettet mod et fælles bærende emne (i det følgende benævnt "nøgleaktioner") og støtte til forskningsinfrastrukturer; det femte rammeprogram bør desuden under den anden, tredje og fjerde aktion, der er fastlagt i emner traktatens vedrørende aspekter, der er særegne for disse aktioner, samt emner, der omfatter tværgående samordningsaktiviteter til støtte for og 130 G, omfatte artikel det femte rammeprogram bør desuden under den anden, tredje og fjerde aktion, der er fastlagt i emner traktatens vedrørende aspekter, der er særegne for disse aktioner, samt emner, der omfatter tværgående samordningsaktiviteter til støtte for og 130 G, omfatte artikel 7 KOM (96) 595 endelig udgave 8 KOM (97) 47 endelig udgave 7 KOM (96) 595 endelig udgave 8 KOM (97) 47 endelig udgave 9 KOM (94) 438 endelig udgave vekselvirkning med aktiviteter af samme type, der gennemføres under den første aktion; vekselvirkning med aktiviteter af samme type, der gennemføres under den første aktion; denne metode forudsætter, at det videnskabelige, tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, idet der samtidig til de store internationale partneres indsats; dette potentiale vedrører både de immaterielle infrastrukturer og de menneskelige ressourcer; tages hensyn fysiske og denne metode forudsætter, at det videnskabelige, tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, til de store idet der samtidig i investering internationale partneres øgede dette forskning potentiale og immaterielle infrastrukturer og de menneskelige ressourcer; teknologisk både udvikling; de og vedrører tages hensyn fysiske der bør i samme forbindelse lægges særlig vægt på små og mellemstore virksomheder (SMV), der er jobskabende, på formidling og overførsel af resultater, forskeres innovation uddannelse og mobilitet; samt på der bør i samme forbindelse lægges særlig vægt på små og mellemstore virksomheder (SMV), der er jobskabende, på formidling og overførsel af resultater, forskeres uddannelse og mobilitet, for herved at tilskynde til at der opstår en ny generation af forskere, der er i besiddelse af nye ideer og foretagsomhed; innovation samt på forskning og teknologisk udvikling kan stimulerc til økonomisk vækst og derigennem føre til skabelse af varig beskæftigelse; og økonomi med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i europæisk vedvarende konkurrenceevne for europæisk industri er det nødvendigt, og teknologiske grundlag styrkes på mellemlang til lang sigt; videnskabelige dens en at styrkelsen af Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed er et mål, som der bør tages hensyn til ved udformningen og gennemførelsen af EF's politikker og aktioner; dette princip betyder, at rammeprogrammet skal bidrage til en harmonisk udvikling at den videnskabelige kvalitet bevares som afgørende kriterium; derfor er det vigtigt, at styrke samspillet mellem aktiviteterne forskning og teknologisk udvikling og den indsats, EF gør ved hjælp af strukturfondene; samtidig med inden for af EF, styrkelsen af Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed er et mål, som der bør tages hensyn til ved udformningen og gennemførelsen af EF's politikker og aktioner; dette princip betyder, at rammeprogrammet skal bidrage til en harmonisk udvikling at den videnskabelige kvalitet bevares som afgørende kriterium; derfor er det vigtigt, at styrke samspillet mellem aktiviteterne forskning og teknologisk udvikling og den indsats. EF gør ved hjælp af strukturfondene; samtidig med af EF, inden for som omhandlet i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, i traktatens artikel 3 B, kan de mål for fællesskabets politik på området forskning og teknologisk udvikling, der kommer til udtryk i det femte rammeprogram, ikke gennemføres fuldt ud af medlemsstaterne, fordi de kræver opnåelse af en kritisk masse form af menneskelige og finansielle ressourcer og samlet kompetence, som overskrider enkelte medlemsstats muligheder; disse mål kan derfor, på grund bedre af deres multiplikatoreffekter, gennemføres på fællesskabsplan; denne afgørelse begrænser sig til det minimum, der kræves for at nå disse mål, og overskrider ikke, hvad der er grænserne den for i som omhandlet i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, i traktatens artikel 3 B, kan de mål for fællesskabets teknologisk politik på området forskning og i det femte udvikling, der kommer til udtryk rammeprogram, fuldt ud af ikke gennemføres medlemsstaterne, fordi de kræver opnåelse af en kritisk masse af menneskelige og finansielle ressourcer og samlet kompetence. som overskrider enkelte medlemsstats muligheder; disse mål kan derfor, på grund bedre af deres multiplikatoreffekter, gennemføres på fællesskabsplan; denne afgørelse begrænser sig til det minimum, der kræves for at nå disse mål, og overskrider ikke, hvad der er grænserne form den for i nødvendigt til formålet; nødvendigt til formålet; bidrag i særlige, behørigt begrundede tilfælde kan EF's rammeprogrammets okonomiskc til aktioner på særprogramnivcau tilpasses efter aktivitcternes art og markedsnærhed, når de intcrnationale regler og EF-rammebestemmelserne for slatsstøtte til forskning og udvikling9, særlig punkt 5. 12 og 5. 13, overholdes; okonomiskc i særlige, behørigt begrundede tilfælde, og altid i overensstemmelse med dc princippcr, dcr er fastlagt i denne afgørelse, hcrunder navnlig i bilag til EF's kan IV, rammeprogrammets på særprogramniveau tilpasses efter aktivitcternes art og markedsnærhed, når de intcrnationale regler og lil EF-rammebestemmelserne forskning og udvikling", særlig punkl v l2 og 5. 13, overholdes; slalsslollc aktioner bidrag for budgclmyndighcdcn bcslræbcr sig på al nå licin lil dct samlcdc maksimumsbclob på bctingclsc al, al de finansielle overslag for den Iblgende pcriodc cr foreneligc med alle de ovrige politikkcrs berettigede behov; det samlede maksimumsbeløb femte rammeprogram revideres, såfremt nye medlems- stater ramme- programmet; inden udløbet tiltræder til det af dc administrativc udgifler i Ibrbindclsc med forskningsaktivitctcr skal llnansicrcs inden for dct samlede belob, dcr er afsal til rammcprogrammcl, skal oplbrcs på hudgellcl pii cn mcn dcl gcnnemskuclig builgchnyndighcdcn Ibrlangcr, al Kommissioncn Ibrclagcr cn nojc, sainmcnlignclig analysc af dc adminislialivc udgifler og anvcndclscn af dissc; mådc; vcd fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de cmner, der indgår i det femte rammeprogram, samt de videnskabelige og teknologiske mål, som de er forbundet med, er der taget hensyn til de ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte rammeprogram af hensyn til sammenhængen; ved fastlæggelsen af kriterierne for at vælge de emner, der indgår i det femte rammeprogram, samt de videnskabelige og teknologiske mål, som de er forbundet med, er der taget hensyn til de ovenfor beskrevne principper; de samme kriterier bør også anvendes ved iværksættelsen af det femte rammeprogram af hensyn til sammenhængen; og vcd iværksættelsen af dcl fcmlc rammeprogram bor dcr lindcs cn passcndc balancc inden for dc forskellige emner, herundcr navnlig mellem forskningsaktiviteterne til udvikling af generiske teknologier på den ene side og noglcaktioncrnc på den andcn, mellem det fcmlc rammcprograms forskellige emner samt mellem dct femte rammeprogram og alle andrc instrumcnlcr, dcr har dirckle eller indirckte tilknylning hertil; aktiviteterne Faelles Forskningscenter Det gennemførelsen af rammeprogrammet inden for gennemføre til Det bidrager Fælles Forskningscenter (IT'C) direkte FTU-aktioner skal gennem EFTnr. C45af 17. 2. 1996, s. 5. EFTnr. C45af 17. 2. 1996, s. 5. ckspcrliscbistand dc aklivilclsområdcr, hvor dcl ydcr ncutral og lcknisk- ualliængig vidcnskabclig slollc, dcr cr Ibr gennemlbrclscn af EF's forskclligc politikkcr, og dct deltagcr desuden, inden Ibr konsorticr, i gcnnemlbrclsen af forskningsaktiviteter, dcr er planlagt som indirektc aktioncr; saml iiodvcndig og Ibrskningsaklivilclcr inslilulioncllc og lckniskc vidcnskabcligc inslilulioncllc stoltcaklivitelcr, hvor dcl har særlig cllcr unik ckspcrtise og særligc cllcr unikkc facililctcr i Fællesskabet, eller hvor dct lar lil opgavc at Ibr udibrc aktivilctcr, som cr nodvendige udforrhningen og gennemlbrclscn af fællcsskabs- politikker og for de af Kommissioncns traktat- mæssige opgaver, der kræver FFC's uparliskhcd; desuden skal FFC gradvist pii konkurrcnccvilkiir indcn for konsorticr dcllagc i gennemlbrelseii af Ibrskningsaktivitctcr, dcr cr planlagt som indirektc aktioner; dct cr nodvcndigt at tage hensyn til de etiske aspektcr vcd udviklingen af viden og teknologier saml anvcndclscn hcraf og at genncmlbre Ibrskningsaklivilctcrnc undcr overholdclse af grundlæggcndc cliskc princippcr og mcd respckl Ibr privallivels frcd; det er nødvendigt at tage hensyn til dc etiske aspekter ved udviklingen af viden og teknologier saml anvcndclscn hcraf og al genncmlbre Ibrskningsaktivilctcrnc undcr overholdclse af grundlæggcndc cliskc princippcr og mcd respckl Ibr privallivels frcd; i henhold ud ovcr dcn årligc rapport, dcr skal forclægges for til Europa-Parlamentet og Rådct Iraktalcns artikel 130 P, bor der på linje mcd anbcfalinger om gennemsigtighcd og en god og effcktiv forvaltning vedtages bcstemmelser, som giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor langt gcnnemførelsen af det femte rammeprogram cr nåct; i henhold ud over den årligc rapport, dcr skal forclægges Ibr lil Europa-Parlamcntcl og Rådct traktatcns artikel 130 P, bor dcr på linje mcd anbefalingcr om gennemsigtighcd og en god og effektiv forvaltning vedtages bcstemmelser, som giver mulighed for systematisk at kontrollere, hvor langt gennemførelsen af dct femte rammeprogram er nået; Europa-Parlamentet har erklærct, al dcl har lil hensigt at indføre ordninger, som gor det muligt for dets medlemmer at følge gcnnemførelsen af rammeprogrammet, uden al dcttc griber ind i Kommissionens udøvende bclbjelscr; ved gennemlbrclscn af dcl femle rammeprogram skal dcr tagcs hensyn lil Fællesskabets politik Ibr lige mulighcder; al sikrc sammenhæng mcllem for dc forskningsaktiviteter, der gennemføres i medføraf traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og dem, der gennemføres i medfør af Euratom-traktaten, bør afgørelsen vedrørende rammeprogrammet for Fællesskabets indsats inden for forskning og uddannelse på det nukleare område vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; at sikrc sammenhæng mcllem for dc forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af traktaten om oprettelse af Dct Europæiske Fællesskab, og dem, der gennemføres i medfør af Euratom-traktaten, bør afgørelsen vedrørende rammeprogrammet for Fællesskabets indsats inden for forskning og uddannelse på det nukleare område vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt - Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel I Artikel I indsals I. Et llerårigl rammcprogram for Fællesskabets samlcdc Ibrskning, indcn lcknologisk udvikling og dcmonslralion, i clcl Iblgcnde bcnævnl rammcprogram, vcdlagcs hcrmcd Ibrpcrioden 1998-2002. lcmlc for indsals 1. El llerårigl rammcprogram for Fællesskabels samlcdc Ibrskning, indcn lcknologisk udvikling og dcmonslralion, i dcl Iblgende bcnævnl rammcprogram, vcdlagcs hcrmcd for pciiodcu 1998. '002. lcmlc Ibr. !. Dct lcmlc i rammcprogram ovcrcnsstcmmclsc mcd traklalens artikel 130 G, fire fællesskabsaktioner. omlallci, 2. Dcl lcmlc i rammcpiogiam ovcrcnsstcmmclsc mcd (raklatcns artikel 130 G, fire fællesskabsaktioner. omlallci, Den første fællesskabsaktion vedrører følgende tre emner: Den første fællesskabsaktion vedrører følgende fire emner: a) forskning i bioressourcer og økosystemer, b) af udvikling informationssamfund, c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst. brugervenligt et a) forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer, af b) udvikling informationssamfund, et brugervenligt c) fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst, d) bevarelse afokosystcmel Andcn, Ircdjc og fjerde hchaiullcr hcnholdsvis lolgcndc cmucr: fællesskabsaktion Andcn, Ircdjc og fjerdc hchaiullcr hcnholdsvis lolgcndc emner: fællcsskabsaklion a) bclicslclsc af dcn curopæiskc loiskiiings inlcrnalionalc rollc, b) virksomhedcrs deltagclse, c) udvikling af de menneskelige ressourcer. innovalion og små og mcllcmstorc a) bclicslclsc af dcn curopæiskc Ibisknint'. s inlcrnalionalc rollc. b) innovalion og små og mcllcmslorc virksomheders deltagclse, c) udvikling af de menneskelige ressourcer. Der tages også hensyn til disse tre sidstnævnte emner under den første fællesskabsaktion. Der tages også hensyn til disse tre sidstnævnte emner under den første fællesskabsaktion. 3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af emnernc i stk. 2, og målene herfor er angivet i bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen af det femte rammeprogram. 3. De kriterier, der har ført til udvælgelsen af emneme i stk. 2, og målene herfor er angivet i bilag I. De skal anvendes ved gennemførelsen af det femte rammeprogram. 4. Fællesskabets, overordnede aktionslinjer, deres teknologiske måt samt videnskabelige og prioriteringen heraf er angivet i bilag II. 4. Fællesskabets overordnede aktionslinjer, deres teknologiske mål samt videnskabelige og prioriteringen heraf er angivet i bilag II. Artikel 2 Arlikcl2 I. Dcl samlcdc for Fællesskabels linansicllc dcllagclsc i del femte rammeprogram udgør 14833 mio. ECU. maksimumshclob I. Dcl samlcdc Ibr Fællesskabets linansicllc deltagclse i dct lcmlc rammeprogram udgør 14833 mio. ECU. maksimumshclob foreneligt med de Hvis dette beløb er finansielle overslag for perioden 2000-2002, anses det for bekræftet. I modsat fald skal de årlige bevillinger, budgetmyndigheden opfører, være forenelige med de finansielle overslag, der er fastlagt for hvert enkelt af årene i denne periode, under overholdelse af de prioriteter, der er fastlagt i denne afgørelse. Det i første afsnit nævnte beløb kan revideres, såfremt nye medlémsstater tiltræder Unionen inden udløbet af rammeprogrammet. de for andele respektive De enkelte fælleskabsaktioner, der er nævnt i artikel 1, samt fordelingen mellem temaerne under den første fællesskabsaktion som defineret i artikel 1, stk. 2, er angivet i bilag III. 2. De de for andele respektive enkelte fælleskabsaktioner, der er nævnt i artikel 1, samt fordelingen mellem temaerne under den første fællesskabsaktion som defineret i artikel 1, stk. 2, er angivet i bilag III. der beløb, samlede Alle administrative udgifter i forbindelse med forskningsaktiviteter skal finansieres inden for er det til afsat rammeprogrammet. De opføres i lighed med andre sammenlignelige administrative udgifter på budget. Kommissionen forelægger hvert år sammen med det foreløbige forslag til budget detaljerede, sammenlignelige og administrative analyser anvendelsen af disse. Fællesskabets udgifter af Artikel Artikel de tre Det femte rammeprogram iværksættes ved hjælp af syv særprogrammer, hvoraf tre svarer til første fællesskabsaktion og tre til henholdsvis anden, tredje og fjerde fællesskabsaktion, mens det syvende er et særprogram for Det Fælles Forskningscenter. emner den for • svarer 1. Det femte rammeprogram til de fire emner hjælp af otte særprogrammer, hvoraf iværksættes ved fire første fællesskabsaktion og tre til henholdsvis anden, tredje og fjerde fællesskabsaktion, mens det ottende er et særprogram for Det Fælles Forskningscenter. for den særprogram fastsættes nærmere I hvert bestemmelser for dets gennemførelse, dets løbe. tid skønnes nødvendige. de midler, der samt fastsættes særprogram nærmere I hvert bestemmelser for dets gennemførelse, dets løbetid skønnes de midler, nødvendige. samt der af det supplerende programmer iværksættelsen 2. Til femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages i overensstemmelse med artikel 130 K, eller i forsknings- og Fællesskabet kan deltage udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlémsstater i overensstemmelse med artikel 130 L, eller der kan endelig oprettes fællesforetagender eller enhver anden struktur i overensstemmelse med artikel 130 N. Der vil desuden kunne indledes samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i overensstemmelse med artikel 130 M. 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer i overensstemmelse med artikel i 130 K, eller Fællesskabet kan deltage forsknings- og udviklingsprogrammer. der iværksættes i overensstemmelse med artikel 130 L. eller der kan endelig oprettes fællesforetagender eller enhver anden struktur i overensstemmelse med artikel 130 N. Der vil desuden kunne indledes samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer i overensstemmelse med artikel 130 M. flere medlémsstater af Artikcl 4 Artikcl 4 For Fællcsskahcls liuansicllc dcllagclsc i dcl lcmlc rammcprogram gældcr dc nærmcrc bcslemmclscr lcknologisk om bcvillingcr udvikling i llnansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, suppleret ved bilag IV til denne afgørelse. Ibrskning og til For Fællcsskahcts llnansicllc dcllagclsc i dcl lcmlc rammcprogram gældcr dc nærmcrc bcslemmclscr lcknologisk om bcvillingcr udvikling i llnansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, suppleret ved bilag IV til denne afgørelse. Ibrskning og til Artikel 5 Artikel 5 1. kommissioncn undcrsogcr hvcrt år med bistand fra ualliængigc ekspcrter mcd passendc kvalillkalioner, hvor langl gcnnemlbrclsen af femte rammcprogram og dcts særprogrammcr cr nåct navnlig sammcnholdl mcd krilcricrnc i bilag I. Dcn vurdercr navnlig, om målene, prioriteringcn og de llnansicllc midlcr stadig cr i siluationens udvikling. Dcn forelæggcr om nodvcndigt Ibrslag mcd hcnblik på at lilpassc ellcr supplere rammcprogrammcl og/cller særprogrammcrne. ovcrcnsstcmmelsc mcd eksperter mcd 1. Kommissionen undcrsogcr hvcrt år mcd bisland fra ualliængigc passendc langl gcnnemlbrclsen af kvalillkationcr, hvor lemtc rammcprogram og dcts særprogrammcr cr nåct navnlig sammcnholdl mcd krilcricrnc i bilag I. Dcn om målene. prioriteringcn og dc llnansicllc midlcr sladig cr i ovcrcnsstcmmelsc mcd siluationens udvikling. Dcn forelæggcr om nodvcndigt Ibrslag mcd hcnblik supplere rammcprogrammcl og/cllcr særprogrammcrne. vurdercr navnlig, lilpassc cllcr på at 2. Indcn Kommissionen forelæggcr sit Ibrslag til det sjette rammeprogram lader den uafhængige foretage en ekstern højtstående eksperter evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbct af de fem år, der går forud for sammenholdt med evalucringen, navnlig kriterierne I. Den meddeler bilag konklusionernc fra evalucringen forsynet med sinc Europa Parliimcnlcl, Rådct, Dcl Økonomiskc og Socialc 1 Idvalg og Rcgionsudvalgel. bcmærkninger hertil til i en foretage eksperter 2. Inden Kommissioncn forelæggcr sil Ibrslag til det sjette rammeprogram lader den ualliængigc ekstern højtstående evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktioner i løbet af de fem år, der går forud for sammcnholdl mcd evalucringen, kriterierne I. Dcn meddeler konklusionernc fra evalucringen forsynet med sine bcmærkninger hertil til Europa Parlamcnlct, Rådcl, Det Økonomiskc og Socialc Udvalg og Rcgionsudvalgel. navnlig bilag i 3. Valgcl af dc ualliængigc eksperter, der er nævnt i slk. I og 2, foretages af Kommissionen, der tager forskellige Ibrskningsmæssige aktørcr. ligcligt hensyn til de 3. Valget af dc ualliængigc eksperter, der cr nævnt i stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, der tager ligeligt forskellige til forskningsmæssige aktørcr. hensyn dc Artikel 6 Artikcl 6 Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af femte rammeprogram, skal der tages hensyn til de grundlæggende etiske principper. Under alle forskningsaktiviteter, der gennemføres i medfør af femte rammeprogram, skal der tages hensyn til de grundlæggende etiske principper, herunder dem, der vedrører dyrs velfærd. Udfærdiget i Bruxelles, den Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I B1LAG 1 KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER OG MÅL FORBUNDET MED FÆLLESSKABETS AKTIONER KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER OG MÅL FORBUNDET MED FÆLLESSKABETS AKTIONER Gennemførelsen af EF's politik vedrørende forskning og teknologisk udvikling bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og forskningens rclcvans Ibr målsætningernc i Iraklatcn om det Europæiskc Fællesskah. ekspcrtisc og teknologisk Ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om optimal fordeling af de europaeiske offentlige midler femte valget rammeprograms områder og de hermed forbundne mål på grundlag af en række faelles kriterier, der fordeler sig på tre kategorier. foretages det af og videnskabelige • I. Det Europæiske Fællesskabs politik vedrørende forskning og teknologisk udvikling sigter mod at tcknologiskc styrke det grundlag for Fællesskabels industri og l'rcmme udviklingcn af dcns inlcrnalionalc konkurrcu- cccvnc saml al frcmmc allc de Ibrskningsaktioner, der skonnes nodvcndigc i mcdlbr al andre kapitlcr i Iraklalcn. Implcmciilcringcn al polilikkcn livilcr på dcl dobbcllc priucip om hoj videnskabelig og leknologisk kvalitcl og rclcvans i lorhold lil ovcn- nævnte mål. For at opnå den bedst mulige rentabilitet, som er nødvendig for en optimal fordeling af de euro pæiske offentlige midler, og i overensstemmelse med nærhedsprincippet udvælges femte ramme programs temaer og de dcrtil knyttcdc mål endvidere efter det princip, at Fælicsskabet kun træder i aktion, hvis målene ikke i tilstrækkeligt omfang kan nås af medlemsstaterne. 2. Rammeprogrammet skal under anvendclsc af ovenståcnde principper fasllægges på grundlag af en række fælles kriterier, der kan inddcles i Irc kategorier: • Ktikrki- Jarbutidef med den emvpa'iske "n&T\'irili"j. >g narliedspi'iiieippei: — behov for at skabe en "krilisk masse" af menneskelige ressourcer, navnlig ved at kombinere den sagkundskab og de midler, der er til rådighed i de Jbrskellige medlemsstater, og som supplerer hinanden okonomiske og — væsenlligl bidrag til gennemforelsen aj en eller Jlere fællesskabspolitikker — behandling af problemer, der opstår på i forbindelse med sporgsmål forbindelse fællesskabsplan, stqndardisering eller sporgsmål med ndviklingen afdef europæiske område i således at der kun udvælges mål, der kan forfolges mere effektivl gennem Jorskningsaktioner fællesskahsniveau. på Kriterier forbundet med samfundets behov: • Kriterier forbundet med samfundets behov: forbedring af beskæftigelsessituationen, - forbedring af beskæftigelsessituationen, bedre livskvalitet og sundhed, bedre livskvalitet og sundhed, bevarelse afmiljøet, bevarelse afmiljøet, for at nå EF's vigtigste sociale målsætninger, dvs. imødekomme befolkningens forventninger. for at fremme Fællesskabets væsentligste sociale mål, der afspejler borgernes forventninger og interesser. Kriterier forbundet med den økonomiske itdvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver: Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver: områder, som understøtter bæredygtig vækst, områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal øge deres konkurrenceevne, områder, hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt. områder, der er i udvikling ogfremmer vækst områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal øge deres konkurrenceevne områder, hvor der er udsigt lil betydelige videnskabelige og teknologiske fremskridt, og hvor der på mellemlang og lang sigl er muligheder for at Jormidle og udnytte resultaterne for at bidrage til en harmonisk og bæredygtig udvikling afDen Europæiske Union som helhed. • Kriterier forbundet med den europæiske "merværdi" og nærhedsprincippet: - krav om, at der nås op over en "kritisk masse" i Jorm af menneskelige og økonomiske ressourcer, og om forening af komplementær know-how, somfindes i de forskellige iande, • områder, der kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af en eller flere fællesskabs- politikker, - problemer, der opstår på EF niveau, eller spørgsmål vedrørende standardiseringsforhold og udviklingen i det europæiske område, for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en rent privat forskningsindsats, menforfølges mest effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem projekter, der gennemføres i denne størrelses- orden. Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt suppleret ved gennemførelsen femte rammeprogram med henblik på fastlæggelse af særprogrammer og udvælgelse af aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstrationsaktioner. af det 3. Disse kriterier vil blive anvendt, og om nødvendigt suppleret, ved gennemførelsen af femte rammeprogram, når der skal fastlægges særprogrammer og udvælges aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstrationsaktioner. De tre kriteriekategorier finder samtidig anvendelse og skal alle over- holdes, dog i forskelligt omfang fra sag til sag. 10 BILAG II F/ELLESSKABETS OVERORDNEDE AKTIONSLINJER VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAL BILAG II F/ELLESSKABETS OVERORDNEDE AKTIONSLINJER VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAL DET FEMTE EMNER OG STRUKTUR RAMMEPROGRAMS I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS EMNER OG STRUKTUR I ovcrcnsslcmmclsc mcd EF-traktatcns artikel 130 Der erindrcs om, at femtc rammcprograms emner og slruklur i ovcrcnsslcmmclsc mcd EF- ( i omlallcr rammcprogramincl lirc aklioncr: Iraklalcns arlikcl 130 (i omlaller lire aklioncr: den Ibrsle aklion omlallcr programiuciiic Ibr forskning, og dcmonslralion, lcknologisk udvikling - den Ibrsle akliou omlaller programmeine lor forskning, og demonstration, lcknologisk udvikling - den andcn aktion tager sigte pâ al fremme den andcn aktion tager sigte pâ at fremme samarbejdct samarbcjdet vedrorcnde forskning, lcknologisk forskning, vcdrorcnde lcknologisk udvikling og demonstration med udvikling og demonstration mcd trcdjclandc og tredjelande og internationale organisationer, internationale organisationer, den tredje aktion vedr0rer formidling og - den tredje aktion vedrorer formidling og nyttigg0relse af resultaterne af aktiviteter nyttigg0relse af resultaterne af aktiviteter vedrorende forskning, teknologisk udvikling vedrarende forskning, teknologisk udvikling og demonstration, og demonstration, den Ijerde aktion tager sigte pâ at fremme forskcres uddannclsc og mobilitcl. - den Ijcrde aktion tager siglc pâ al fremme forskercs uddannclsc og mobililet. I. DEN FORSÏ SIKUKIUR AKIIONS INDIIOLD OG I. DEN IOUSII AKIIONS INDIIOLD ()<; STRUKTUR Programmcrnc udvikling og dcmonslralion omlaller: forskning, Ibr lcknologisk Programmcrnc Ibr forskning, leknologisk udvikling og dcmonslralion omlallcr: - "nogleaktioncr", - "nogleaktioncr" - forskningsaktivilcler og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, - forskning og lcknologisk udvikling af gcncrisk karakter - stotte til forskningsinfrastrukturen. - st0tte til forskningsinfrastrukturen. Disse programmer omfatter om nodvendigt unders0gelser og forskning vedrorende de etiske og retlige aspekter med henblik pâ at tage hensyn til grundlaeggende menneskelige vaerdier; lagcs hensyn til de indlbrclsc, Der skal i sacrlig grad okonomiskc og socialc Iblgcr al anvcndclsc og virkningcr af de teknologier og proccsscr, der blivcr inddragcl i programmcrnc. iiul pâ at skahc Der vil blivc sal krailigt sociookonomiskc sammcnhaeng mcllcm den forskning undcr dc Ibrskclligc nogleaktioncr, sâlcdcs at udnyttclscn rcsullalcrnc og formidlingen til brugeme blivcr optimal. af 11 I ovrigl vil dissc programmcr indcn for bchorigl samordncdc rammcr på hvcr dercs områdc rumme aktivitcter, dcr bidragcr lil målsætningerne for andeti, tredjc og Ijerde aktion. I ovrigl vil dissc programmcr indcn for bchorigl samordncdc rammcr også på hvcr dercs områdc rumme aktivitcter, der bidragcr til gcnncmlbrclsen af målsætningerne for anden, tredjc og fjerde aktion. Dcr lilstræbcs samvirkc mcd Fællcsskahets ovrigc virkemidler, såsom strukturlbndene, EH; og Elli. a) "NHgleaktioncr" a) "Nøglcaktioncr" Formålet mcd nogleaktioncme cr ud fra et helhedssynspunkl at inddragc cn bred vifte af Ibrskclligc fag, lcknologicr og know-how samt ckspcrlisc af forskcllig oprindclsc. De går ud fra cn curopæisk sammenhæng og koncentrcrcr offentlig og prival indsats omkring dc pågældcndc emncr. Nogleaktioncme cr rcsultatct af et stratcgisk valg forclagcl på grundlag af dc problcmcr, dcr skal iøscs, og udtrykkcligt formulerede økonomiske og samfundsmæssige målsætninger. Dc forskningsaktiviteter, dcr gcnncmlbrcs i dcnnc sammenhæng, omfattcr hclc spcktrct af aktivitcter, der cr nodvendigc for at nii de pågældcndc mål, fra til dcmonstralion. grundforskning udvikling ovcr synspunktcr også Nogleaktioncrnc skal være problemorienlerede og i overensslemmelse mcd klart dcllnercdc kritcriernc, dc skal være nojc rcllcl niod dc cnkcllc programmers mål og mod dc onskcdc rcsullalcr, idcl brugcrnes i bctragtning. Dc skal havc ct klart curopæisk siglc. "Nøglcaktionen" bctraglcs som cn gruppc af smii og slorc projektcr inden for anvcndl forskning, generisk forskning og i Ibrnodent omfang grund forskning, der er rettet mod cn fælles curopæisk udfordring eller et fælles curopæisk problcm, hvilket dog ikke udelukkcr globale sporgsmiil. lagcs De forskningsaktiviteter, dcr gcnncmlbrcs i dcnnc sammenhæng, skal omfatlc hclc spcklrct af aklivilctcr, dcr cr nodvendigc for al nii de pågældcndc mål, ovcr udvikling til dcmonstralion. Dcr skal læggcs dcn fornødne vægt på cn passendc sammcnkædning inlcrnalionalc mcd initialivcr supplcrendc curopæiskc strukturer for forskning og tcknologisk udvikling). rclcvantc nationalc og fra grundforskning (hcrunder b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter til b) Forskning og teknologisk udvikling af udvikling af generiske teknologier generisk karakter Dissc aktiviteter, dcr gennemføres på ct begrænset antal områder, soin er udvalgt på grundlag af kritcricmc i bilag I, supplcrcr nogleaktioneme. Dercs hovcdfunktion cr at bidragc til at bcvarc og udviklc strømmen af idéer, viden og tcknologisk kapacitct på EF-plan inden for områderne forskning og generiske lang række anvendclsesmulighcder, som ikke er omfattet af nøgleaktioncme. teknologier, til cn Disse aktivitcter, dcr er væscnlligc for at nii for de (cmatiskc programmcr, skal målcne gennemlbres inden for et begrænset antal områder, som ikke er omfattet af nogleaktioncrnc. Dc supplerer nøgleaktioncme, og dercs hovcdsigte er at bidrage til at bevare og udviklc Fællcsskabcts videnskabelige og teknologiskc kapacitct på dc områder og for grundlagsskabcndc teknologier, dcr forljcncr slor udbredelsc. forskning inden c) Stnttc til forskningsinfrastrukturcn c) Støttc til forskningsinfrastrukturcn Formålet er at tilskynde til optimal anvendelse og udnyttelse af EF's forskningsinfrastrukturer og at styrke sammenhængskraften i det europæiske forskningsmiljø. Formålet er at tilskynde til optimal anvendelse og udnyttelse af EF's forskningsinfrastrukturer og at styrke sammenhængskraften i det europæiske forskningsmiljø. 12 2. ANDEN, TREDJE OG FJERDE AKTIONS INDHOLD 2. ANDEN, TREDJE OG FJERDE AKTIONS INDHOLD OG OPBYGNING OG OPBYGNING De tværgående emner interferer med EF-politikken vedrørende tredjelande, forbindelser med innovation, undervisning og uddannelse, fremme af personers samt social- og beskæftigelsespolitikken. fri bevægelighed de skabes temaer horisontale en Med sammenhæng mellem EF's forskningspolitik og dets politik vedrørende forbindelser med tredje lande, og menneskelige ressourcer samt sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål. innovation, SMV Hvert af emnerne omfatter: Hvert af temaerne omfatter: Særlige aktiviteter, som har forbindelse med de generelle mål for EF's politik vedrørende forbindelser med tredjelande, innovation og ikke hører ressourcer, som menneskelige hjemme i emnerne under den første aktion. særlige aktiviteter, som har forbindelse med de overordnede mål for EF's politik vedrørende forbindelser med innovation, SMV'er og menneskelige ressourcer, der ikke gennemføres som del af temaerne under den første aktion; tredjelande, Aktiviteter, som hovedsagelig har form af samordning, støtte og ramme med henblik på at opnå sammenhæng med aktiviteter af lignende art, der gennemføres under den første aktions emner. støtte- og form af aktiviteter, som hovedsagelig har samordnings-, ledsageforanstalt- ninger for at opnå sammenhæng med aktiviteter af lignende art, der gennemføres under den første aktions temaer. Under de tematiske programmer træffes der de nødvendige foranstaltninger, så aktiviteterne inden for disse programmer aktivt bidrager' til at nå hovedmålene for de horisontale programmer i samordning og samspil med disse. Der vil desuden ske en koordinering mellem de forskellige horisontale programmer, så de gensidigt stottcr hinanden i bestræbelserne på at nå hver deres mål. Fællesskabets støtte forskningsinfrastriiktur til under fjerde aktion vil især blive koncentreret om foranstaltninger, der giver bedre adgang til sådan infrastruktur. 3. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 3. DET FÆLLES FORSKNINGSC EM I;R teknisk- Det Fælles Forskningscenter er et videnskabeligt organ, som Kommissionen har behov for ved udøvelsen af sine beføjelser. De videnskabelige og teknologiske mål for centrets opgaver har navnlig tilknytning til områder, hvor der er behov for en neutral og uafhængig ekspertise på europæisk niveau, samt områder, der svarer til de vigtigste mål for EF's politik. De direkte aktioner for forskning og teknologisk udvikling, som skal gennemføres af Det Fælles institutionelle Forskningscenter (FFC), omfatter forskningsaktiviteter og institutionelle viden skabelige og tekniske støtteaktivitctcr. FFC kan yde støtte på områder, hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller på områder, hvor det udfører aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af fællesskabspolitikker og for de af Kommissionens traktatmæssige opgaver, der kræver FFC's upartiskhed (f. eks. standardisering og overvågning af gennemførelsen af visse fællesskabspolitikker). skal FFC konkurrencebetonede aktiviteter. ligeledes gradvis inddraues 13 Disse opgaver svarer til femte rammeprograms videnskabelige og teknologiske mâl, som bcskrcvet i nedenfor, mcn aktivitctcrne skal ogsâ cflcrkommc pâ indsalsomrâdcr, nâr Facllcsskahcls disse kommcr lil udlryk i sicrligc Ibrsknings- og udviklingsbchov, navnlig hvor Det Faelles Forskningscenters absolut nodvcndig. kravcne Ibrskclligc udviklingcn neulralilel og cr i siucvcrl sinc udovcr Dct Faelles Forskningsccnlcr aklivileler samspil, dcls mcd vidcnskabsfolk i EU, navnlig ved slyrkclse af vigligs'tc forbindelserne forskningsinstitutter, dels mcd de Ibrskclligc virksomhcdcr i EU, navnlig ved udbygning af sin funktion som tcknologioverlbrselscenler. med de ** ***** ** ***** 14 II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL FØRSTE AKTION FØRSTE AKTION 1. FORSKNING I BIORESSOURCER OG 1. FORBEDRING AF LIVSKVALITETKN OG ØKOSYSTEMER FORVALTNINGEN AF BIORESSOURCER Større livskvalitet, bedre helse og bedre styring af problemer, som påvirker miljoet, er store udfordringer, som EF har tænkt sig at tage op vecl at udbygge sin viden og teknologi inden for biovidenskaber og miljo. Større livskvalitet og bedre helse er store udfordringer, som EF har tænkt sig at tage op ved at udbygge sin viden og teknologi inden for biovidenskabeme. samtidig De fremskridt, der gøres på dette område, virksomhedernes styrker konkurrenceevne nye perspektiverpå områder, hvor EF allerede råder over trumfer som bioteknologi, agroindustri, sundheds- og miljøindustri. i EF. De åbner samtidig De fremskridt, der gores på dette område, virksomhedernes styrker konkurrenceevne nye perspektiver på områder, hvor EF allerede råder over trumfer som bioteknologi, agroindustri og sundhedsindustri. i EF. De åbner a) Nøgleaktioner a) Nøgleaktioner I) Bioressourcer og økosystemer (I): Helse og i) Livskvalitet og bioressourcer (I): Helse, levnedsmidler levncdsmidler og miljøfaktorer Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle viden, teknologi og metoder, f. eks. bioteknologi, til fremstilling af risikofri, sunde og varierede levnedsmidler til forbrugerne. Dette forudsætter først og fremmest: Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle viden, teknologi, processer og metoder, herimder standardforberedende aspekter, på grundlag af tværfaglige metoder, som gor det muligt at fremstille sikre, sunde, afbalancerede og varierede levnedsmidler til forbrugerne. Den tager endvidere sigte på at begrænse miljøets negative indflydelse på sundheden navnlig ved at behandle sporgsmålet fra om på luftforurening, stoffer, tungmetaller, samt stråling elektromagnetisk virkningerne fra forurening på arbejdspladsen. Dette forudsætter først og fremmest: helbredet giftige indvirkningerne stoj og at der udvikles nye forarbejdningsprocesser, som kan forbedre levnedsmidlernes kvalitet, at der udvikles detektionstests og metoder til eliminering af smitsomme og giftige stoffer, at der forskes i levnedsmidlernes rolle for helbredet, blandt andet med udgangspunkt i ernæring, epidemiologi og folkesundhed. 15 kan som fremstillingsmetoder at der udvikles sikre, smidige og nye eller og forbedrede -teknologier, forbedre levnedsmidlernes kvalitet og gøre dem mere acceptable for forbrugerne, samtidig med at det skal være muligt at spore råstoffer og færdigproduktcr. at der udvikles detektionstests og metoder til eliminering af smitsomme og giftige stoffer. at der forskes i levnedsmidlernes rolle for forbedring og beskyttelse af helbredet, med udgangspunkt i ernæring og diæt, toksikologi, epidemiologi, vekselvirkninger med miljoet, forbrugernes valg og folkesundheden at der i miljobetingede forskes eller miljøpåvirkelige sygdomme og allergier samt metoder til behandling og forebyggelsc af dissc al og risikovurdcringsmcloder samt processcr, dcr kan hegrænse iniljoels skadelige indllydelse på sundhcdcn saml årsagcrnc hcrlil. diagnose- udvikles nyc dcr okosystcincr virus- (II): og ii) Livskvalitct Bckæmpclsc af infcktionssygdom mc og biorcssourccr virus- (II): og ii) Biorcssourccr Bckæmpclsc infcktionssygdoinmc og af I lovcdformålct mcd dcnnc noglcaklion cr kampcn mod AIDS og bekæmpelsc af de "nyc plager" (som og nyc sygdomme forårsaget af nye stammer eller mutanter). Der lægges særlig vægt på: luberkuloscns genopblussen Ilovcdformålct mcd dcnnc noglcaklion cr kampcn mod AIDS, udforskning og bckæmpclsc af de infektionssygdomme, hos mcnnesker og dyr, dcr griber kraftigt om sig, uanset om de allerede er til i færd med at dukke op eller stede, eller genopblusse, samt forskning med hcnblik på at opnå hvordan immunsystcmet virker. Dcr lægges særlig vægl på: forståclse bedre af, en * udvikling af virussygdonimc, vaccincr, navnlig mod * udvikling af nyc og mcrc cffcklive vacciner. navnlig mod virussygdommc, * bchaiullings- og forebyggelse. sslralegier, * nyc og bedre forcbyggelscsstralcgicr, bchaiullings- og + de aspcklcr, dcr bcrorcr sundhcdsvæscnct. * dc aspckler, der bcrorcr suudhcdsvæscncl. iii) Biorcssourccr og økosystemer (III): iii) Livskvalitet og biorcssourccr (III): Cellefabrikken Cellefabrikken for inden Formålet med dcnnc noglcaklion cr at hjælpc de curopæiskc virksomheder med at udnytte biovidenskab og fremskridtene bioteknologi, navnlig på områderne sundhed og miljø. Den tager sigte på udvikling af tværfaglig tcknologi af mikroorganismers, planters og dyrs cgenskaber på ccllulærl og sub-ccllulært plan. Målcl cr al udvikle nyc biomolckylcr med stor mcrværdi, som vil kunne bidragc til slorre livskvalilcl og øgcl sundhed, blandt andct: udnyttelse baseret på * nyc sundhcdspræparater (f. eks. antibiotika og kræftbekæmpende stoffer), * metoder til biologisk affaldsbehandling, * nye biologiske metoder til på for inden baseret udnyttelse biovidenskab Formålet med dennc noglcaklion cr at hjælpc dc at udnytte europæiske virksomheder med og fremskridtene bioteknologi, navnlig på områderne sundhed og miljø. Den tager sigte på udvikling af tværfaglig teknologi af mikroorganismers, planters og dyrs cgenskaber på ccllulærl og sub-ccllulærl plan. Målel cr Iii kendskab lil ccllcrncs funklion og al udvikle nyc biomolckyler mcd slor mcrværdi, som vil kunne bidrage lil storrc livskvalilcl og ogcl sundhed. blandt andet: * nye metoder, nye aktive stoffer og sundhedspræparater (f. eks. antibiotika kræftbekæmpende stoffer), nye ou * metoder til biologisk affaldsbehandling, * nye biologiske metoder til levnedsmiddelindustrien. levnedsm iddel industr ien. iv) Biorcssourcer (IV): Forvaltning af vandressourcerne og vandets kvalitet økosystemer og Formålet med at tilvejebringe den nødvendige teknologi og viden rationel forvaltning af vandressourcer til til nøgleaktion denne er imødekommelse af husholdningernes, industriens og landbrugets behov. Af de berørte områder skal navnlig nævnes: * behandlings- og rensningsteknologi, * teknologi til kontrol med grundvandsspejlets niveau om med kvaliteten af grundvand og overfladevand, * overvågnings-, alarm- og * kommunikationssystemer teknologi af grundvandsmagasiner samt teknologi til brug i aride og semi-aride egne. regulering til v) Bioressourcer økosystemer og Samspillet mellem miljø og sundhed (V): Formålet, med denne nøgleaktion er at bidrage til at mindske de helbredsmæssige konsekvenser af miljøændringer. Den vedrører navnlig emner som af førebyggelse luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, støj, klimaændringer og elektromagnetisk stråling samt virkningerne af gener på arbejdspladsen. Den omfatter først og fremmest: sundhedskonsekvenser og * epidemiologiske undersøgelser, * udvikling af nye diagnose-, risikovurderings- og forebyggelsesmetoder, * videreudvikling af metoder til mindskelse af de' og miljøgeners årsager forskellige sundhedsskadelige virkninger. iv) Livskvalitet og bioressourcer (IV): Befolkningens aldring gennem menneskers sundhedstilstand førebyggelse Formålet med denne nøgleaktion er generelt at øge og ældre uafhængighed og behandling af aldersrelaterede sygdomme og handicaps. Den tager blandt andet sigte på at bidrage til en begrænsning af behovet for at gribe til langtidspleje og at bremse den konstante stigning i omkostningerne til sundhedspleje. I alle aktiviteter under denne aktion skal demog. rallskc og socioøkonomiske aspekter tages i betragtning. Følgende områder prioriteres hojt: * bekæmpelse af aldersbetingede sygdomme og sundhedsproblemer (for ekscmpel Parkinson's sygdom, Alzheimer's sygdom og bestemte former for kræft), forståelse af det genetiske og molekylære grundlag for en siind aldringsproces og mekanismer der kan forsinke sygdommes og handicaps udbrud, * * epidemiologisk og klinisk forskning samt undersøgelse af aspekter i forbindelse med det offentlige sundhedsvæsens indretning forbedring af livskvaliteten og integration af ældre og handicappede i samfundslivet * 17 vi) Biorcssourccr og okosystcmcr Intcgrcrct udvikling af kystområder (VI): landdistrikter og v) Livskvalitct og biorcssourccr (V): Intcgrcrct udvikling af landdistrikter og kystområder lællcs Formålct med dennc nogleaktion er at mobilisere dcn vidcn og lcknologi, der bchovcs (il at udvikle nyc produklions- og drinsmodcller afpasscl cllcr fiskcripoliliks nyc dcn målsælningcr, saml skabc det vidcnskabelige grundlag for Fællesskabets bcslcminelscr på disse områdcr. Af ilc bcrorle områdcr skal navnlig nævucs: landbrugs- og lællcs Formålet med denne nogleaktion er at mobilisere den viden og teknologi, der bchovcs lil at udvikle nyc produklions- og driflsmodeller afpasscl elier dcn liskeripoliliks nye målsælningcr, saml skabc del vidcnskabelige grundlag Ibr Fællesskabels bcslcminelscr på disse områdcr. Af dc bcrorle områdcr skal navnlig nævncs Iblgende: landbrugs- og nyc produklions og drillssyslcmcr indcu for liskcri, dambrug og landbrug, skovbrug, til rcntabilitct, havbrug undcr hcnsyntagen produkt- bæredygtig kvalitet og beskæftigelse, kontrolmetoder, ressourceforvaltning, nyc produklions og drilissyslcmer inden Ibr liskcri. dambrug og landbrug, skovbrug, til rcntabilitct, havbrug undcr hcnsyntagen produkt- bæredygtig kvalitet og beskæftigelse, kontrolmetoder, ressourceforvaltning, * non food-anvendelser, * non food-anvendelser, * etablering af nye modeller for bæredygtig udvikling af landbrugs- og kyslegnc, hvor der i udnyllclsc af hvcrl lages omriidcs særligc polcnlialc, alsidighcd i aklivilclcr og arcalanvcndclsc og inddragelsc af lokalbcfolkningen. iidgangspunkl etablering af nye modeller for bæredygtig udvikling af landbrugs- og kyslegnc, hvor der i udnyllclsc af hvcrl lages iidgangspunkl omriidcs særligc polcnlialc. alsidighcd i aklivilclcr og arcalanvcndclsc og inddragelsc af lokalbcfolkningen. I>) Forskniiigsaklivilclcr og aklivilclcr udvikling af gcncriskc lcknologicr (il b) Korskiiing og lckuologisk udvikling af gcncrisk karaktcr Arbcjdet prioriterede områder: skal konccntrercs om Iblgende Arbejdct prioriterede områder: skal % konccntrercs om Iblgende • • til støtte for bekæmpelsen af forskning sygdomme og aldersbetingede helbredsproblemer Alzheimer's (f. eks. sygdom), degenerative sygdomme (især kræft og diabetes), hjerte-kar-sygdomme, genetisk bctingede sygdomme og sjældne sygdomme; forskning i gcnomcr; neurovidcnskaber, forskning af sundhcdssyslcmcrne, hclsc og sikkerhcd på arbcjdspladscn af og sundhcdsproblcmcr forårsaget af narkotika, bekæmpclse forbcdring lil bekæmpelse af degenerative sygdomme, kræft, diabetes, genetisk hjerte-kar-sygdomme, betingede sygdomme og sjældne sygdomme; forskning i genomer; neurovidenskaber. til forbcdring forskning af sundhcdssystcmcrnc, hclsc og sikkerhcd på arbcjdspladscn og undcrsogclsc af socialc, mcdicinskc og folkesundhcdsmæssigc aspcklcr af narkotikamisbrug. metodcr Ibr kampcn mod slolle og tcknologiskc risici vcd prognoser, til og lil lorskuiug nalurkalaslrofcr udvikling af Ibrcbyggelsc, afhjælpende foranstaltninger, forskning til støtte for forståelsen af processer og vekselvirkninger i forbindelse med "globale ændringer" på jorden, i havet og i atmosfæren konsekvensvurderinger 18 Ibrskning til støttc for udvikling af gcncrisk teknologi til observation af jordcn, bl. a. via salellit', til miljoovervågning og forvaltning af rcssonrccr og økosyslcmer, Ibrskning af til problcmci vedrorende biomcdicinsk clik og bioelik fuudamciilalc rcspckl i nienneskclige værdicr for undcrsogelsc stollc for , lil slottc for undersogelse Ibrskning af problcmcr vcdrorcndc biomcdicinsk clik og bioelik liindnmcnlalc rcspckl i mcnncskcligc værdicr', for til støtte for undersøgelse af Ibrskning socioøkonomiske aspekter ved udviklingen af biovidcnskabcr og bioteknologi af miljøændringcr ud fra ct bærcdygtighcds- perspektiv (virkninger for økonomi, samfund og beskæftigelse). samt til støtte af forskning socioøkonomiske aspekter ved udviklingen af biovidenskaber og bioteknologi. for undersogelse c) Støtte til forskningsinfrastruktur c) Støtte til forskningsinfrastruktur Dcr læggcs særlig vægt på optimal udnyttelse på FF-plan af databaser og samlinger af biologisk for kliniskc undersøgelscr, matcrialc, ccntrc havlbrskningsanlæg til klimaundcrsogelscr. dataccntre og Der lægges særlig vægt på optimal udnyttelse på EF-plan af databaser og samlinger af biologisk materialc, ccntrc og tcrapeuliskc undersogclser og anlæg lil forskning indcn for llskeri og akvakullur. for klinisk Ibrskning 2. UDV1KL1NU fcl IINI ORMVHUINSiJAMIlND Al DRLliliRVEMLliil 2. UDYiKUNU. Al Ll IINIORMA1IOINSSAM1'IM> IMIKJLRVUNLK/I af en borgere vedholdende virksomheder informationssamfundet og giver Opbygningen EF's utallige muligheder for nye aktiviteter inden for handel, manuelt arbejde, transport, miljø, uddannelse og undervisning, helse og kultur. Der er altså brug indsats forskning, for af ibrugtagning og teknologisk informationssamfundets teknologierne, hvis alle muligheder Nøgleaktionernes teknologier giver mulighed for at udvalg af og udfore de påtænkte aktiviteter komentrere smidigt og dynamisk alt efter, hvordan de okonomiske og sociale sporgsmiil prioriteres. realiseres. udvikling skal for og i Europa Opbygningen konkurrenceevnen i alle erhvervslivets og Der bliver større og større sammenfald mellem behandling af information, kommunikation og samfundets indhold aktiviteter, og de bliver mere og mere hestemmende for for livskvaliteten. af informationssamfundet givere EF's borgere og virksomheder nye aktiviteter inden for handel, manuelt arbejde, transport, miljø, uddannelse og undervisning, for en helse og kultur. Der er altså brug vedholdende teknologisk indsats for forskning, udvikling og ibrugtagning af teknologierne, hvis skal informationssamfundets muligheder alle af udvalg realiseres. utallige muligheder Nøgleaktionernes for For aktiviteter, der er knyttet til anvendelse af "rumteknologi", mcn som varetages inden for hvert af de tre tcmatiskc programmer, vil der blive gjort en særlig samordningsindsats. ikkc blivc udført Undcr dette rammcprogram vil der formål at ændre Ibrskning, som ændrer cller har til menncskers genetiske arv ved ændring af kimceller eller ved indgriben i nogcn anden fase af fosterudviklingen, hvorved dennc ændring kan gørcs arvclig. njheller vil dcr blive udlbrt Ibrskning af den art, der kendes undcr hetegnelsen 'kloning' mcd dct formål at erstalle en kimccllc eller cmbryocellc mcd en cellekernc fra nogct andct individ, cl cmhryo eller stammendc fra et sencrc stadium cud dct mcnncskcligc cmhryosladium. Under dette rammcprogram vil der ikkc blive udlbrt forskning, som ændrer eller har til formål al ændre menneskcrs genetiske arv ved ændring af kimceller cller ved indgriben i nogen anden fase af fosterudviklingen, hvorved denne ændring kan gørcs arvclig. Fjhcllcr vil dcr blivc udlbrt Ibrskning af den art, dcr kendes undcr hetegnelscn 'kloning' mcd dct formål at crstaltc en kimccllc eller cmbryocellc mcd individ. cl cmhryo eller en cellekernc fra nogcl andct slammendc fra ct sencrc sladiiun cnd de! mcnncskcligc cmhryosladium. 19 teknologier giver mulighed for at koncentrere og udføre de påtænkte aktiviteter dynamisk og smidigt alt efter, hvordan de økonomiske og sociale spørgsmål prioriteres. Inden for alle aktiviteter skal denne indsats omfatte de allestedsnærværende emner som adgang, brugervenlighed, omkostningseffektivitet, interoperabilitet konsekvenser. socioøkonomiske Inden for alle aktiviteter skal denne indsats omfatte de allestedsnærværende emner som brugervenlighed, adgangsmuligheder, inter operabilitet, pålidelighed og pris samt socio økonomiske konsekvenser. samt Så vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsøg og afprøvning på dyr blive erstattet af in vitro-metoder eller andre alternative metoder. Ændring af dyrs genetiske arv og kloning af dyr vil under dette rammeprogram kun kunne etisk ske, velunderbyggede formål, og hvis operationerne foretages under etiske vilkår, der respekterer dyrets velfærd og principperne om dyregenetisk mangfoldighed. foregår med udelukkende hvis det Så vidt det overhovedet er muligt vil dyreforsøg og afprøvning på dyr blive erstattet af in vitro-metoder eller andre alternative metoder. Ændring af dyrs genetiske arv og kloning af dyr vil under dette rammeprogram kun kunne ske, hvis det udelukkende foregår med etisk velunderbyggede formål, og hvis operationerne foretages under etiske vilkår, der respekterer dyrets velfærd og principperne om dyregenetisk mangfoldighed. 20 a) Nøglcaktioncr i) Informationssamfundet tjenester for borgerne (I): systemer og a) Nøgleaktioner i) Informationssamfundet (I): systemer og tjenester for borgerne Dcnnc nogleaktion tager sigte på at givc brugernc Dennc nogleaktion tagcr siglc på al givc brugcrnc lctlcrc og hilligerc adgang lil Ijcncslcr al" almcn lcltere og billigcrc adgang til tjenester al" almen interessc og at stimulerc underleverandørerne til interesse og at stimulerc underleverandoreme til disse tjcncsler. I dcnne forbindelsc dækker den disse tjenester. I denne forbindelse dækker den førsl og fremmest: først og fremmest: sundhcdsscklorcn iinlen for hclsc og ældre lorsorg: syslcmcr for mcdicinsk iiilbrmalik, sikrc hojhaslighedsnct (clcmcdicin, for avanccrede grænselladcr samt lclcsystemer til intcgralion af ældrc og handicappcde i samfundslivet, og * indcn for offentlig forvaltning: systemer, der udnytler multimcdieteknik, og telesystemer, * * for niiljø: intclligentc systemer overvågning, forvaltning indcn analysc, alarmcring, til og indcn for (ransporl: avanccrede intclligentc syslcmcr, som der er behov for til forvaltning og lil hertil knyttede teleydelscr. for hclsc: syslcmcr indcn iiilbrmalik, sikrc sundhcdsscktorcn og lclcmcdicin. for mcdicinsk for hojhaslighcdsnel til og for ældre- inden handicapforsorg: avancerede grænseflader samt telesystemer til integration af ældre og handicappede i samfundslivet, inden for offentlig forvaltning: avancerede multimediesystemcr og telesystemer, der lettcr adgangen for tjenester offcnllighcdcn og tilhydcr sådannc Ijcncslcr, lil indcn intclligentc syslcmcr analysc, og alarmcring, og systemer lil slottc for humanilær mincrydning. inden for transport: avancerede inlelligcnlc systemer, som der er behov for lil forvallning og til hertil knyttede teleydelscr, hcrunder lil turismc. overvågning, for miljø: forvaltning interesse af ii) Informationssamfundet (II): elektronisk ii) handel og nye arbejdsmetoder Informationssamfundet (II): handel og nye arbejdsmetoder elektronisk Formålet med denne nøgleaktion er at give virksomhederne mulighed for at fungere mere effektivt og at effektivisere handelen med varer og tjenesteydelser. Der skal især arbejdes på: tager Formålet med denne nøgleaktion er at udvikle teknologier, der at give virksomhederne mulighed for at fungere mere effektivt og at effektivisere handelen med varer og tjenesteydelser, samt at forbedre arbejdsvilkår og livskvalitet. Der skal især arbejdes på: sigte på metoder lil lleksibelt arbejde, mobilt arbejde og distanccarbcjdc, både for den enkelte borgcr og med hcnblik på gruppcsamarbejde, samt arbejdsmetoder, der støtler sig til simulering og virtual reality, * metoder til fleksibelt arbejde, mobilt arbejde og distancearbejde, både for den enkelte borgcr og med hcnblik på gruppcsamarbejde, samt arbejdsmetoder, der stollcr sig til simulering og virtual rctdity. saml analysc af dc socialc virkningcr, * Ibrvaltningssyslcmer forbrugere, betalingssystemer, hcrunder for lcvcrandører og driftskompatiblc * for forvallningssyslcincr lcvcrandorcr og forbrugere, hcrunder syslcmcr lil levcring af individuelt tilpassede massefrcmstilledc varer og driftskompatible og sikre betalingssystemer, 21 inloiinalions- og nelsikkeihed, hcrundcr lekniske midlcr lil beskyllclsc al inlegrilcl og al iulcilckliicllc ejeiulomsrctlighcdcr, saml leknologier, dcr kan Ibrbcdrc bcskyltclscn af privallivels fred. lil aiilciililiccriiig og inlbrnialioiis- og nclsikkcrhcd, hcrundcr kryplograli og lcknikker lil bek;cnipelsc og Ibrebyggelsc al hacking al iiilbrmalikcenlrc. tckniskc midlcr lil bcskyllelsc af inlegrilcl og af intellektuelle cjendomsrcllighcdcr, saml leknologier. dcr kan forbedre beskyltelscn af privatlivels fred. lil autcnlificcring og integrerede applikationsplatforme, der dækker hele dette program, og som baner vej for det "digitale samfund". iii) Informationssamfundct tncdicrncs indhold (III): multi- iii) Informationssamfundct (III): mcdicrncs indhold og værktøjcr multi- og Formålet mcd dcnne noglcaktion er at lettc livslang almen og faglig uddannclse, at stimulcre lil slorrc krcalivilet, at frcmme dcn sproglige og kulliircllc niangfoklighcd og al gorc fremtidigc inlbrmalionsproduklcr -Ijcncstcr merc funklionsdyglige og brugervcnligc. Aklionen fokuscrcr hovcdsagelig på udvikling af intclligente systemcr til almen og faglig uddannclse, nye l'ormcr for indhold i mullimediernc, hcrundcr de audiovisuellc mcdicr, og nye værktøjer til bearbejdning og strukturering af indholdet. Den samler sig om fire hovedakser: og Formålet med dcnnc noglcaktion er at lettc livslang almen og faglig uddannclse, al slimulcrc lil større kreativitct, al frcmme dcn sproglige og kulliircllc manglbldighcd og al gore fremlidigc informationsproduklcr -Ijcncstcr mere funklionsdyglige og brugervcnligc. Forskningcn fokuscrcr hovcdsagelig på udvikling af intclligente systemcr til almen og faglig uddannclse, nye former for indhold i mullimediernc, hcrundcr de audiovisuellc mcdicr, og nye værktøjer lil bearbejdning og strukturering af indholdet. Den samler sig om fire hovedakser: * interaktiv elektronisk publicering med nye metoder til fremstilling og strukturering af ptiblikationer og personaliscrct informations- formidling af kulliircllc værdicr, f. cks. via bibliotckcr og virtucllc musccr, tilgængcliggørclsc saml * interaktiv elektronisk publicering med nye metoder til fremstilling og strukturering af publikationcr og personaliscrct inibrmations- formidling saml adgang til vidcuskahcligc, kulturelle og andre værkcr via nclfbrbindclscr mellcm bibliotckcr, arkivcr og musccr, * for almen og inden faglig uddannclse: syslcmcr og programmcr, dcr givcr mulighcd for al frcmbringc og dcmonslrcrc nye metoder, som brcdbånds- kommunikation, simulcring og virtual rcality, * nye sprogteknologier, som hjælper med til at informations- og kommunikations- udnyllcr mullimcdicr, gøre systemerne mere brugervenlige,. * for almen og udnyllcr mullimcdicr, inden faglig uddannclse: systemcr og programmcr, dcr givcr mulighcd for al frcmbringc og dcmonslrcrc nye melodci, som bredbiinds- kommunikation, simulcring og virtual rcality, * nye sprogteknologier, herunder grænseflader, som hjælper med til at gøre informations- og kommunikationssystemerne mere venlige, bruger * avancercde adgangssystcmer med filtrering og analyser af informationerne, så det bliver informationseksplosionen lettere at beherske og bruge multimediernes indhold, blandt andet inden for geografiske informationssystemer. * avancerede adgangssystcmer med filtrering, analyse og behandling af informationerne, så det bliver lettere at beherske informations eksplosionen bruge multimediernes indhold, blandt andet inden for geografiske informationssystemer. og 22 iv) Informationssamfundet (IV): vigtige iv) Informationssamfundet (IV): vigtige teknologier og infrastrukturer teknologier og infrastrukturer af en særlig høj kvalitet Denne nøgleaktion tager sigte på at stimulere frembringelsen i informationssamfundets nøgleteknologier, fremskynde ibrugtagningen af dem og udvide deres anvendelsesområde. Aktionen vedrører først og fremmest: af en særlig høj kvalitet Denne nøgleaktion tager sigte på at stimulere frembringelsen i informationssamfundets nøgleteknologier, fremskynde ibrugtagningen af dem og udvide deres anvendelsesområde. Aktionen vedrører først og fremmest: kommunikations- og informatik-, netteknologier samt disses ibrugtagning og anvendelse, programmel- - konstruktion, herunder statistik af høj kvalitet, systemteknologi og og tjenester, mobil- og personkommunikationssystemer, især satellitforbundne satellitter: teknologi systemer og tjenester, grænseflader, der udnytter flere sanser periferiudstyr, systemer, mikroelektronik kompetencer, udstyr og materialer, som er nødvendige til kredsløbsdesign og applikationsudvikling). undersystemer og mikro- (teknologi, til tidstro simulering informatik- og kommunikationsteknologier, herunder bredbåndsnet, samt disses indførelse, forvaltning, interoperabilitet og anvendelse, teknologi til og konstruktion af programmel, systemer og tjenester, herunder statistik af hoj kvalitet, teknologier visualisering i stor målestok, mobil- og personkommunikationssystemer, herunder og tjenester, grænseflader, der udnytter flere sanser periferiudstyr, systemer, mikroelektronik (teknologi, værktøjer, udstyr og materialer, til er nødvendige som kredsløbsdesign og applikationsudvikling). satellitforbundne undersystemer og mikro- systemer og For aktiviteter, der cr knyltct anvendelse af "rumteknologi", mcn som varetages inden for hvert af cle berørtc tematiske programmer. vil der blive gjorl en særlig samordningsindsats. til 23 b) Forskningsaktivitetcr og aktivitetcr til b) Forskning og teknologisk udvikling af udvikling af gcncriskc tcknologicr gencrisk karakter Dc allcstedsnærværende emner som adgang, omkostningseffektivitct, brugervenlighed, sociookonomiskc intcropcrabilitct konsekvcnser i alle nogleaktionerne. indgår hcll og holdcnt samt Metl dcl siglc al faslhoklc cn samlcl "vision", som Forskningscnmcmc på nedcnsliiende vcjledende listc kuuiic indgå i udviklingcii af Irciulidigc cllcr lager lal på uyc cllcr kommcndc tcknologicr og frcmlidsoricnlcrcl spircndc forskningsarbcjdct vil anvendcl. seslbrniål, perspckliv mcd muligc Iblgcr Ibr crhvcrvsliv og hovcdsagelig omfattc: samfund: tcknologicr i cl tcknologicr til rcpræsentalion, frcmbringelsc og bchandling af viden, teknologier til rcpræsentalion, frcmbringelsc og behandling af viden, til teknologier og tidstro visualisering i stor skala og teknologier til 'virtuel tilstedcværelse', simulering • kvantetcknologi, folonteknologi, bioelek- (ronisk lcknologi og værktøj til intcgration i mcgcl stor skala; ullrahojtydendc inlbrmatik og supcrinlclligente nct. • nanotcknologi, kvantetcknologi, folon teknologi, bioclcklronisk lcknologi og værktoj i mcgcl slor skala; ullra- til hojlydcnde inlbrmatik og supcrinlclligcnlc ncl. intcgration c) Slollc til forskiiingsinfraslrukliir c) Slollc lil forskningsiiifraslruklur Dcr læggcs slorsl vægt på slollc til avancerede elcklroniskc hojhaslighedsnet til forskningsbrug inden Ibr allc videnskabeligc og teknologiske områder, f. eks. et aVanceret internet 2. Der læggcs storsl vægl på slollc lil avancerede ctektroniskc hojhastighcdsncl lil forskningsbrug inden Ibr alle videnskabeligc og lcknologiskc områder, herunder den globale udvikling af internettet. Medlemsstaterne skal fortsætte med at have ansvar for fremme og udbygning af nationale net og infrastrukturer. Fællesskabcts rolle bcstår i at l'rcmmc al" curopæisk mcrværdi tilføje ydcrligerc og åbning, interoperabilitct mellem slrukturernc. til ncllbrbindclse 24 3. FREMME EN KONKIIRRENCE- OG 3. FREMME AF EN KONKIIRRENCE- or. BÆREDYGTIG VÆKST BÆREDYGTIG VÆKST Atfrembringe ogformidle viden og teknologi med henblik på at opfinde eller videreudvikle fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og bedre produkter, der er konkurrencedygtige på morgendagens marked - det er hvad man må stræbe mod, hvis man vil bidrage til ny vækst med nye jobs i EF og give virksomhederne nmlighed for atforetage den nødvendige tilpasning afderes aktiviteter. Atfrembringe ogformidle viden og teknologi med henblik på at opfinde eller videreudvikle fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og bedre produkter, der er konkurrencedygtige på morgendagens marked - det er hvad man må stræbe mod, hvis man vil bidrage til ny vækst med nye jobs i EF og give virksomhederne nmlighed for atforetage den nødvendige tilpasning afderes aktiviteter. Dette mål er parallelt med udviklingen af højtydende energisystemer og -tjenester samt miljøvenlige økonomiske, transportsystemer og rammerfor borgernes liv. sikre og Dette mål er parallelt med udviklingen af transportsystemer, der er økonomiske, sikre og for tager hensyn borgernes liv. til miljoet og rammerne a) Nøgleaktioner I) Konkurrence- Produkter, organisation a) Nøgleaktioner og bæredygtig vækst (I): fremstillingsmetoder, i) Konkurrence- og bæredygtig vækst (I): fremstillingsmetoder, Produkter, organisation Formålet med denne nøgleaktion er at lette udviklingen af nye produkter og tjenester af høj kvalitet, som svarer til borgernes og markedets behcv, samt udviklingen af nye produktions- og fremstillingsmetoder, der er ressourcebesparende og miljøvenlige uanset fremstillingsmetoden. Indsatsen drejer sig især om: Formålet med denne nøgleaktion er at lette udviklingen af nye produkter og tjenester af høj kvalitet, som svarer til borgernes og markedets behov, samt udviklingen af nye produktions- og fremstillingsmetoder, herunder sådanne der tjener til industriers konkurrenceevne, der er ressourcebesparende og miljøvenlige fremstillingsmetoden. Indsatsen drejer sig især om: traditionerie forbedre uanset at udarbejdelse, udvikling og integrering af ny teknologi til konstruktion, fremstilling, kontrol og produktion, navnlig under anvendelse af mikroteknik udarbejdelse, udvikling og integrering af ny teknologi til konstruktion, fremstilling, kontrol og produktion, navnlig under anvendelse af mikro- og nanoteknik og -teknologi. informationssamfundets teknologier anvendt til "intelligenf' fremstilling (herunder fleksible fabrikationssystemer og systemer for fleksibel indkapslede håndtering af forsyningskæder, systemer og til vedligeholdelse og vedrørende simulation og kooperativt arbejde) teletjenester teknologi drift og * udnyttelse, integration teknologier tilpasning og af informationssamfundets til "intelligent" fremstilling (herunder fleksible fabrikationssystemer og systemer for fleksibel indkapslede håndtering af forsyningskæder, systemer og vedrorende vedligeholdelse og simulation og kooperativt arbejde) teletjenester teknologi drift og til 25 * teknologi til begrænsning og anvendelse af ressourccr og spildevand, genanvendelse af affald og udvikling af rene produklcr, mcd tulgangspunkt i konccplct "livscyklusanalysc" teknologi til begrænsning og anvendelse af ressourcer og spildevand, genanvendelse af affald og udvikling af rene produklcr, mcd udgangspunkt i konccplct "livscyklusanalysc"' lil * nyc mctodcr og arbejdstilrettelæggelsc og til udnyttelse af socioøkonomiske kvalifikationer analyser). produktions- (herunder til nyc metoder arbejdstilrettelæggelsc og (herunder kvalifikationer analyser). produktions- og til udnyttelse af socioøkonomiske ii) Konkurrciicc- og hærcdygtig vaekst (II): liærcdygtig mobilitct og intcrmodalitct ii) Konkurrcncc- og Iv. crcdyglig væksl (II): Hærcdygtig mobilitct og intcrmodalitcl l;ormålel er al sikrc borgcmes og varernes mobilitct cffektivt og uden skader for miljøet. Det skal denne nøgleaktion bidrage til ved at hjaelpe med til at tilvejebringe et sikkert, intelligent og interoperabelt og søtransportsystem for pcrsoncr og varer. Systemet i vid udslrækning værc intermodalt på skal europæisk plan og modsvarc erhvcrvslivels og borgerncs bchov for mobilitct. Dcltc forudsættcr Ibrst og fremmcsl: bane-, vcj-, luft- Formålet cr at sikrc borgerncs og varernes mobilitet effektivt og uden skader for miljoet. Det skal denne nøgleaktion bidrage til ved at hjælpe med til at tilvejebringe et sikkert, intelligent og interoperabelt og skibstransportsyslem for pcrsoncr og varer. Systemet skal i vid udslrækning værc inlcrmodall på curopæisk plan og modsvarc erhvcrvslivels og borgerncs bchov for mobilitct. Detle forudsættcr først og frcmmest: bane-, vcj-, luft- * udvikling, validering og demonstration af transportstyrings- intcrmodalc modalc og satcllitbascrede herunder systemcr, navigations- og positioncringssystcmer af andcn gencration, og modalc udvikling, validering og demonstration af rationclle inlcrmodalc transportstyringssystemer, herunder satellil- basercde navigations- og posilioncrings- systemer af andcn gencration og inlcgralion og anvendelse af avanceredc informalions- og tjencster rcjsende, transporlvirksomhcder for i forskning infrastruktur og kontaktflader mcllcm infrastruktur og transportmidler under hcnsyntagcn til nødvendighedcn af at mindskc miljopåvirkningcmc og sikrc tilgængclighedcn og og intcgrationen (ransporlplanlægning, arcal- af i forskning infrastruktur og kontaktlladcr mcllcm infrastruktur og transportmidler under hcnsyntagcn til nødvendighedcn af al mindskc miljopåvirkningcmc og sikrc tilgængclighedcn og og intcgrationen transportplanlægning. arcal- af udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier udarbejdelse af samfundsøkonomiske scenarier for for både varers og personers mobilitet. både varers og personers bæredygtige mobilitet. 3. I'or akliviletcr, dcr cr knyllct af "rumtcknologi", mcn som varclagcs indcn for hvcrt af dc bcrørtc tcmatiske programmcr. vil dcr blivc gjort cn særlig samordningsindsats. anvendelse lil 26 iii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (III): Nye perspektiver for luftfartsindustrien iii) Konkurrence- og bæredygtig vækst (III): Nye perspektiver for luftfartsindustrien Formålet med denne nøgleaktion er åt hjælpe EF til at styrke sin position på dette område gennem bedre beherskelse af den mest avancerede af varetagelse under luftfartsteknologi miljøhensynet. Den vedrører hovedsagelig: Formålet med denne nøgleaktion er at hjælpe EF til at styrke sin position på dette område gennem bedre beherskelse af den mest avancerede af varetagelse under luftfartsteknologi miljøhensynet. Den vedrører hovedsagelig: for reduktion * udvikling og demonstration af avanceret integreret konstruktion og energiforbrug, teknologi fabrikation, emissioner og støj for forskellige flytyper, teknologisk og økonomisk gennemførlighed samt kritiske teknologier for en ny generation af flytyper, af * for reduktion * udvikling og demonstration af avanceret integreret konstruktion og energiforbrug, teknologi fabrikation, emissioner og støj for forskellige flytyper, teknologisk og økonomisk gennemførlighed samt kritiske teknologier for en ny generation af flytyper, af * * udvikling af teknologi til sikrere drift. * udvikling af teknologi til sikrere drift. iv) Konkurrence- og bæredygtig vækst (IV): iv) Konkurrence- og bæredygtig vækst (IV): Havteknologi Havteknologi for havmiljøet Formålet med denne aktion er under varetagelse af miljøhensynet at fremme udvikling og integrering af den specifikke viden og teknologi, således at EF får mulighed for ftildt ud at styrke sine muligheder erhvervslivets konkurrenceevne til støtte for en reel "europæisk havpolitik". Indsatsen centreres om den teknologi, der er hødvendig for: udnytte og for havmiljøet Formålet med denne aktion er under varetagelse af miljøhensynet at fremme udvikling og integrering af den specifikke viden og teknologi, således at EF får mulighed for fuldt ud at styrke sine muligheder erhvervslivets konkurrenceevne til stotte for en reel "europæisk havpolitik". Indsatsen centreres om den teknologi, der er nødvendig for: udnytte og fremstilling af avancerede, sikre og effektive skibe, udnyttelse af havet som en økonomisk transportvej for varer og personer (avanceret havneinfrastruktur, for søtransporf) i forbindelse med nøgleaktionen " bæredygtig mobilitet og intermodalitet", rationel og bæredygtig udnyttelse af havet som kilde til energi og mineraler (især off-shore- og undervandsteknologi). regionale systemer fremstilling af avancerede, sikre og effektive skibe, udnyttelse af havet som en økonomisk transportvej for varer og personer, ved at oge skibenes ydeevne og driftssikkerhed, i forbindelse med nøgleaktionen " bæredygtig mobilitet og intermodhlitet,\ rationel og bæredygtig udnyttelse af havet som kilde til energi og mineraler (især øff-shore- og undervandsteknologi). 27 v) Koiikurrcncc- og hærcdyglig vjvksl (V): Avaiiccrcdc cncrgisyslciiicr og -Ijcncsler er som nogleaklion, Dcmic mcget markcdsbchovsoricnterct, har til formål at hjælpe EF til at opfylde sit energibehov, samtidig med at farerne for miljøet reduceres til et minimum. Den bidrager til at fremme udformning og udvikling af avaiiccrcdc cnergisystcmer og -tjenester, dcr er effcktivc både på produktions- og forbrugsplan; de skal desuden gøre det muligt i væsentlig grad at andre reducere drivhusgasser og at styrke EF-erhvervslivets konkurrenceevne. Arbejdet vedrører først og fremmest: emissioneme af C02 og |l)cnnc nogleaklion cr i opdcll og ændrcl form overført til dct nyc program for bcvarclsc af økosystemet| de vigtigste nyc og vcdvarcnde energikilder og dercs inlegralion i navnlig dccentrale systemcr, lcknologi lil oplagring og Iransporl af cncrgi, lcknologi til rcn fremslilling og uduyllcl. se af Ibssil cncrgi og til ralionel cncrgiudnytlcl. se, uudcrsogclsc af samspil mcllcm okononii, miljo og cncrgi. vi) Konkurrcncc- og bærcdygtig vækst (VI): v) Konkurrcncc- og bærcdygtig vækst (VI): Frcmtidcns by Frcmtidcns by og kiilturarvcn Dcnne nøglcaktion har til formål at fremme en harmonisk udvikling af borgemes liv i byen. Emnet skal gribes helhedsorienteret og innovativt an, med et skarpere øje for ressourceøkonomi, under varetagelse af miljøhensynet og på grundlag af avancerede organisationsmodeller. Forbedring af sociale balancer forcncs med beskyttelse og uduyllclsc af kiilturarvcn. Iiulsalsen sainlcr sig Ibrsl og fremmest otn: livskvaliteten og gcnskabelse af skal og Denne nøgleaktion har til formål at fremme en harmonisk udvikling af borgernes bymiljo fra cl helhedsorienteret, ressource- innovativt synspunkt, under varetagelse af besparende miljøhensynet og under anvendelse af avancerede forcner organisationsmodeller, hensynet livskvaliteten, gcnskabelse af social balancc samt beskyttelse, bcvarclsc og udnyllelse af kiilliirarvcu (med hcnblik på bærcdygtig udnyllelse af dcns sociookonomiskc augår |>olciitialc bcskæftigelsc og Itirismc). Iiulsalsen samler sig først og fremmest om: forbedring navnlig hvad der til af Forskningsaktiviteter, der vedrører kontrolleret termonuklear fusion beskrives nærmere i forslaget til dct fcmtc rammeprogram for forskning og undervisning under Furalom-traktatcn. 28 iidviklingsmodcller udarbcjdelse sccnaricr Ibr bærcdygtigc uyc af curopæiskc byer, samfiindsokonomiske på mcllemlangl og langt sigt saml forsknings- og demonstrationsaklivitcter, dcr især samles om byplanlægning social inlegration, energimæssig cffektivitet og sparsommelighed (især for bygninger og integreret transportforvaltning) saml endelig om udlbrmning af demokratiske inlbrmationsnct (kodcord: "den digitale by"), arkitcktur, og og sikkerhed og dcmonstration af frcmbringclsc okonomiske, rene, elTcktive og bæredyglige tcknologier til genvinding af materialer, bylbrnyclsc og byggcri, navnlig mcd henblik af slorbyggcri og på hcskytlelsc pii kullurarven. sccnaricr samfundsøkonomiskc * nye modcller Ibr bicrcdyglig udvikling af curopæiskc bycr og byområdcr, udarbcjdelse af på mcllemlangt og langt sigt saml forsknings-, udviklings- og dcmonstrationsaktivitetcr, der især tager sigte på at støttc og undcrbyggc erhvervslivets konkurrenceevnc, byplanlæg inlegration, ning og sikkerhed, cncrgi- besparclscr (især Ibr bygninger og bylransporl) saml inlbrmation. sncl (kodcord: "den digilalc by"), arkitektur, encrgieffektivilct social og genoprclning frcmbringclsc og dcmonstration af tcknologier til diagnose, beskyltclsc, og produktcr bevarclsc, bæredygtig udnyltclsc af den curopæiskc kullurarv, mcd vægl siivcl på kulltirarvens rorligc som dens uiwlige bcstanddclc Ibr at oge dcres værdi og livskvalitctcn. og og dcmonslralion af frcmbringelse okonomiske, rcne, effektivc og bærcdygtigc teknologier reparation, restauration, byfomyelse og byggeri, navnlig med henblik på store grupper af bygninger bevarelse, til frcmbringelse og dcmonslralion i bymiljøet af lcknologicr til okonomiske, rciic, sikrc og inlclligente køretøjer (f. eks. emissionsfrie bilcr) som bidnig til bæredygtig mobilitet (jf. noglcaktioncn "bæredygtig mobilitet og intcrmodalitct"). udvikling og dcmonstration af tcknologier til okonomiske, rene, sikrc, energicffektive og intelligente køretøjer, dcr er bcsteml til brug inden for hele transporlscktorcn, herundcr i bymiljøsammenhæng, og som er forcncligc mcd dct ovcrordncdc miil om hæredyglig mobililct (som supplcmcnl lil nogleaklionen "hæredyglig mobililcl og inlcrmodalilcl"). b) Korskningsaktivitctcr og aktivitctcr til b) Korskning og tcknologisk udvikling af udvikling afgcncriske tcknologier generisk karaktcr Indsåtscn samler sig om : Indsatsen samler sig om: industrien forskning til støtte for frcmbringclsc af nye og og til bedre materialer fremstillingsprocessen for sådanne materialer: materialer, der kan modstå høje temperaturer og højt tryk (f. eks. til energiproduktibn og til motorer), lette materialer (til transport og (opto- byggcri), elektroniske biomaterialer, materialer, sensorer), der er konstruerct og udviklct med henblik på nem gcnanvendelsc, forskning med henblik på frcmbringclsc af nye materialer og produktionsteknikkcr inden for kul og stål , funktionsmaterialer industrien forskning til stotte for frcmbringclsc af nye og og til bedre materialer fremstillingsprocessen for sådanne materialer: materialer, der kan modstå høje temperaturer og højt tryk (f. eks. til motorer), lette materialer (til transport og byggeri), funktionsmaterialer (opto-elcktroniske materialer, biomaterialer, sensorer), der er konslruerct og udviklct mcd henblik på nem gcnanvendelsc, • forskning mcd henblik pii frcmbringclsc af nye materialer og produktionsteknikkcr inden Ibr stålindustrien', • Forskning lil slotlc for nuklcar sikkerhed under programmet "Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst" præsenteres femte i rammeprogram for Euratom. forslaget til 29 • • forskning vedrørende måling og prøvning til støtte for standardisering og bekæmpelse af forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet (herunder af præcisionsmåleinstrumenter og fremstilling af og certificerede referencematerialer). referencemål udvikling forskning vedrørende måling og prøvning til støtte for standardisering og bekæmpelse af forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet (herunder af præcisionsmåleinstrumenter og fremstilling af certificerede og referencematerialer). referencemål udvikling c) Støtte til forskningsinfrastruktur c) Støtte til forskningsinfrastruktur De vigtigste opgaver omfatter sammenkobling i net og optimal udnyttelse på europæisk plan af regnecentraler store industriel vindtunneler, specialiserede databaser, måle- og prøvelaboratorier og -anlæg. forskning, til De vigtigste opgaver omfatter sammenkobling i net og optimal udnyttelse på europæisk plan af regnecentraler store industriel vindtunneler, specialiserede databaser, måle- og prøvelaboratorier og -anlæg. forskning, til 4. BEVARELSEAFØKOSYSTEMET Forskning og teknologisk udvikling inden for miljø, energi og bæredygtig forvaltning af økosystemets ressourcer er tvingende nødvendig for gennemførelsen af EU's politik på de forskellige områder. Udnyttelsen af den fornødne viden og teknologi vil gore det muligt at imødekomme en lang række forskellige behov. Disse og beskæftigelse. Resultaterne fra denne forskning vil danne grundlag for udformningen af politikker. der fastlægges på fællesskabsplan eller følger af internatiønale traktater. nye markeder fremmer vækst i spænd med en miljøvenlig Dette mål går til økonomisk udvikling, der rammerne for borgernes liv. Det kræver effektive og sikre energisystemer og energiforsyninger. tager hensyn a) Nøgleaktioner i) Bevarelse af økosystemet (I): Forvaltning af vandressourcerne og vandets kvalitet Formålet med denne nøgleaktion er at tilvejebringe den nødvendige teknologi og viden til til rationel forvaltning af vandressourcer imødekommelse af husholdningernes, industriens og landbrugets behov. Af de berørte områder skal navnlig nævnes: * behandlings- rensningsteknologi vandrensning til forureningsforebyggelse. og rationel brug og/eller genbrug af vand (herunder Iukkede kredsløb samt distributions- nets pålidelighed) og * medvirken til udvikling af integrerede metoder og af vandressourcer forvaltning til vådområder Aktiviteter, der i ojeblikket gennemføres på grundlag af EKSF-traktaten, som udløber i 2002, tænkes gradvis overført til rammeprogrammet. Aktiviteter, der i ojeblikket gennemlbres på grundlag af EKSF-traktaten. som udlober i 2002, lænkes gradvis overfort til rammeprogrammet. 30 * lil tcknologi lbriireningsbekxMiipel. se og -forcbyggclsc og (il beskyltclse og Ibrvallniug al" grund- og overlladevaiulressourccrne + ovcrviignings-, alarm- og komiminikatious- * lil syslcmcr rcgulcring al giiindvands- tcknologi magasiucr saml tcknologi lil brug i aride og semi-aride cgne og rcgioncr, hvor dcr gcnerclt hersker vandmangel. ii) Bevarelsc af økosystcmct miljøændringcr og klima (II): globalc Der er tale om at udviklc de videnskabclige og teknologiske værktøjer, der cr nodvendige for at støtte gennemførelsen af Fællesskabets politikkcr, navnlig inden for miljø og biologisk diversitet, samt at yde Fællesskabet og mcdlemsstaterne støtte til indfrielse af de forskningsforpligtelser, de har påtaget sig i mcdlbr af intcrnationalc (raktatcr og konvcntioncr. Nogleaklioncn lager gcncrcll siglc på al ogc kciulskahel lil proccsscme pii tlissc områdcr og al bidrage lil eu hæredyglig udvikling. I)c hojl prioriteredc sporgsmål er i ilenne forbindclsc Iblgcnde: * at forstå, opdage, vurdere og forudse globale forandringsprocesser, med særlig vægt på curopæiske og subrcgionalc årsager og virkningcr, med henblik på bærcdygtig anvendelse nalurressourcerne. Bådc naturlige og menneskeskabte fænomener skal tages op. Naturvidenskab, socioøkonomisk videnskab og kulturvidenskab tages i brug af * at skabe større viden om okosystcmer * at udvikle Ibr scenaricr og forebyggelse og nedsættelse af samt tilpasning til globale forandringer, under hensyntagcn til klimaforandringer og bevarelse af den biologiske diversitet stratcgier * at stolte ticlviktinu. cn al'dcn curopæiske del af de globalc syslcmcr til obseivalion al klimacl, lcrrcslriskc okosyslemer (hei under biologisk (Ibr ckscmpcl diversitet) og occancrne EuroGOOS - European Global Occan Observing System) tilvejebringelse af det nødvendigc videnskabe- lige grundlag (processer og vekselvirkninger i oceanerne, især på store vanddybdcr) for en bærcdygtig anvendelse af havmiljoet * iii) Bevarelse af økosystcmct (III): Frcmmc af bærcdygtig anvendelse af cncrgi Formålet med denne nøgleaktion er udvikling og hurtig indførelse af teknologier, som kan føre til lavere energiforbrug, mindre miljøvirkninger i form af udledning af C02, andre drivhusgasser og andre I betragtning af markedsudsigterne for Fællesskabet og verden forurenende stoffer. 31 energiforbruget som helhed gælder det om på længere sigt at samtlige i nedbringe erhvervssektorer. Forskning og teknologisk udvikling på dette område skal især dreje sig om følgende: * udarbcjdclsc af sccnaricr iidhud og cflersporgscl i okonomi-, miljo- og energi- scktoren og dcres gcnsidigc påvirkningcr for * leknologicr til rationcl og effekliv cncrgi- udnyllclsc + auvciulclsc og inlegration al uyc og vcdvarcndc cnergikilder i deccnlrale syslcmcr * cncrgilagring og -dislribulion i lokale syslcmcr. iv)Bcvarclsc af økosystcmct (IV): Udvikling af og konkurrenccdygtig renere, mere forskelligartet energi' og sikker i alle effekliv, Det erkendes i denne nøgleaktion at være påkrævet, at der udvikles helt nye teknologier og systemer på energiområdct, hvilkct vil givc EU cn pålidelig, okonomisk cncrgiproduktion og -forsyning og dcrigcnncm størrc konkurrencccvnc i crhvervslivcl og lcd af bærcdyglig væksl. Der mii forsyningskæden sælles ind på bcdrc cffcklivilcl og lavcrc omkostningcr. I'ii korl sigl skal der udvikles cncrgilcknologicr, der hurligl kan nedbringe cmissioncrnc af drivhusgasscr, og på lang sigl salses der på resullaler, der kan bringe ovcrgangcn fra Ibssil energi lil nye cnergikilder cl langt skridt frein. Der skal forsl og frcmmcsl udførcs arbejde inden for Iblgcnde: * renere og merc effekliv cftcrlbrskning cfter samt produktion og brug af fossilt brændsel * energiomdannelse i stor skala (el og varme) * vækst i nye og vedvarende energikilder og integration heraf i forsyningerne i lille skala * energitransmission over lange afstande. b) Forskning og teknologisk udvikling af gencrisk karaktcr Indsatsen konccntrcres om': * kampen mod naturkalastrofer og lcknologiskc risici vcd udvikling af metodcr lil prognoser, forebyggelsc, og afhjælpendc foranslaltningcr konsekvcnsvurdcringcr * generisk tcknologi til obscrvation af jordcn, , lil miljooverviigning og bl. a. via salellil forvaltning af rcssourcer og okosystcmcr. Forskningsaktiviteter, der vedrorer kontrolleret termonuklear fusion og nuklear sikkerhed beskrives nærmere i forslaget til femte rammeprogram for forskning og undervisning undcr Euratom-traktatcn 32 * undersøgelse af socioøkonomiske aspekter ved et for miljøændringer ud bæredygtighedsperspektiv økonomi, samfund og beskæftigelse), fra (virkninger * udvikling af nye materialer og produktionsteknologier kulmineindustrien. inden nye for c) Støtte til forskningsinfrastruktur Der lægges særlig vægt på adgang og udnyttelse på EF-plan af specialiserede databaser og store især for klimaundersogelser, og regnecentre, havforskningsanlæg. Forskningsaktiviteter, der vedrorcr nuklear sikkerhed. beskrives nærmere i forslagct til femtc rammcprocram tindcr Euratom- for traktaten. 7 forskning og undcrvisning For aktiviteter, der er knyttct til anvcndclsc af "rumteknologi", men som varetagcs inden for hvcrt af de berørte tematiske prograinmer, vil der blive gjort en særlig samordningsindsars. 8 det må forventes. Eftersom tindcr rammeprogrammet vil ske cn stigning i de akiiviteter. der i dag gennemforcs med hjcmmcl i EKSF-traktalen. der udløber i 2002. der n( 33 ANDEN AKTION ANDEN AKTION 1. BEFÆSTELSE AF EUROPÆISK FORSKNINGS 1. BEFÆSTELSE AF EUROPÆISK FORSKNIXCS INTERNATIONALE ROLLE INTERNATIONALE ROLLE Denne aktions hovedformål er dels at yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af EF's til de øst- og udenrigspolitik, især i forlwld centraleuropæiske søger der medlemsskab, og at styrke Unionens rolle på verdensscenen, dels at hjælpe EF til at etablere erhvervsmæssigt samarbejde og åbne nye markeder. lande, iværksættelsen forbindelse med 1 af EF's udenrigspolitik og med henblik på udvidelsen med nye medlemsstater er de overordnede formål med aktionen for internationalt samarbejde: - at fremme videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem organisationer og forskere fra tredjelande og EF, når dette kan give et væsentligt og afbalanceret udbytte for begge parter (samarbejde med "gensidigt udbytte"), og videnskabeligt Dette horisontale temas hovedformål er at teknologisk fremme samarbejde på internationalt plan, at udbygge Fællesskabets kapacitet inden for videnskab og teknologi, atyde generel støtte til opnåelse af et i en bredere højt videnskabeligt niveau international sammenhæng og at medvirke til gennemførelse af Fællesskabets udenrigspolitik også med henblik på nye medlemsstaters tiltrædelse afEU. De overordnede internationalt samarbejde er: formål med aktionen for mellem fremme videnskabeligt og teknologisk at samarbejde virksomheder, organisationer og forskere fra hhv. tredjelande og Fællesskabet, når et sådant samarbejde kan give et væsentligt, gensidigt og afbalanceret udbytte under hensyntagen til de enkelte lande- gruppers eller regioners førskellige behoy og omstændigheder og under iagttagelse af den intellektuelle ejendomsrets beskyttelse for lette adgangen at og virksomheder etableret i EF, til videnskabelige informationer, der foreligger uden for EF, men har EF's interesse, laboratorier for lette adgangen og laboratorier at til i Fællesskabet virksomheder etableret teknologisk viden, der videnskabelig og foreligger uden for Fællesskabet, men er af værdi for dettes interesser, at styrke EF-forskningens plads og rolle på den internationale videnskabelige og teknologiske scene, at forberede medlemsskabet for de associerede øst- og centraleuropæiske lande, at støtte Euro- stabilisere det Middelhavs-partnerskabet, at og øst- de i menneskelige centraleuropæiske lande og i de nye uafhængige stater, fra det forhenværende Sovjetunionen, og at støtte udviklingspolitikken, potentiale at styrke EF-forskningens plads og rolle på den internationale videnskabelige og teknologiske scene og fremme en europæisk forsknings- og teknologikultur; at forberede tiltrædelsen af nye medlemsstater, f. eks. ved at tilskynde til fuld associering til rammeprogrammet; en bidrage at til i CØE- stabilisering af FTU-potentiellet landene i almindelighed og i det tidligere Sovjetunionens nye uafhængige stater (NUS); at støtte og udvikle Euro-Middelhavs- partnerskabet og at bidrage til en bæredygtig økonomisk, social og videnskabelig udvikling i udviklingslandene; at hjælpe aktørerne i europæisk forskning med at skaffe sig oplysninger om forskningskapacitet, at hjælpe aktørerne i europæisk forskning med at skaffe sig oplysninger om og la erfaring 34 -prioriteter uden for EF -aktiviteter og (industrilande, nye vækstlande) for at styrke EF- industriens konkurrenceevne og tilstedeværelse på de nye markeder, for foregår Det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde rammerne af inden samarbejdsaftaler og på grundlag af disses indhold, via den specifikke aktion "internationalt samarbejde", og gennem udnyttelse af den internationale dimension af forskningen i de andre aktioner under rammeprogrammet. med forskningsmæssig kapacitet, aktivitet og prioritering i industrialiserede tredjelande og i de nye vækstlande for derved at gøre EF- industrien mere konkurrencedygtig og øge dens tilstedeværelse på nye markeder. og Internationalt videnskabeligt teknologisk samarbejde vil komme til at foregå på grundlag af eksisterende samarbejdsaftaler og på grundlag af det her omhandlede horisontale internationale samarbejdsprogram samt gennem aktiviteter under andre af rammeprogrammets programmer. a) Enkeltaktiviteter inden for aktionen 1. Enkeltaktiviteter inden for aktionen "internationalt samarbejde": "internationalt samarbejde": På grundlag af den samarbejdspolitik der fastlægges i forbindelserne med EF's forskellige tre potentielle partnerlande kategorier af aktiviteter, knyttet særlige problemer, som disse lande er konfronteret med, og som ikke er medtaget i de andre aktioner under rammeprogrammet. Disse aktiviteter finansieres af den særlige aktion for internationalt samarbejde: iværksættes der til På grundlag af det samarbejdsprogram, som forskellige Fællesskabet opretholder med sine områder, specifikke potentielle partnere på iværksættes tre kategorier af aktioner med et særligt internationalt præg, der er knyttet til bestemte problemer, som de pågældende lande står over for, og som de øvrige aktiviteter i rammeprogrammet ikke er rettet mod. Kun disse aktioner vil blive fmansieret over det særlige internationale samarbejdsprogram. Nøglesamarbejdsaktiviteter med kategorier af lande: bestemte a) Samarbejde med visse kategorier af tredje lande: 06T- OG CENTRALEUROPÆISKE LANDE: fremme af disse landes ekspertisecentre. aspekter især TREDJELANDE VED MIDDELHAVET: regionale af forvaltningen ved Middelhavet, støtte til den samfundsøkonomiske udvikling, informationssamfundet, herunder bevaring af kulturarven. NYE UAFHÆNGIGE STATER: støtte til deres potentiale for forskning og teknologis udvikling, specifikke målrettede aktioner (satellitbaserede applikationer, regionale problemer i forbindelse med miljø og sundhed). af STATER I FØR-TILTRÆDELSES-FASEN: ekspertisecentre, fremme deres der ledsageforanstaltninger, lette kan rammeprogrammets deltagelse programmer, herunder samarbejdsnetværk i andre af I OG SIG støtte BEFINDER CENTRAL- OG NUS SOM ØSTEUROPÆROPÆISKE LANDE, FØR- IKKE TILTRÆDELSES-FASEN: til disse landes potentiale for forskning og teknologisk udvikling (herunder gennem INTAS for så vidt angår NUS, sammenslutningens medlemmer indgår en aftale om førtsættelse af INTAS), samarbejde på områder af fælles satellitbaserede interesse applikationer samt i forbindelse med miljø- og sundhedsspørgsmål) regionale problemer (herunder hvis - PARTNERLANDE I MIDDELHAVS- OMRÅDET: forbedring af deres FTU- 35 relevans til kapacitet gennem en fælles indsats samt fremme af innovation; samarbejde på områder af gensidig især vedrørende regionale aspekter, interesse, for af herunder miljøaspekter Middelhavsområdet, den støtte samfundsøkonomiske udvikling, herunder med hensyn til bymæssige aspekter, overgangen til af informationssamfundet kulturarven, samt ledsageforanstaltninger, der kan i rammeprogrammets ovrige lette deltagelse programmer, af herunder samarbejdsnetværk bevarelse førm og i nye for bæredygtig vækst (herunder UDVIKLINGSLANDE middelhavslande vækstlande): og undersøgelse af samfundsøkonomiske mekanismer og betingelser (f. eks. agroindustriel forskning, energisystemer); støtte til integration og miljøvenlighed i disse landes økosystemer (f. eks. vandforvaltning); forebyggelse og bekæmpelse af alvorlige sygdomme, som er karakteristiske for disse lande, og fremme af deres offentlige sundhedssystemers effektivitet. produktivitetskrav af Der etableres - Forskeruddannelse: en stipendieordning, som giver unge forskere fra udviklingslande (herunder middelhavslande og nye vækstlande) mulighed for at gennemføre et ophold ved laboratorier i EF for at deltage i forskningsaktiviteter under rammeprogrammet. Der er planer om en anden stipendieordning for til fra unge industrilaboratorier i Japan og Sydkorea. forskere tager EF, der der relevanté Samordning med COST-aktioner, med - internationale og med EUREKA-initiativet organisationer, for er forskningsaktiviteterne; endvidere samordning af aktiviteterne under rammeprogrammets andre programmer indbyrdes, med de aktiviteter, der gennemføres andre led og med medlemsstaternes samarbejdstiltag, samarbejdsaktiviteter. EF's som i - UDVIKLINGSLANDE: der vil blive skabt en politisk dialog med grupper af lande og regioner om FTU-behov og prioriteter. Der kan især iværksættes samarbejdsaktioner på følgende områder: mekanismer til og vilkår for bæredygtig udvikling; bæredygtig forvaltning og herunder landbrugsproduktion og fødevaresikkerhed, miljø og energi; sundhed, ernæring; naturressourcer, brug af af - NYE VÆKSTLANDE OG INDUSTR1ALI- SEREDE LANDE: udveksling af forskere, samt tilrettelæggelse ledsageforanstaltninger, fremme partnerskaber og skabe bedre gensidig adgang til FTU-aktiviteter, herunder i hensigtsmæssigt omfang gennem aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde. seminarer, kan der forskere b) Forskeruddannelse: Der etableres en stipendiatordning, som kan give unge udviklingslande, fra Middelhavslande og nye vækstlande mulighed for i laboratorier inden for Fællesskabet at samarbejde om særlige projekter under rammeprogrammet. Der oprettes endvidere en stipendiatordning, så et begrænset antal unge EF-forskere kan arbejde i erhvervsrettede laboratorier af højeste kvalitet i tredjelande inden for områder af særlig interesse for Fællesskabet. af COST, c) Samordning Samordning med COST-aktioner og støtte til forvaltningen samordning med EUREKA og med internationale organisationer, som udfører forskningsopgaver, samordning af aktiviteter under ovrige programmer - både indbyrdes og med dem, der gennemføres under Fællesskabets øvrige sam arbejdsaktioner (især PHARE, TACIS og MEDA), samt med medlemsstaternes samarbejdsaktiviteter. rammeprogrammets b) Internationale samarbejdsaktiviteter, der 2. Internationalt samarbejde, der gennemføres gennemføres under rammeprogrammets under rammeprogrammets andre aktioner 36 andre aktioner Der åbnes for særprogrammerne: fire former før deltagelse i Tredjelandsorganisationers deltagelse i særpro- grammerne kan grundlæggende antage to former: hvor fremmes rammeprogrammet, programdeltagelse baseret på fuld associering til tredjelands- organisationer deltager på samme vilkår som medlemsstatsorganisationer. Fuld associering i før-tiltrædelses-fasen gennem passende degressive finansieringsmekanismer, der om fornødent trækker på andre relevante fællesskabsinstrumenter (f. eks. PHARE). For andre stater i før-tiltrædelsesfasen, for hvem fuld deltagelse i rammeprogrammet endnu ikke er mulig, kan der overvejes delvis fuldstændige til et eller flere associering særprogrammer en eller for at åbne adgang deltagelse i særprogrammer på projektbasis: hvis der i Fællesskabets interesse er behov for multilateral bilateral en samarbejdsaftale til tredjelandsprogrammer af hoj kvalitet og passende ordninger vedrorencle intellektuel ejendomsret, vil deltagelse på projektbasis være betinget af, at der indgås en sådan aftale. Ved deltagelse på projektbasis vil deltagende tredjelandsorganisationer ikke kunne få tilskud fra disse programmer bortset fra tilfælde, der kan dokumenteres at være i Fællesskabets interesse. Der vil blive taget skridt "nye vækstlandes" tilknytning til rammeprogrammet. principielt styrke til at deltagelse Fuld tilknytning til rammeprogrammet: EF finansierer tredjelandes organisationer på lignende vilkår, som dem der gælder for medlemsstaternes organisationer (EØS, visse øst- og centraleuropæiske lande, Israel, Schweiz). for Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande på grundlag af bilaterale eller multilaterale samarbejdsaftaler: Deltagelsen foregår projekt for projekt og uden EF- finansiering til organisationen fra tredjelandet (visse industrialiserede tredjelande og "nye vækstlande"). Der vil blive taget skridt til at styrke "nye vækstlandes" til rammeprogrammet. tilknytning tredjelandet uden fra EF-fmansiering Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande uden særlige samarbejdsaftaler: Deltagelsen foregår projekt for projekt og til principielt organisationen (øst- og centraleuropæiske lande, der ikke er tilknyttet særprogrammerne, nye uafhængige stater i Europa og partnerlande i Middelhavsområdet). Deltagelse i projekter, hvor det er i EF's interesse at tilknytte tredjelandsdeltagere (alle tredjelande): Deltagelsen som i visse hovedregel af behørigt begrundede tilfælde, som er fastlagt i de deltagelsesregler, der er vedtaget i medfør af traktatens artikel 130 J, af EF via det pågældende særprogram. tredjelandene, men finansieres tredjelands De detaljerede vilkår, hvorunder organisationer og internationale organisationer. som udøver forskningsaktiviteter, kan deltage i rammeprogrammet, finansielle ordninger, vil blive speciflceret i den afgørelse, der vedtages i henhold til traktatens artikel 130. 1. herunder de 37 IRID. II AKHON TltEIME AKTION I. INNOVATION <X; SMA CKi MKll. KMSIORK VIRKSOIVIIIE»ERSI)ELTA(;EI,SE INNOVATION I- VIRKSOMHKDKRS DKI I A(. H Sl (MJ SMA <M; MKIIIMMOkl Innovation er den vigtigste faktor for industriens konkurrenceevne ogfor jobskabelsen. Målet er at lette udnyttelse af fremme forskningsresultaterne og begunstige oprettelse afinnoverende virksomheder. innovation, at B bor have I)e små og mellemstore virksomheder er vigtige formidlere og aktorer inden for innovation. De til de avancerede teknologier, som de har hehov for, og til de muligheder, EF 's forskningsprogrammer giver. let adgang Innovation er en vigtig faktor for industriens konkurrenceevne, en hæredygtig social og økonomisk udvikling og johskahelse. Målet er at fremme innoverende aktiviteter, herunder oprettelse af innoverende virksomheder, og at lette videreformidling og udnyttelse af forsk ningsresultaterne samt at stotte teknologi- overforsel. inden De små og mellemstore virksomheder (SMI') er for vigtige formidlere og aktorer innovation. Vdviklingen af SMI 'er kan yde et vitalt hidrag til økonomisk og social udvikling, nye okonomlske aktiviteter, johskahelse og konkurrenceevne. SMV'er bor have let adgang til de avancerede teknologier, som de har hehov for, og til de muligheder, EF's samt medlems- staternes forskningsprogrammer giver. De gencrellc mål for EF's indsats på detlc områder er: at forbcdre den okonomiskc og socialc virkning af EF-programmernes forskningsaktivileter ved al slyrke dc foranstaltningcr, dcr gør dct muligt at sikrc cn bcdrc udnyttelse af resultaternc og en bcdrc overlbrscl og videreformidling af leknologierne, at gore dcl lctlcrc for dc forclagendcr, der dcltagcr i programmcrne, og især de små og mellemstore virksomheder, al få adgang til finansieringsinstrumenter til innovation og stølte til oprettelse af innoverende virksomheder (finansieringsteknik; risikovillig kapital), deltagelse stimulere de små og mellemstore at virksomheders i forskningsprogrammerne, hvad enten der er tale om virksomheder, der er aktive inden for forskning og højteknologi, eller virksomheder, som kun har ingen ringe Ibrskningskapacitct, men slorc teknologiske bchov; at hjælpc små og mellemstore virksomheder, bl. a. i de dårligt stillede regioner, med at styrke deres teknologiske kapacitct, eller slel al bidragc innovaliouspolilik ved bl. a. al nalionale dimcnsion. lil gcniicmlbrclscn af EF's lillbrc dc innovationssysteiner cn curopæisk 38 EF's indsats for at fremme innovation og støtte de små og mellemstore virksomheders deltagelse i forskningsprogrammerne skal gennemføres både inden for de forskellige EF-aktioner og det den særlige aktion, som handler om innovation og små og mellemstore virksomheder. Målsætningerne og handlemulighederne andet følgende: omfatter blandt a) Enkeltaktiviteter inden "innovation virksomheders deltagelse": små og for aktionen og mellemstore I) Innovation under - Rationalisering og samordning på EF-plan af informations- og bistandsnet vedrørende EF's aktiviteter inden for forskning og innovation; forvaltning, med programmerne, af nettet til støtte for innovation og overførsel af teknologi samt konsolidering af mekanismerne for indsamling og formidling af informationstjenesten oplysninger, som f. eks. CORDIS inhovation/små og (fælles aktion mellemstore virksomheder). samordning - Etablering og udvikling af støtteaktiviteter med hensyn til intellektuel ejendomsret og adgang til privat finansiering, især fonde for risikovillig kapital (fælles aktion vedrørende innovation/små og mellemstore virksomheder). under Fastlæggelse, samordning med •programmerne, af mekanismer i projekternes "livscyklus", der kan lette udnyttelse, privat finansiering og overførsel af resultater og teknologier, samtidig med at der ydes sikkerhed beskyttes at den for, (værdianalyse; markedsundersøgelser; uddannelse). erhvervede viden - Med dette formål skal der etableres og udvikles "innovationsenheder" som led i programmerne, disses aktiviteter skal samordnes, og der skal ydes støtte til oprettelse af nye innoverende virksomheder, især via europæiske organer og fonde (Den Europæiske Investeringsfond, Den Europæiske aktionen Eurotech Capital). Investeringsbank og - Udformning og opstilling af nye metoder for teknologioverførselsprojekter, de teknologiske, økonomiske og sociale aspekter ved innovation tages i betragtning. hvor - Identificering og udbredelse af de bedste til og innovation fremgangsmåder (fælles aktion vedrørende teknologioverførsel innovation/små og mellemstore virksomheder) af samt koordinering af gennemførelsen 39 undersøgelser og analyser, bl. a. innovationspolitik. vedrørende ii) Små og mellemstore virksomheder for indlevering af forslag - Oprettelse af én "enkelt skranke" for alle i Kommissionens forskningsprogrammerne til tjenestegrene projekter, som specifikt gennemføres af små og mellemstore og forvaltning af fælles værktøjer, som letter små i og mellemstore virksomheders deltagelse programmerne (der benyttes så vidt muligt elektroniske medier til informationsformidling, indlevering af forslag, "help line" osv. ) virksomheder; etablering Fremme af innovation og SMV'ers deltagelse er tæt forbundet, selv om de ikke er synonyme. Dette tema vil derfor så vidt muligt blive ført ud i livet ved hjælp af en fælles aktion, der dækker begge områder. Endvidere vil de aktiviteter, der udføres supplere de under dette program, aktiviteter, der iværksættes i medlemsstaterne, og de aktiviteter, der skal fremme innovation og tilskynde SMV'er til at deltage, og som udføres under andre dele af rammeprogrammet; de vil derfor skulle støtte, supplere og i givet fald være retningsgivende for disse forskellige bestræbelser. skulle 1. Overordnede mål a) Fremme af innovation — bidrage til at gennemføre innovationspolitikker i Den Europæiske Union, navnlig ved at • medvirke til at skabe et innovationsfremmende miljø — øge offentlighedens forståelse for fordelene ved innovation rammeprogrammets — forbedre den økonomiske og sociale virkning af forskningsaktiviteter ved at sikre bedre formidling og udnyttelse af og resultaterne formidling af teknologi fra forskellige kilder, idet der til kundernes og brugernes behov tages hensyn overførsel heraf samt — ved hjælp af oplysning og rådgivning gøre det lettere for de foretagender, der deltager i programmerne (og især SMV'er), at få adgang til instrumenter, der støtter innovation. b) Tilskyndelse til SMV'ers deltagelse — stimulere SMV'ers forskningsprogrammerne deltagelse i og 40 har kun ringc tcknologioverlbrslcn til SMV'er, hvad cnlcn dcr cr talc om SMV'er, dcr cr aklivc iiulcn for Ibrskning og hojlckiiologi, cllcr virksomhcdcr. slcl som ingcn cllcr forskningskapacitel, men slore lcknologiskc bchoV og kapacitcl til al indlbre ny lcknologi; hjælpc SMV'er i helc EU med al slyrke dercs lagcs lcknologiskc kapacitct, hensyn til særlige problcmcr i dårligt stillede regioner idcl dcr også for SMV'er — bislå mcd SMV'er oprcttc grænscoverskridcnde ncl og parlncrskabcr mcd indlbrelsc og udhrcdclsc af ny hcnblik på tcknologi al — tilskynde til slyrkclsc af grænscoverskridcnde forbindclser mcllcm SMV'er, slore sclsknbcr, Ibrskningsccnlrc og universileter 2. Aklivilclcr, dcr cr spccilikkc for dcl horisontalc program a) Fremmeaf innovation — identificering og udbredelse, tinder samordning med andre programmer undcr rammeprogrammct, af passcnde mckanismcr i projcklerncs lcllc udnyllclsc, prival linansiering og overforsel al teknologicr og rcsullaler, samlidig med al dcr ydcs sikkerhed for, al den crhvcrvcdc viden bcskyttes "livscyklus", kan dcr — udvikling, validcring og for implementering af mctoder lcknologioverlbrselsprojcklcr, hvor dc lcknologiskc, okonomiske og socialc aspckler vcd innovalion og om nodvendigl den grænscoverskridcnde udbredelse og udnyllclsc af fra dcr tcmaprogrammerne, lagcs i bclraglning resultater, siainmcr ikke — koordinering af gennemførelsen af undersøgelser og analyser, der er udført i forskellige fora, og integrering af resultaterne heraf i forbindelse med fastlæggelsen af cn fælles referencerammc for innovationspolitik b) Tilskyndclsc til SMV'cis dcltagclsc til alle — oprettelse af en enkelt supplerende indgang for i forskningsprogrammernc SMV'er idcl man tjencstegrcnc, Kommissionens benylter i cksisterende medlemsstatcrnc; clablering og Ibrvaltning af fælles værktojer, som leller SMV'ers dellagelse i programmcrnc (dcr bcnytles så vitll muligt clektroniske medier til informalionsformidling. stotlcnet de 41 al tlc "help Ibrslag, berorle SMV'cr line", indlcvering lil sliinulcriiig al Inlraiicl spceialiscrcdc SMV'ers dcllagelsc innovalion osv. ); i Ircmskallclsc al oplysninger om programmer og oplæring i udarbejdclsc al Ibrslag; ogcl i iuddiagelse al koiisultalioiis- og cvalucringsprocesscn og sikring al* ct struklurcrct og hurligl feedback- system for alle ansøgere; bistand til etablering af virksomhedsgrupper; oprettelse af vertikale innovationsnetværk, der fungerer som "virtu- elle ekspertisecentre" og omfatter partnere inden for udvikling, skabelse, forvaltning og finansiering af nye produkter og proccsser — bistand lil SMV'cr mcd al idcnlillccrc dcrcs nuværcndc og frcmlidigc leknologiske behov og og al rådgivniug mcd henblik på al oplylde disse behov inlbrmationcr Ircmskallclsc c) Fællcs aklioncr vcdrorcndc innova- tion/SMV'cr — indsals på EF-plan mcd henblik på rationalisering og samordning af inlbrmations- og bistandsnet vedrørcnde EF's aktivitcter inden for forskning og innovation; forvaltning, under samordning med andre programmer under rammeprogrammet, af nettet til støtte for innovation og overførsel af teknologi, idet innovationsformidlingscentrene og CRAFT- kontaktpunkternc udnyltcs bcdst muligl; konsolidcring af mckanismcrnc for indsamling f. cks. og informationstjcncslcn C'()KI)IS formidling af oplysninger, som — forclæggelsc af oplysninger og rådgivniug samt pilotaktivitctcr inden for: intellcktuel cjcndomsrct * * adgang til prival finansiering, især fondc for risikovillig kapital * oprettelse af nye innovcrende virksomhedcr, især via curopæiske organer og fondc (Dcn Europæiske Investeringsfond, Dcn Europæiskc Investeringsbank aktionen Eurotech- Capital). og Formålet med pilotaktiviteterne vil være at udbygge dcn eksisterende analyse-, inlbrmations-, og rådgivningskapacitct, idel hovcdvæglen læggcs på adgang til eksisterende offcnlligc og privalc instrumenler på nalionall plau og fællcsskabsplan, udcn at der skabcs ct konktirrcrcndc linansiell instrumcnt cller ydes tilskud lil virksomhcdcrnc. 42 - identificering og fremme, under samordning med andre programmer under rammeprogrammet. af de bedste fremgangsmåder inden for innovation b)0 Sammciifojiiiiig mcd aklivilclcmc under de J. Sainspil mcd aklivilclcrnc under dc andrc aOndrc aklioncr i raiiiiiicprogramiiiel aklioner i raiiiiiicprogrammcl I) Innovation a) Frcmmc af innovalioii - Sikring af, al dcr cr sammcnhæng mellcm iværksællelsen og forvallningcn af de aklivileter, dcr gcnnemlbrcs på dette områdc under dc tcmiitiske programmer, og dem, der specifikt henhører under aktionen "innovation og små og mellemstore deltagelse"; virksomheders tilskyndelse til, at udnyttelse og formidling af resultater forberedes allerede i forskningsfasen. — tilskyndelse til, al udnyttelse og formidling af resultater forberedes allerede i forskningsfasen — sikring af sammcnhæng mellcm dc aktiviteter, der skal ophjælpe innovation under de øvrige programmer, og dem, der udføres under dette program — koordfnering i af aktiviteterne dc "innovationsenheder", der skal etablercs under de tematiske programmer, med dct l'ormål al i pro- innovationsdimcnsioncn integrcrc veil gcnncmlbrelse grammcrncs udvælgclscn af og koulrollen med projeklerne) og al nodvcndigl lcknologioverlbrslcn Iblges op, f. eks. med mcd teknologioverlbrsclsprojekler dcmonstralionsvirkniug (f. eks. sikre, »m ii) Små og mellemstore virksomheder b) Tilskyndelse til SMV'ers deltagelse Slottc til små og mellcinstore virksomheders deltagelse i koopcrativ Ibrskning og i de andre aklivileter for Ibrskning, teknologisk udvikling og dcmonstration, der skal gennemførcs under programmerne: — Støttc til små og mellemstore virksomheders deltagelse i Ibrskning, teknologisk udvikling og dcmonstration under andrc programmer:" virksomheder - Aktiviteter inden for kooperativ forskning, der giver mindst tre af hinanden uafhængige små og to mellemstore for at forskellige medlemsstater mulighed teknoiogiske overdrage løsningen af problemcr udenforståcndc organisationer. fra mindst juridisk fælles til - Slottc- og tilskyrtdelsesaktiviteter med hcnblik på al lå små og mellemstore virksomheder til at deltagc i projckter for samarbcjdsforskning og (f. eks. kooperativ "sonderingspræm ier". Ibrskning Kooperative forskningsaktivitcler, dcr giver mindst tre af hinanden uafhængige SMV'er fra mindst to medlemsstater mulighed for at overdrage løsningen af fælles teknoiogiske problemer til tredjeparter, som har cgnel forskningskapacitet * støttc- og tilskyndclsesaklivilclcr mcd henblik på at ia SMV'er lil al dellage i samarbcjdslbrskningsprojektcr og koopera tive forskningsprojekter (f. eks. på gnmdlag af "sonderingspræmier") der lager hcnsyn lil SMV'crs bchov for el lel (ilgængcligl stottcsyslem lleksibelt og Støtte til sikring og forbedring af formidling og udnyttelse af resultater for de tematiske programmer. inden 43 F. IERDEAKTION FJERDE AKTION 1. UDVIKLINC AK DÉ MENNESKELICE I. UDVIKUNf. ' AK l)E Ml NNKSkKI l<;i RESSOURCER RESSOURCER Y'iden bliver mere og mere en grundfaktor i verden. På dette område sulder Fællesskahet med en trumf på hånden: de europæiske forskeres, ingeniorers og teknikeres hoje kvalifikationer. Målet er at fastholde og hjælpe med til at udvikle disse videnressourcer ved at yde storre stotte til forskernes uddannelse og mobilitet, herunder deres tilknytning til virksomhederne, og ved at stotte en forskningsinfrastrukturen. anvendelse bedre af Viden bliver mere og mere en grundfaktor i verden. På dette område sidder Fællesskahet med I en trumf på hånden: de europæiske forskeres, | ingeniorers og teknikeres hoje kvalifikationer. Målet er at fastholde og hjwlpe med til at udvikle disse videnressourcer ved at yde storre stolte til forskernes uddannelse og mobilitet, herunder deres tilknytning til virksomhederne, og ved at stotte af en forskningsinfrastrukturen. anvendelse bedre en har Fællesskahet stærk Desuden forskningstradition inden for samfundsviden- skaberne og økonomisk videnskab, og denne tradition gælder det om at mobilisere for atfinde frem til de nuværende og kommende økonomiske og sociale udviklingstendenser og behov. en har Fællesskahet stærk Desuden forskningstradition inden for samfundsviden- skaberne og økonomisk videnskab, og denne tradition gælder det om at mobilisere for atfinde frem til de nuværende og kommende økonomiske og sociale udviklingstendenser og behov. Aktionens har Iblgcndc overordnede formål, som Aktionens har følgcnde overordncdc forniål, som skal forfølgcs i samarbejde med aktivitcterne skal forfølges i samarbejdc med aktiviteterne andrc steder i rammeprogrammel: andre steder i rammeprogrammel: gciiiicm Ibrskcruddannelsc EF's inenneskelige rcssourccr skal udvikles, og navulig Ibrskcrmohililcl (hcruiulcr ogcl lilknylning til indiislricn, , og mcllcmstorc små virksonihcder), og desuden gcnnem fomyclse i undcrvisnings- og uddannelsesmctodcr og -tcknologi med siglc på jobskabclse. især Ibrskeruddanuelse - EF's inenneskelige rcssourccr skal udvikles, og gcnnem navnlig lilknylning lil forskcrmobililcl (herunder ogcl industricn, og mcllcmstorc små især virksomhcder), og desuden gcnnem Ibrnyclsc i og og undcrvisnings- -leknologi med siglc på jobskabclse. uddannelsesmctodcr EF skal hjælpcs til at blivc ct attraktivt sted for forskere og for investering i forskning, og europæisk forskning skal fremmes på den internationale scene. - EF skal hjælpes til at blivc ct attraktivt slcd for i forskning, og investering forskere og for europæisk fremmes på den internationale scene. forskning skal Der skal tilskyndes til bedre udnyttelse af forskn ingsinfrastrukturen. - Der skal tilskyndes til bedre udnyttelse af forskningsinfrastrukturen. skal udvikles forståclse af Der samfundsøkonomisk basisviden, som skal hjælpe med til at opnå en samfundsmæssige og bedre okonomiskc noglclbrhold, som har bctydning for ramnicprogrammcls mål og for udviklingcn af EF's Ibrskiiings- og leknologipolilik og andrc polilikkcr. Der forståelsc skal udvikles samfundsøkonomisk basisviden, som skal hjælpe med til at opnå en og bedre okonomiskc noglclbrhold, som har bctydning for rammcprogrammcls mål og for udviklingcn af EF's Ibrskiiings- og leknologipolilik og andrc polilikkcr. samfundsmæssige af - Der skal gørcs en særlig indsals for al opnå ligc adgang for og størrc ligcvægt mcllcm nucnd og kvinder, der deltager i denne aktion. 44 a) Fnkcllaklivilclcr indcn for aktioncii a) Knkcllaktivilclcr indcii for aklioncn "udvikling af dc mcnncskcligc rcssourccr": "udvikling af dc menncskcligc rcssourccr": Dcnnc aklion bcstår af Iblgcnde fcm dcle: Dcnnc aklion bcslår af Iblgcnde fcm dcle: I) Styrkelse af forskningskapital Målet er følgende: F. F's menneskelige i) Styrkelse af FI's menneskelhe forskningskapital Målet er følgende: - Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye områder inden for avanceret forskning om emner, som forskerne vælger frit. Der lægges vægt på uddannelse af unge forskere, der er ph. d. -studercnde eller har opnået cn ph. d. -grad. inden for avanceret - Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye områder forskning om emner, som forskerne vælger frit. Der lægges vægt på uddannelse al* unge forskere, der er ph. d. -studercnde eller har opnået cn ph. d. -grad. forskning bestående (il virksomhcder - Der indlbres ct sammcnhængcnde system af af: "Maric Curic-slipcndicr", stipendicr, som lildeles hojt kvalificcrcdc unge forskere med dokumcnterct forskningserfaring, med hcnblik på i cmncr cftcr Ibrskernes cgel valg; virksonihedsslipendier ydes (hcrundcr små og mcllcmslorc virksomhedcr), som modlager unge forskere uddannelscsophold; udviklingsslipcndicr, som skal llnansicre ophold med hcnblik på udvikling af forskningskapacitet på hojt niveau i EU's mindre begunstigede områder. Som supplerende foranstaltninger på stipendieområdet vil der bl. a. blive tale om stipendier, som kan fremme forskermobilitet fra erhvervslivet til akademiske miljøer og omvendt, og om stipendier, som giver doktorander mulighed for ophold ved ekspertisecentre. på forskning beslående - Der indlbres ct sammcnhængcnde system al* af: "Marie Curic-slipcndicr", stipendier, som lildeles hojl kvalificerede unge forskere med dokumcnlcrcl forskningserfaring, med hcnblik på i cmncr cftcr Ibrskernes cgct valg; virksonihedsslipendier ydes til virksomhcder (hcrundcr små og mcllcmslorc virksomhcder), som modlager unge forskere på uddannelscsophold; udviklingsslipendier, som skal llnansicre ophold med hcnblik på udvikling af forskningskapacitet på hojl niveau i EU's mindre begunstigede områder. Som supplerende foranstaltninger på stipendieområdet vil der bl. a. blive tale om stipendier, som kan fremme forskermobilitet fra erhvervslivet til akademiske miljøer og omvendt, og om stipendier, som giver doktorander mulighed ved ekspertisecentre. ophold for ii) Bedre udnyttelse af den omfattende forskningsinfrastruktur ii) Bedre udnyttelse af forskningsinfrastruktur den omfattende er omfattct aktioncr, Formålet er al fremme optimcring af udnytlclsen af dels forskningsinfrastruktur (store anlæg, nel, vidcnccntrc) på områder (også okonomi, jiira og af ikkc samfuiulsfag), der rammeprogramnicts dels andre forskcllige typcr infrastruklur, der ikke er taiget i betragtning i disse aktioner. Endelig påtænkes der aktioner, som kan støtte forskere, der ønsker adgang til infrastruktur i andre lande, aktioner til net mellem for støtte infrastrukturoperatører, til støtte forskningsprojekter, som medfører bedre adgang til infrastrukturen. oprettelse af og l'ormålel er at fremme optimcring af udnytlelscn af dels forskningsinfrastruktur (store anlæg, nel, (også malemalik. videnccnlrc) på områder okonomi, jura og samfuiulsfag), der ikkc er omfattcl af rammeprogrammcts andre aktioner, dels forskellige typcr infrastruktur, der ikke er taget i betragtning i disse aktioner. Endelig påtænkes der aktioner, som kan stotte forskere, der ønsker adgang til infrastruktur i andre lande, aktioner til støtte for oprettelse af net mellem infrastrukturoperatører, til forskningsprojekter, som medfører bedre adgang til infrastrukturen. stotte og iii) Fremme af videnskabelig og teknologisk iii) Fremme af videnskahelig og teknologisk ekspertise ekspertise at Formålet med disse aktiviteter er genncm udvcksling stimulcre videnskabelig og teknologisk ekspertise og frcmhæve europæisk forskningsarbejdc. til Der videnskabelige konferencer på højt niveau, stotte ydes at Formålet med disse aktiviteter er genncm udvcksling videnskabelig og teknologisk ekspertise og frcmhæve europæisk forskningsarbejdc. til Der videnskabelige konferencer på hojt niveau. stimulcre stotte ydes 45 oprettelse af net mellem forskere fra EF, der arbejder uden for EF, tildeling af udmærkelser for førsterangs samt oplysningskampagner og tilbud via datanet om oplysninger om videnskabelige resultater, der har betydning på EF-plan forskningsarbejde oprettelse af net mellem forskere fra EF, der arbejder uden for EF, tildeling af udmærkelser for førsterangs samt oplysningskampagner og tilbud via datanet om oplysninger om videnskabelige resultater, der har betydning på EF-plan forskningsarbejde iv) Sociookonomisk forskning med sigte på iv) Sociookonomisk forskning med sigte på samfundets behov samfundets behov Disse aktiviteter vedrører et begrænset antal emner, der har relation til rammeprogrammets overordnede mål, og sigter mod at definere grundlaget for en økonomisk og social udvikling, som kan skabe arbejdspladser og opbygge et europæisk vidensamfund. Indsatsen koncentreres først og fremmest om en analyse af samspillet mellem den teknologiske udvikling, uddannelse, arbejde, økonomisk konkurrenceevne; udarbejdelse og validering af nye udviklingsmodeller, der fremmer vækst, beskæftigelse og livskvalitet. juridiske forhold og Disse aktiviteter vedrører et begrænset antal emner, der har relation til rammeprogrammets overordnede mål, og sigter mod at definere grundlaget for en økonomisk og social udvikling, som kan skabe arbejdspladser og opbygge et europæisk vidensamfund. Indsatsen koncentreres først og fremmest om en analyse af samspillet mellem den teknologiske udvikling, uddannelse. arbejde, økonomisk forhold konkurrenceevne; udarbejdelse og validering af nye udviklingsmodeller, der fremmer vækst, lige muligheder for mænd og beskæftigelse, kvinder, og livskvalitet. juridiske og v) Stotte til udvikling af forsknings- og v) Stotte til udvikling af forsknings- og teknologipolitik i Europa teknologipolitik i Europa af form ved i oprettelse specialiseret forskere, der har et Støtten sikres udvekslingsforum af ETAN-nettet ("European Technology Assessment Network"), hvor politiske beslutningstagere knyttes sammen med i undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; vedrørende ved eodvidere aktiviteter teknologiovervågning og teknologivurdering, evaluering teknologiprognosticering, forsknings- og samt ved udvikling af et statistisk system og et system af forsknings^ og og innovationsindikatorer. teknologiløsninger teknologi- ved sig af form ved i oprettelse specialiseret forskere, der har et Støtten sikres udvekslingsforum af ETAN-nettet ("European Technology Assessment Network"), hvor politiske beslutningstagere knyttes sammen med i undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; vedrørende ved endvidere aktiviteter teknologiovervågning og teknologivurdering, teknologiprognosticering, af forsknings- og samt ved udvikling af et statistisk system og et system af forsknings- og og innovationsindikatorer. teknologiløsninger evaluering teknologi- ved sig b) Sammenføjning med aktiviteterne under de b) Samspil med aktiviteterne under de andre andre aktioner i rammeprogrammet aktioner i rammeprogrammet Også under denne aktion varetages samordnings-, støtte- og vejledningsopgaver i det omfang det er nødvendigt for at sikre sammenhængen med og mellem aktiviteter af tilsvarende art andre steder i rammeprogrammet, for så vidt angår de forhold, der er nævnt under punkt la) i det foregående. Også under denne aktion varetages samordnings-, støtte- og vejledningsopgaver i det omfang det er nødvendigt for at sikre sammenhængen med og mellem aktiviteter af tilsvarende art andre steder i rammeprogrammet, for så vidt angår de forhold, der er nævnt under punkt la) i det foregående. 46 BILAG III FEMTE RAMMEPROGRAM (1998-2002) BELØB OG FORDELING I _• Første aktion (forsknings-, udviklings- og demonstrationsprogrammer) Anden aktion (samarbejde med tredjelande og internationale organisationer) Tredje aktion (formidling og udnyttelse af resultater) Fjerde aktion (stimulering af forskeruddannelse og forskermobilitet) SAMLETMAKSIMUMBELOB Mio. ECU (lobende priser) 11775 ' I 491 " 350 ~ 1402 " 14833 ' Vejledende fordeling mellem temaerne i første. aktion Mio. ECU - Forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer 2650" - Udvikling af et brugervenligt informationssamfund - Fremme af konkurrence- og bæredygtig vækst Bevarelse af økosystemet 3925 3100" 2100 11 775" Heraf8l5MioECUtiIFFC. Beløbet til FFC's direkte aktioner er ikke medregnet. 47 BILAG IV BILAG IV BETINGELSER FOR FINANSIERINGSBIDRAG FRA FÆLLESSKABET BETINGELSER FOR FINANSIERINGSBIDRAG FRA FÆLLESSKABET for "indirekte forskning og Det Europæiske Fællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende som benævnt for gennemføres rammeprogrammet. Desuden iværksættelse af gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling, i det følgende benævnt "direkte FTU-aktioner". til programmer FTU-aktioner", i henhold for "indirekte forskning og Det Europæiske Fællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende som benævnt for gennemføres rammeprogrammet. Desuden iværksættelse af gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter for forskning og teknologisk udvikling, i det følgende benævnt "direkte FTU-aktioner". til programmer FTU-aktioner", i henhold af for støtten forskningsaktiviteterne og Nøgleaktionerne, generiske udvikling aktiviteterne forskningsinfrastruktur til teknologier, samt de aktiviteter, der gennemføres som led i aktion 2, 3 og 4, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FTU-aktioner og direkte FTU-aktioner. forskning teknologisk Nøgleaktionerne, og udvikling af generisk karakter, til stotten forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der gennemføres som led i aktion 2, 3 og 4, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FTU-aktioner og direkte FTU-aktioner. 1. Indirekte FTU-aktioner 1. Indirekte FTU-aktioner omfatter indirekte FTU-aktioner De fem aktioner med omkostningsdeling, kategorier: uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med omkostningsdeling til gennemførelse af programmerne. hovedinstrumentet er omfatter indirekte De fem FTU-aktioner kategorier: aktioner med omkostningsdeling. uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med omkostningsdeling til gennemførelse af programmerne. hovedinstrumentet er EF bidrager til disse aktioner med følgende. EF bidrager til disse aktioner med støttesatser: støttesatser: følgende a") Aktioner med omkostningsdeling: a) Aktioner med omkostningsdeling: Forsknings- og demonstrationsprojekter projekter teknologiudviklingsprojekter, integrerede og - Forsknings- og teknologiudvik/ingsprojekfer. integrerede og demonstrationsprojekter projekter Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at imødekomme behov. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anvender et formålsbestemt de budgetregnskab støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen medførerdog 100%. samfundsmæssige dækkes Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at imødekomme behov. Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% ctfde støtteberettigede omkostninger. samfundsmæssige 48 påvise Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål tekniske er at ikke kan levedygtighed, situation. gennemføres Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 35% afde stotteberettigede omkostninger. teknologiernes idet markedsføringen i den øjeblikkelige påvise Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål tekniske er at ikke kan levedygtighed, situation. gennemføres Finansieringstilskuddet belober sig principielt til 35% afde stotteberettigede omkostninger. teknologiernes idet markedsføringen i den ojeblikkelige teknologudviklingsdel Integrerede projekter omfatter både en forsknings- og en og demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit afde satser, der gælderfor hver afde to dele. teknologudviklingsdel Integrerede projekter omfatter både en førsknings- og en og demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit qfdc satser, der gælderfor hver afde to dele. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anyender budgetregnskab formålsbestemt dækkes de stotteberettigede ekstraudgifter, som projekterne medforer, dog 100%. et Støtte for forskn ings infrastruktur at lette adgangen til - Støtte for forskningsinfrastruktur at lette adgangen til til ydes støtte Der eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gore det Iettere her at modtage forskerhold fra Fællesskabet, så disse kan for deres forskningsarbejde. få de bedst mulige vilkår til ydes stotte Der eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gore det Iettere her at modtage forskerhold fra Fællesskabet. så disse kan for deres forskningsarbejde. få de bedst mulige vilkår EF bidrager til den bedst mulige udhyttelse af EF bidrager til den bedst miilige udnyttelse af infrastrukturen med 100%, af de stotteberettigede infrastrukturen med 100% af de stotteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage ekstraudgifter, der opstår ved at modtage forskerhold fra Fællesskabet og stille anlægget til forskerhold fra Fællesskabet og stille anlægget til rådighed. rådighed. - Teknologistimuleringsprojekter med det formål at opmuntre og virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteterne: lette små og mellemstore. at opmuntre og inden Aktiviteter finansieres med op stotteberettigede udgifter. for "kooperativ forskning" til 50% af projektets - Teknologistimuleringsprojekter med det formål lette små og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteterne: Kooperative forskningsaktiviteter giver mindst tre af hinanden uafhængige SMV'er fra mindst to medlemsstater mulighed overdrage løsningen af fælles teknologiske problemer til udenforstående juridiske enheder, som har egnet forskningskapacitet. De finansieres med op til 50% af projektets stotteberettigede udgifter. for at de for inden Aktiviteter "samarbejdsforskning" finansieres i form af en præmie, der dækker op til 75% af i sonderingsfasen af en FTU-aktivitet, herunder validering og tilrettelæggelse af projektet, en gennemførlighedsundersøgelse, partnersøgning, i en periode på højst 12 måneder. stotteberettigede udgifter Med "sonderingspræmier" gores et FTU-projekts indledende fase Iettere. I denne fase kan indgå feasibility-undersogelser, og -forberedelse samt partnersøgning i en periode på op til 1 år. Der kan ydes op til 75%, af de stotteberettigede udgifter i sonderingsfasen af en FTU-aktivitet. projektvalidering b) Uddannelsesstipendier b) Uddannelsesstipendier Under fjerde aktion omfatter EF's system af Marie Curie-stipendier flere kategorier: stipendier til erfaring, unge forskere med dokumenteret Under fjerde aktion omfatter EF's system af Marie til Curie-stipendier flere kategorier: stipendier erfarinn. forskere med dokumenteret unge 49 stipendier til unge forskere med henblik på et uddannelsesophold og udviklingsstipendier. virksomhed en i stipendier til unge forskere med henblik på et uddannelsesophold og udviklingsstipendier. virksomhed en i til unge stipendier forskningserfaring forskere med Som dokumenteret modtager stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager de deres flytteomkostninger. dække beløb, skal der et til unge stipendier forskningserfaring forskere med Som dokumenteret modtager stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager de deres flytteomkostninger. dække beløb, skal der et Under anden aktion giver stipendieordningerne dels mulighed for at tilbyde unge forskere fra udviklingslande mulighed for et ophold i EF- laboratorier, dels unge EF-forskere mulighed for et ophold i Japan eller Sydkorea. Under anden aktion giver stipendieordningerne dels mulighed for at tilbyde unge forskere fra udviklingslande, lande ved Middelhavet og nye i EF- vækstlande mulighed laboratorier, dels unge EF-forskere mulighed for et ophold i industrilaboratorier i tredjelande inden for områder, der er af særlig for Fællesskabet. for et ophold interesse finansiere EF kan til 100% af de op støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et bidrag til de støtteberettigede udgifter for den stipendiaten, når institution, institutionen ligger i EF. der modtager finansiere EF kan til 100%, af de op støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et bidrag til de støtteberettigede udgifter for den når institution, der modtager institutionen ligger i EF. stipendiaten, c") Støtte til net c) Støtte til net lette innovationsformidling De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for eller ' -overførsel omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for at integration og overførsel af viden, samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gøre den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. EF kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger og ved iværksættelse af tematiske net. såmordning forskeruddannelse etableres på Nettene for avancerede eller nye forskningsområder og forskeme vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d-graden. EF kan finansiere op til 100% af de er støtteberettigede forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. I det særprogram, der skal vedtages under fjerde et gennemsnitligt maksimalbeløb pr. deltager og pr. år. ekstraomkostninger, der fastsættes aktion, lette eller innovationsformidling De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for -overførsel omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for at integration og overførsel af viden, samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gøre den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. EF kan finansiere op til 100% af de stotteberettigede ekstraomkostninger og ved iværksættelse af tematiske net. såmordning forskeruddannelse etableres på Nettene for avancerede eller nye forskningsområder og forskeme vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d-graden. EF kan finansiere op til 100%, af de er støtteberettigede forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. ekstraomkostninger, der 50 d) Samordnede aktionsr: d) Samordnede aktioner. i Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FTU-projekter, der forvejcn cr finansicret, for at udvekslc erfaringcr, forstærkc den forskningsindsats, dcr gores forskelligc sleder, for at nå op på cn kritisk masse, formidle rcsultater og gore brugcrc opmærksommc på dcm. EF kan finansiere på op til 100%, af de stotteberettigede ekstraomkos/ninger, dcr cr sainoidningen. Ibrhtmdel med Ibrstærke erfaringcr. Samordnede aktioner går ud på at samordne FTU- projekter, der i forvejcn cr llnansicrct, for at den udvekslc forskningsiiulsat. s, dcr gores forskelligc sicdcr, for at nå op på cn kritisk masse, formidle rcsultater og gore brugere opmærksommc på dem. EF kan finansiere på op til 100%, qf de stotteberettigede eksfraomkostninger, dcr cr Ibrbundct med samordniiigcii. c) Ledsageforanstaltninger: e) Ledsageforanstaltninger: af bidrager særprogrammer til Ledsageforanstaltninger gcnncmforelsc ellcr forbcrcdelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte FTU-aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller gennemføre tjenester marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer ikke i betragtning. EF kan finansiere op til 100% af ved Joranstaltningerne. stotteberettigede handelen, udgifter de at i af bidrager særprogrammer til Ledsageforanstaltninger gennemførelse eller forbercdelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I ovrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte FTU-aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkler, processer eller gennemføre tjenester marketingaktiviteter eller salgsfremstod, kommer ikke i betragtning. EF kan finansiere op til 100%, af Joranstaltningerne. stotteberettigede handelen, udgifter ved de at i besluliiiiigenie særprogrammer I lil oin gcniicmlbrclsc af det feinle rammcprogram kan oven. ståeiule salscr for EF-finansicringcn kun fravigcs i særligc, bchørigt bcgrundede tilfælde for den pågældende aktion. I bcslutningernc kan de ovcnlbr bcskrevne indirekte FTU-aktioner dog præciscrcs, supplercs eller underkastes yderligere betingelser eller begrænsninger. bcsliilningcrnc særprogrammer I lil om gcnncmforelsc af dcl l'cinlc rammcprogram kan ovcnståcndc satscr for El -llnansieringen kun fravigcs i særligc, behørigt bcgrundede tilfælde for den pågældende aktion. I beslutningernc kan de ovenfor beskrevne indirekte FTU-aktioner dog præciseres, suppleres eller underkastes yderligere betingelser eller begrænsninger. nærmere bestemmelser om Øvrige virksomheder, finansierihgsbidrag forskningscentre og universiteter indirekte til FTU-aktioner og til resultatformidling fastsættes af Rådet i medfør af traktatens artikel 130 J. fra nærmere bestemmelser om Øvrige virksomheder, finansieringsbidrag forskningscentre og universiteter indirekte til FTU-aktioner og til resultatformidling fastsættes af Rådet i medfør af traktatens artikel 130 J. fra 2. Direkte FTU-aktioner 2. Direkte FTU-aktioner vidcnskabcligc ibrskningsakliviteter De direkte FTU-aktioner, som skal gcnncmlbres af Det l'ællcs Forskningscenter (1TC) omfattcr og instilutioncllc og institutionelle lekniskc støtteaktiviteter. Institutioncllc forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg giver særlige eller ligefrem unikke muligheder for at udføre i EF, og som bidrager til gennemførelsen af EF's FTU- politik. lnstitutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter er aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af EF- politikker og for Kommissionens traktatmæssige og forskningsaktiviteter De direkte FTU-aktioner, som skal gcnncmforcs af Det Fælles Forskningscenter (l'l'C) omfattcr og institutioncllc institutioncllc lekniskc vidcnskabcligc støtteaktiviteter. FFC kan yde stotte på områdcr, hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller på områder, hvor det udfører aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af af traktatmæssige opgaver, der Kommissionens kræver FFC's upartiskhed. EF finansierer udgifterne til direkte FTU-aktioner 100%>. fællesskabspolitikker for og de 51 opgaver, som skal udfbrcs af cn nculral instans som IIC. El' liuansicrcr norniall udgifterne til dhvkte irtl-aklioncr 100%,. i mcdlbr af rådsafgorclscr 3. I cvcnliicllc rådsafgorelscr traktatens artikel 130 O. jf. dcnne afgorelses traktatens artikel 130 O, jf. denne afgørelses artikel 3, stk. 2, fastlægges i givet fald nærmere artikel 3, stk. 2, fastlægges i givet fald nærmere bestemmelser om EF's finansieringsbidrag. bestemmelser om EF's finansieringsbidrag. i medlbr af 3. I cvcntuellc 52 ANDET ÆNDREDE FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OM FEMTE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROP/EISKE ATOMENERGIF/ELLESSKABS (EURATOM) INDSATS INDEN FOR FOKSKNING ()(i UDDANNELSE (1998-2002) (nr. /. /Euratom) OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR RÅDET FOR DEN EUROP/EISKE UNION HAR under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7, under henvisning til forslag fra Kommissionen , under henvisning til forslag fra Kommissionen ', under henvisning til udtalelsc fra Europa- Parlamentet", under henvisning til udtalelsc fra Europa- Parlamentet2, under henvisning til udtalelsc fra Det Okonomiskc og Soeialc l Idvalg \og under henvisning til udtalelsc fra Dcl Okonomiskc og Socialc l Idvalg , og ud fra Iblgeiulc bclragtningcr: ud fra folgende betragtningcr: samtlige flerårigt rammeprogram, som 7 vedtages et Dcr kau i ovcrcusslemmclsc mcd traktalcns artikel Dcr kan i overensslcmmclsc incd traktatcns artikel flerårigt rammeprogram, som 7 vcdtages el omfatter herunder herunder omfatter demonstrationsaktioner, vedrørende forskning og demonstrationsaktioner, vedrorende forskning og uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres uddannelse inden for kernekraft, som gennemføres og og ved hjælp ved uddannelsesprogrammer; af hjælp uddannelsesprogrammer; forsknings- forsknings- aktioner, aktioner, samtlige af det er hcnsigtsmæssigt at vedtage et nyt det er hensigtsmæssigt at vcdtage et nyt for at rammeprogram for perioden 1998-2002 sikre og uddannelsesaktioner, der gennemføres inden for uddannelscsaktioner, der gennemføres inden for kernekraft; for at rammeprogram for perioden 1998-2002 kontinuiteten kontinuiteten forsknings- forsknings- kernekraft; i de i de sikre og ilblgc artikel 4, stk. 2, i Rådcts afgørclse nr. ifølge artikel 4, stk. 2, i Rådets afgorclsc nr. 94/268/Euratom af 26. april 1994 om et 94/268/Euratom af 26. april 1994 om et rammeprogram Europæiske Atomcncrgifællcsskabs indsats inden for forskning Atomenergifællesskabs indsals inden for forskning og uddannelse (1994 I998)4, ændret ved Rådets og uddannelse (1994 I998)\ ændret ved Rådets afgorclsc skal Kommissionen foretage en ekstern evaluering af Kommissionen foretage en ekstern evaluering af 96/253/Euratom , 96/253 Euratom , skal afgørelse rammeprogram Europæiske Det Det for for nr. nr. EFT nr. C 173 af 7. 6. 1997, s. 30. 1 EFT nr. C 173 af 7. 6. 1997, s. 30. og EFT nr. C 291 af 25. 9. 1997, s. 16. 2 3 EFT nr. C 355 af21. 11. 1997, s. 38. 4 EFTnr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31. 5 EFTnr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 7. 3 EFTnr. C 355 af 21. 11. 1997. s. 38. 4 EFTnr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31. 5 EFTnr. L 86af4. 4. l996, s. 7. 53 Kommissionen Ibrclagc cn ckstern cvaluering af forvallningcn og gcnnenilbrclsen af Fællesskabets aklioner i lobcl af de feui år, dcr går Ibrtul Ibr dfiine cvaliit'i ing, indeii den lorelægger sil lorslag lil del lenile laiiiincpiogiaut; dciiiie cvaluering og dcns sammcn med Kommissioncns bemærkninger blevet meddelt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg; konklusioncr cr Kommissionen Ibrclagc cn ekslern cvaluering af forvallningcn og gcnnenilbrclsen af Fællesskabel. s aklioner i lobcl af de fcm år, dcr går Ibrud for denne cvaluering. iudcii den Ibrclæggcr sil forslag lil del lenile rammeprogram; denne cvaluering og dcns med Kommissionens bemærkninger blevet meddelt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Okonomiske og Sociale Udvalg; konklusioncr sammcn er Kommissionen vedtog den 10. juli 1996 en meddelelse om de første retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de okonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse blev første fulgt arbejdsdokument den 20. november 1996, som række præciseringer af de indeholder en efterstræbte af og gennemførelsesmidlerne, og dernæst af* et andet arbejd. sdokuinenl den 12. februar 1997 , som indeholder cn inerc dclaljcrct gennemgang af del femlc rammcprograms muligc indhold; beskrivelse mål op af et I9966 en Kommissionen vedtog den 10. juli meddelelse om de forste retningslinjer for det femte rammeprogram, hvori den understregede, at det er vigtigt, at det først og fremmest svarer til de økonomiske og samfundsmæssige behov; denne meddelelse blev forste fulgt arbejdsdokument den 20. november 19967, som af de indeholder en efterstræbte af og gennemførelsesmidlerne, og dcrnæsl af et andet arbejdsdokunicnt den 12. februar 1997 , som. indeholder cn nicre dclaljerel gennemgang af del femte rammcprograms muligc indhold; række præciseringer beskrivelse mål op af et Det Europæiskc Atomcnergilællesskabs ibrskning indcn Ibr kemekraft skal ses på baggrund af det aklucllc behov Ibr at udviklc sikrc og acccptable euergisystcmcr, hvor dcr til standarder og miljø, og som på længere sigt er angår for konkurrencedygtige produktionsomkostningerne; lages hensyn vidt så Det Europæiskc Alomencrgifællcsskabs Ibrskning inden for kcrnekraft skal ses på baggrund af det aktuelle behov for at udviklc sikrc og acccptable energisystemer, hvor der til standarder og miljø, og som på længere sigt er angår for konkurrencedygtige produktionsomkostningerne; tages hensyn vidt så det femte rammeprogram bør koncentreres om områder, der omfatter forskningsaktiviteter og aktiviteter til udvikling af generiske teknologier, en aktion som samler denne form for aktiviteter i en sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende cmne (i det følgende til bcnævnt forskningsinfraslrukturcr; "nogleaktioner") stottc og det femte rammeprogram bor koncentreres om områder, der omfatter generisk forskning og udvikling af generiske teknologier, cn aktion som samler denne i en sammenhængende helhed, strategisk målrettet mod et fælles bærende cmne (i det folgcndc til benævnt forskningsinfrastrukturer; "nogleaktioner") aktiviteter stottc form for og del femte rammeprogram bor cndvidcrc ud over tværgåcnde lcmatiske aspckter også omfatte aspekter vedrørcnde samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelsc af resultater fra forsknings- og forskeres uddannelsesaktiviteterne uddannelse og mobilitet; samt det femte rammeprogram bor cndvidcrc ud over tværgåcnde tematiske aspekter også omfalte aspekter vedrorende samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater fra forsknings- og forskeres uddannelsesaktiviteterne uddannelse og mobilitet; samt denne metode forudsætter, at det videnskabelige, tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, til de store idet der samtidig tages hensyn denne metode forudsætter, at det videnskabelige, tekniske og teknologiske ekspertisepotentiale, der findes i Fællesskabet, holdes ved lige og styrkes, til de store idet der samtidig tages hensyn 6 KOM (96) 33 endelig udgave 7 KOM (96) 595 endelig udgave 8 KOM (97) 47 endelig udgave 6 KOM (96) 33 endelig udgave 7 KOM (96) 595 endelig udgave 8 KOM (97)47 endelig udgave 54 inlemationale partnercs indsats; delte potentiale vcdrorer bådc dc immatericlle infrastrukturcr og de menncskclige ressourccr; fysiske og internationale partncrcs ogcdc i forskning og uddannclsc; delle potentiale vcdrorcr bådc dc fysiske og immatericlle infrastrukturcr og de menncskelige ressourccr; invcstcring og økonomi med henblik på at fremme en bæredygtig vækst i vedvarende europæisk konkurrenceevne for europæisk industri er det nødvendigt, og teknologiske grundlag styrkes på mellemlang til lang sigt; videnskabeligc dens en at samtlige trcdjelande samarbejdet med og internationale organisationcr bor styrkes, navnlig i bcstræbelserne på at nå frcni til frcdelig udnyttclse af kcrneenergien; dct cr vigligt, at Fællesskabet fortsætler med al indlage en viglig rolle indcn for sikkcrhcil i Ibrbindelse med nuklear llssion, blandl andcl over for de ccnlral- og østcuropæiske lande og slaler i dct lidligcre Sovjclunionen; det er ligeledes vigtigt at fortsætte det cventuelle internationale samarbejde med tredjelande inden for kontrolleret termonuklear fusion; samtlige tredjelande samarbejdet med og internationale organisationcr bor styrkes, navnlig i bcstræbelserne på at nå frem til frcdelig udnyttelse af kcrneenergien; det Cr vigtigl, at Fællesskabet fortsætler med at indlage en viglig rolle inden for sikkerhed i Ibrbindelse med nuklear lission, blandl andcl over for de ccnlral- og osleiiropæiske lande og slatcr i dct lidligcre Sovjclunionen; dcl cr ligeledes vigtigt at forlsætle det cventuelle internationale samarbejde med trcdjelande inden for kontrolleret termonuklear fusion; forsknings- i medfør af traktatens artikel 4, stk. 1, skal Fællesskabets og undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets indsats skal derfor tilrettelægges således, at den øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter; forsknings- i medfør af traktatens artikel 4, stk. I, skal Fællesskabets og undervisningsaktiviteter på kerneenergiområdet supplere medlemsstaternes indsats, Fællesskabets indsats skal derfor tilrettelægges således, at den øger værdien af medlemsstaternes aktiviteter; ved fastlæggclscn af kritcrierne for at vælgc de områdcr, dcr indgår i dct l'emlc rammeprogram, samt de videnskabclige og teknologiske mål, som de er Ibrbundel med, er dcr laget hcnsyn til de ovcnlbr beskrevne principper; de sainmc kritcricr bor også anvcndes vcd iværksættclsen af det lemte rammeprogram af hcnsyn til sammenhængcn; ved fastlæggelsen al* kritcrierne for at vælgc dc områder, der indgår i det feinle rammeprogram, samt dc videnskabeligc og teknologiske mål, som de er Ibrbundel med, er der lagel hcnsyn lil de ovcnlbr beskrevne principper; de sniunic krilcrier bor også anvcndes ved iværksællclscu af ilcl feinle rammeprogram af hcnsyn til sammenhængcn; bidrager Det Fælles Forskningscenter til gennemførelsen af rammeprogrammet inden for de områder, hvor det yder neutral og uafhængig ekspertisebistand teknisk-videnskabelig støtte, der er nødvendig for gennemførelsen af Fællesskabets forskellige politikker; det deltager desuden, inden for konsortier, i gennemførelsen af forsknings- og uddannelsesaktiviteter; samt (FFC) FTU-aktioner Forskningscenter direkte forskningsaktiviteter og tekniske skal Det Fælles gennem gennemføre institu- institutionelle tionelle videnskabelige og stotte- aktiviteter, hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller hvor det får til opgave at udfore aktiviteter, som er nødvendige for udformningen og gennemførelsen af fællesskabspolitikker, og de af Kommissionens traktatmæssige opgaver, dcr kræver FFC's upartiskhed; desuden skal FFC på konkurrenccvilkår indcn for konsortier dcltagc i gennemførelsen af forskningsaktiviteter, der cr plankigt som indirekte aktioncr. den årlige rapport, som Kommissionen skal forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, bør også forelægges for Europa-Parlamentet; på linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en den årlige rapport, som Kommissionen skal forelægge Rådet i henhold til traktatens artikel 7, forelægges også for Europa-Parlamentet; på linje med anbefalinger om gennemsigtighed og en god 55 god og elfektiv l'oi valtning bor dcr cndvidcrc og cllckliv Ibrvaltning bor dcr cndviderc vedlagcs vcdlagcs bcslcmmelser, som givcr inulighed for bcslcmmelser, som givcr mtilighcd for syslcmalisk syslemali. sk langt at konlrollcrc, hvor langl gciuicmlbrclscn af del gcnnemlbrcl. sen af dct fcmte rammcprogram cr nået; femlc rammeprogram cr nåel; koiitrollcrc, hvor al i dennc afgorclse fastlægges der et finansielt referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 , for hele programmets løbetid, hvilket dog ikke berører budgetmyndighedens traktatmaessige beføjelser; i denne afgørclsc fastlægges dcr et finansielt referencebeløb, jf. punkt 2 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 , for hele programmets løbetid, hvilket dog ikke berører budgetmyndighedens traktatmaessige beføjelser; budgetmyndigheden bestræber sig på at nå frcm til det finansielle refcrenccbclob på bctingclse af. at de finansielle ovcrsiag Ibr den Iblgende pcriodc er kompatiblc mcd allc de ovrige politikkers berettigede behov; det finansielle rammcprogram medlemsstatcr rammcprogrammct; refcrenccbclob revideres, for dct såfrcmt tiltræder inden udlobct fcmte nyc af de administrative udgiftcr i forbindclsc med forskningsaktiviteter skal finansieres inden for det samlede beløb, der er afsat til rammeprogrammet, men det skal opføres på budgettet på en gennemskuelig måde; budgetmyndigheden forlanger, at Kommissionen foretager en noje, sammenlignelig analyse af de administrative udgifter og anvendelsen af disse; til sammcnhængen mellem de af hensyn Ibrskningsaktiviteler, der gennemlbrcs i mcd for af Euraltnn-lraklalcn, og dem, der gennemlbrcs i mcdlbr af traktatcii om oprellelse al Del Europæiske Fællesskab bor afgorclscn vcdrorendc Europæiske for rammcprogrammct Fællesskabs forskning, teknologisk udvikling og dcmonstration vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; indsats inden Det Ibr til sammcnhængen mellem de af hcnsyn Ibrskningsaktivitcter, der gennemlbrcs i mcdlbr af Euralom-lriiktateu, og dem, der gennemlbrcs i mcdlbr af Iraktalcn om oprcltcl. se af Det Europæiske Fællesskab bor afgorclscn vcdrorendc Europæiske Ibr rammcprogrammct Fællcsskabs forskning, tcknologisk udvikling og dcmonstration vedtages samtidig med nærværende rammeprogram og for samme periode; indsats inden Det for Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt - (CREST) er blevet hørt - EFTnr. C 10 af 4. 4. 1996, s. 4. EFTnr. C 10 af 4. 4. 1996, s. 4. 56 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: TRUFFET FØLGENDE AFGORELSE: Artikel I Arlikcl I I. El llerårigt lammeprogram Ibr Fællesskabels samlcde indsals iiulcu Ibr forskning, hcrundcr Ibr demonstration, og uddamiclsc kernekraft folgcndc bcnævnt "l'emte rammeprogram", vedtagcs hcrmed for periodcn 1998 2002^ i dct inden I. El llerårigt ranimcprograni Ibr Fællesskabels samlcde indsals inden for forskning, hcrundcr for demonstration, og uddannelsc kernekraft i det folgcndc bcnævnt "l'cmtc rammeprogram", vedtagcs hcrmed Ibr periodcn 1998 2002. inden 2. Det l'emte rammeprogram oinfatter kontrolleret energisystemer termonuklear og forbundet med nuklear fission. fusion Det femtc rammeprogram oinfatter kontrolleret termonuklear energisystemer forbundet med nuklear fission. fusion og Disse to områder omfatter ud over tematiske aspekter også tværgående aspekter vedrørende samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultater og uddannelsesaktiviteter samt fremme af forskeres uddannelse og mobilitet i Fællesskabet. forsknings- fra Disse to områder omfatter ud over tematiske aspekter også tværgående aspekter vedrorende samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af og resultater af uddannelsesaktiviteter forskeres i Fællesskabet. fremme og mobilitet forsknings- samt uddannelsc fra 3. I)c krilerier, der har Ibrl lil udvælgclscn af områdcrnc i slk. 2, og målcnc hcrlbr cr angivel i bilag I. De skal anvcndes ved gennemførelsen af dct fcmle rammeprogram. 3. Dc krilerier, der har Ibrl lil udvælgclscn af områdcrnc i stk. 2, og målcnc hcrlbr cr angivel i bilag I. Dc skal anvcndes ved gcnnemlbrelscn af det femtc ranimcprograni. 4. Områdernes overordnede aktionslinjer, dcres 4. Områdernes ovcrordnedc aktionslinjer, dercs teknologiske mål samt teknologiske mål samt videnskabeligc og prioriteringen heraf er angivet i bilag II. videnskabelige og prioriteringen heraf er angivet i bilag II. Artikel 2 Artikel 2 Det finansielle referencebeløb for gennemførelsen af dette rammeprogram i perioden 1998-2002. udgor 1467 mio. ECU Det finansielle referencebelob for gennemførelsen af dette rammeprogram i perioden 1998-2002 udgør 1467 mio. ECU l0. De årlige budgetmyndigheden llnansieringsoverslagene. bevillingcr inden fastlægges af rammerne af for Ilvis dette belob er foreneligt med de finansielle overslag for perioden 2000-2002, anses det for bekræftet. 1 modsat fald skal dc årlige bevillinger. budgetmyndigheden opforcr, være forenelige med de finansielle overslag, der er fastlagt for hvert i denne periode, under enkelt af årene overholdelse af de prioriteter, der er fastlagt i dcnnc afgorelse. i forbindelse med Alle administrative udgifter forskningsaktiviteter skal fmansieres inden for det samlede belob, der er afsat til rammeprogrammet. Det forelægges i lighed med andre sammenlignelige i Unioncns budget. administrative udgifter Heraf 326 mio. ECU til FFC. Heraf 326 mio. ECU til FFC. 57 forclobigc Kommissioncn forelægger hverl år saminen med dct lil Inulgct dctaljcrcde, sammenligncligc analyser af adiiiinislralive udgifler og anvendclscn af disse. forslag Det i forste afsnit nævnte bclob kan revideres, såfremt nye medlemsstater tiltræder Unionen inden udløbet af rammeprogrammet. Artikel 3 Artikel 3 1. Det femte rammeprogram iværksaettes ved 1. Det femte rammeprogram af og hjælp 'uddannclscsprogrammcr, hvoraf det cnc er ct særprogram Ibr Del l'ællcs Foiskningsccnler. forsknings- to iværksættes ved og hjælp uddannclscsprogramnier, hvoraf dct ene cr el særprogram Ibr Del l'ællcs Forskningsccnlcr. forsknings- to af lorsknings- og uddannelsc. sprograiii I hverl laslsællcs Ibr dets iiærmcrc bcslcmmclscr genuemlbrelse, dcts lobetid samt de midlcr, dcr skonncs nodvcndigc. I hverl forsknings- og uddannelsesprograin laslsællcs Ibr dels iiærmcrc besleininelser gennciiilbrclsc, dcts lobelid samt de midler, der skonncs nodvcndigc. 2. Til iværksættelsen af dct femte rammeprogram 2. Til iværksættelsen af det femte rammeprogram kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer. Der kan desuden indgås aftaler internationale med organisationer overensstemmelse med traktatens artikel 101. kan der om nødvendigt vedtages supplerende programmer. Der kan desuden indgås aftaler internationale med organisationer overensstemmelse med traktatens artikel 101. tredjelande tredjelande eller eller i i Artikel 4 Artikel 4 For Det Europæiske Atomenergifællesskabs finansielle deltagelsc i del femte rammeprogram gælder de nænncrc bcslemmclscr om bevillinger i lil linanslbrordningen vedrorcndc De Europæiske I'ællcsskabers almiiulcligc budgcl, som supplcrct ved bilag III til dcnnc al'gorelse. tcknologisk udvikling Ibrskning og For Det Europæiske Atomenergifællesskabs finansielle deltagelsc i dct femte rammeprogram gælder de nænncrc besleininelser om bevillinger i til linan. slbrordiiingcn vedrorcndc De Europæiske l'ællesskabcrs almiiulcligc budgcl. som supplcrct ved bilag III til dcnnc afgorelse. (brskning og leknologisk udvikling Artikel 5 Artikel 5 er nået uafhængige 1. Kommissioncn undcrsogcr hverl år med bistand eksperter med passende fra kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af femte rammeprogram og dets forsknings- og uddannelsesprogrammer navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med supplere tilpasse henblik eller rammeprogrammet og/eller forsknings- og uddannclsesprogrammcrne. finansielle midler stadig på er at er nået 1. Kommissioncn undcrsogcr hvcrt år med bistand eksperter med passende fra uafhængige kvalifikationer, hvor langt gennemførelsen af femte rammeprogram og dets forsknings- og uddannelsesprogrammer navnlig sammenholdt med kriterierne i bilag I. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteringen og de i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelægger om nødvendigt forslag med supplere tilpasse henblik eller rammeprogrammet og/eller forsknings- og uddannelsesprogrammerne. finansielle midler stadig på er at 2. Inden Kommissioncn forelægger sit forslag til det sjctte rammeprogram lader den uafhængige hojtstående eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af dc områder, der 2. Inden Kommissioncn forelægger sit forslag til det sjette rammeprogram lader den uafhængige hojtstående eksperter foretage en ekstern evaluering af genncmforclscn af de områder. 58 fcm år, dcr går navnlig bilag cr nævnl i arlikel I, slk. 2, og soni cr rcaliscrcl i l'orud Ibr lobel af dc cvalucringcn, sammcnholdt mcd I. Dcn mcddeler kritcricrne konklusioncrnc l'ra cvalucringcn forsynet med sine bemærkninger hcrtil til Europa Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. i navnlig bilag dcr cr nævnl i arlikel I, stk. 2. og som cr rcaliscrcl i lobct af dc fcm år, dcr går Ibrud Ibr sammcnholdl mcd cvalucringcn, I. Dcn mcddeler krilcriemc konklusioncrnc fra cvalucringcn forsynel mcd sine Europa Parlamentet, Rådet og Det Okonomiske og Sociale Udvalg. bemærkninger hcrtil til i Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt 3. Valget af de uafhængige eksperter, der er nævnt i stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, dcr i stk. I og 2, foretages af Kommissioncn, der tagcr forskellige til forskellige til tagcr forskningsmæssigc beslutningstagere på en forskningsmæssigc beslutningstagere på en afbalanceret måde. albalanceret måde. hensyn hensyn de de 4. Kommissioncn forclæggcr i bcgyndelscn af hvcrt år cn rapport Ibr Europa-Parlamcntet og Rådcl. Dennc rapport vcdrorer navnlig dc forsknings- og uddannel. scsaktivitcter, dcr cr gennemfort og arbejdsprogrammet for det løbende år. foregående det år Kommissioncii forclæggcr i bcgyndelscn af hvcrt år cn rapport for Europa-Parlamcnlcl og Rådet. Denne rapport vcdrorer navnlig dc forsknings- og uddannclscsaktivitctcr, der cr gennemfort og arbejdsprogrammet for det løbende år, foregående det år Udfærdiget i Bruxelles, den. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand På Rådets vegne Formand 59 BILAG I BILAG I KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF EMNER OG MÅL KRITERIER FOR UDV/ELGELSE AF EMNER OGMAl. politik af Euratom's Gennemlbrelsen på kernekraftområdet bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og teknologisk ekspertise og forskningens og uddannelsens relevans for målsætningerne i traktaten om det Europæiskc Atomenergifællesskab. Ud fra en omkostniiigscffcktiv syn. svinkcl om oplimal fordeiing af de europæiskc offcnlligc midler femte valgct rammcprograms cmncr og de hcrmcd forbundnc mål på grundlag af en rækkc fællcs kriterier, der fordeler sig på tre kategorier. ibrclagcs det af 1. Gennemlbrelsen af Euraloms politik på kernekraftområdet bygger på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig og teknologisk ekspertise og forskningens og uddannelsens relevans for målsætningerne i traktaten om det Europæiske Atomenergifællesskab. nærhcdsprincippel For at opnå den bcdst mulige renlabililel, da man bor bcstræhc sig på al fordele de europæiskc offcntligc midler optimall, og i overenssleniniel. se fenile mcd rammcprograms tcmaer og de ilertil knytlcdc mål endvidere efter det princip, at Fællesskabet kun træder i aktion, hvis målene ikke i tilstrækkeligt omfang kan nås af medlemsstaterne. lulvælgcs 2. Rammeprogrammet skal undcr anvcndelse af ovenstående principper fastlægges på grundlag af en række fælles kriterier, der kan inddeles i tre kategorier: • Kriterier vedrørende den ekstra jbrdel ved en fællesskahsindsats samt nærhedsprincippet: — behov for at fastlægge en "kriti. sk masse" af menneskelige ressoureer, navnlig ved at kombinere den sagkundskab og de midler, der er til rådighed i de forskeiiige medlemsstater, og sotu supplerer hinanden okonomiske og — væsentligt bidrag til geniiemjbrclsen afen eller Jlcre af Euratoms politikker — behandling af problemer, der opstår på spørgsmål i forbindelse med forbindelse fællesskabsplan, standardisering eller sporgsmål med udviklingen afdet europæiske område i således at der kun udvælges mål, der kan forfolges på mere effektivt gennem fællesskabsniveau. forskningsaktioner Kriterier jbrbundet med samfundets behov: • Kriterier vedrørende sociale mål: jbrbedring af beskæjiigelsessituationen, — forbedring af heskæftigelsessituationen, bedre livskvalilet og sundhed, — bedre livskvalilet og sundhed. bevarelse afmiljøet, — bevarelse afmiljøet. 60 for at nå EF 's vigtigste sociale målsætninger, dvs. beskæftigelsesmæssige mål imødekomme befolkningens forventninger. afspejler borgernes forventninger og interesser. for at fremme væsentlige sociale og i Euratom, der Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og teknologiske fremtidsperspektiver: Kriterier vedrørende okonomisk udvikling samt videnskabelige teknologiske og fremtidsperspektiver: områder, som understøtter bæredygtig vækst, områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal oge deres konkurrenceevne, områder, hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt. områder, der er i udvikling ogfremmer vækst, områder, hvor de europæiske virksomheder kan og skal oge deres konkurrenceevne; områder, hvor der er udsigt lil betydelige videnskabelige og teknologiske fremskridt. og hvor der på mellemlang og lang sigt er muligheder og udnytte resultaterne formidle for at for at bidrage til en harmonisk og bæredygtig udvikling afDen Europæiske Union som heihed. • Kriterier forbundet med den europæiske "merværdi" og nærhedsprincippet: - - krav om, at der nås op over en "kritisk masse " i form af menneskelige og økonomiske ressourcer, og om forening af komplementær know-how, somfindes i de forskellige lande,. områder, der kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen flere fællesskabspolitikker, eller en af - problemer, der opstår på EF niveau, eller sporgsmål vedrørende standardiseringsforhold og adviklingen i det europæiske område, for kun at udvælge mål, der ikke kan nås ved en rent privat forskningsindsats, men forfolges mest effektivt på europæisk plan og nås lettest gennem projekter, denne størrelsesorden. gennemføres der / Disse kriterier vil blive anvendt og om nødvendigt suppleret ved gennemførelsen af det femte rammeprogram til fastlæggelse af forsknings- og og uddannelsesprogrammer af aktiviteter herunder forskning, for demonstrationsaktioner, og uddannelse. udvælgelse inden 3. Disse kriterier vil blive anvendt, og om nødvendigt suppleret, ved gennemførelsen af femte rammeprogram, når der skal fastlægges særprogrammer og udvælges aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstrationsaktioner. De tre kriteriekategorier alle anvendelse finder overholdes, dog i forskelligt omfang fra sag til sag. samtidig skal og 61 BILAG II B1LAG II OMRÅDER I HOVEDTRÆK VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL OMRÅDER I HOVEDTRÆK VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL Kerneenergien står for over 35% af EU's ingen C02. Den elproduktion og udsender af spredningen til bidrager energiforsyningskilderne. væsentligt Kerneenergien står for over 35% af EU's ingen C02. Den elproduktion og udsender af spredningen til bidrager energiforsyningskilderne. væsentligt Indsatsenfor at udvikle sikkerheden i og omkring kerneenergisystemerne styrker EU's industrielle konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De teknologiskefremskridt kan bl. a. udnyttes mednye eksportmarkeder for øje. Indsatsenfor at udvikle sikkerheden i og omkring industrielle kerneenergisystemerne styrker EU's konkurrenceevne på kort og mellemlangt sigt. De teknologiske fremskridt kan bl. a. udnyttes mednye eksportmarkeder for øje. På længere sigt kræver de teknologier, hvis fremtidsudsigter er lovende, at der gores en stor forskningsindsats på EU- og verdensplan. På længere sigt kræver de teknologier, hvis fremtidsudsigter er lovende, at der gores en stor forskningsindsats på EU- og verdensplan. I. DET FEMTE RAMMEPROGRAMS OMRÅDER OG STRUKTUR I. DET FEMTE OMRÅDER OG STRUKTUR RAMMEPROGRAMS l. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret i energisystemer termonuklear forbindelse med nuklear fission. fusion og 1. Det femte rammeprogram omfatter kontrolleret i fusion og energisystemer termonuklear forbindelse med nuklear fission. 2. Hvad angår tematiske aspekter rammeprogrammet følgende elementer: opbygget er omkring 2. Hvad angår tematiske er rammeprogrammet opbygget omkring følgende elementer: aspekter EF's En "nøgleaktion", der er fastlagt på grundlag af formulerede udtrykkeligt økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet for denne nøgleaktion er at iværksætte globale fremgangsmåder på europæisk plan trækkende at et bredt fagområder, teknologier og know-how. spektrum på EF's - En "nøgleaktion". der er fastlagt på grundlag af formulerede udtrykkeligt økonomiske og samfundsmæssige mål. Målet for denne nøgleaktion er at iværksætte globale fremgangsmåder på europæisk plan trækkende at et bredt fagområder, teknologier og know-how. spektrum på - Forskningsaktiviteter og aktiviteter til - Generisk forskning og udvikling af generiske udvikling af generiske teknologier. teknologier. - Stotte til forskningsinfrastrukturen. - Stotte til forskningsinfrastrukturen. aktiviteter Disse nødvendigt omfatter undersøgelser og forskning vedrorende de etiske og retlige aspekter med henblik på at tage hensyn til grundlæggende menneskelige værdier. om Der skal socioøkonomiske i særlig grad følger tages hensyn af til de gennemførelsen, 62 anvendelsen og virkningerne al de lcknologer og proeesser, dcr bringcs i anvendelsc i hvert al disse programmcr. 3. Dc tværgåcndc iispckter omfattcr: 3. De IVivrgfteiulc aspcMer omfallcr: Samarbejdc mcd trcdjclandc og intcrnationale - Samarbejde mcd tredjelande og inlcrnationalc organisationer. Formidling og udnyttelse af resultaterne af forsknings- og undervisningsaktiviteterne. Forskeruddannclsc og forskcrmobilitct. - Formidling og udnyttelse al" resultaterne af - Forskeruddannelsc og forskcrmobilitct. forsknings- og undervisningsaktivitctcrne. organisationer. 4. Det Fælles Forskningsccnters aktiviteter 4. Det Fælles Forskningscenters aktiviteter skal af Det gennemføres De direkte aktioner for forskning og undcrvisning, som Fælles Forskningscenter (FFC), omfattcr institutioncllc forskningsaktivitctcr og institutioncllc videnskabc lige og tekniskc stottcaktivitetcr. FFC kan yde stotte på områder, hvor det har særlig cller unik ekspertisc og særligc cller unikkc facilitctcr i Fællesskabet, eller på områder, hvor det udforer aktiviteter, som er nodvendigc for udlbrmningcn og gennemforelsen af Euraioms politikkcr, og de af Kommissioncns traktatmæssigc opgavcr. dcr krævcr FFC's upartiskhed. skal FFC konkurrencebetonedc aktiviteter. ligcledes gradvis inddragcs i Det Fælles Forskningsccnter er et organ, som Kommissionen har brug for i udøvelsen af sine beføjelscr. De videnskabclige og tcknologiske mål for dets aktiviteter skal findes på dc områdcr, hvor dcr cr brug for en neulral og ualliængig ekspertisc på curopæisk plan, og på dc områdcr, dcr svarer til Euratom's poliliske hovedmål. Disse aktiviteter svarer til de i det følgende beskrevne videnskabelige og teknologiske mål for det femte rammeprogram, mcn de skal desuden i de forskeliige EF- fblge med udviklingen politikker og opfylde de krav, disse stiller, når der bliver tale om bestemte behov for forskning og udvikling, og især når dcr er brug for den neutralitet, som Det Fælles Forskningscenter kan fremvise. 63 II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISK MÅL II. VIDENSKABELIGE OG TEKNOLO- GISKE MÅL a) "fNoglesiklion": konlrollcrct (criiioniiklcar n)"Niiglcnklioii' Konlrollcrcl lcrmoiiuklcai fusion fusion Dcune aklion omfaltcr allc loiskningsaktivileler, som sigler inod udnyllclsc al fusionsenergi, i incdlcmsstalcrnc og i Sehwei/. Dens langsigtede mål er lællcsskab skal byggc reaktorprotolyper som forlobcre for elværker, der opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, miljovenlighed og økonomisk levedygtighed. inaii iit i Dcniic aklion omfatter alle Ibrskniugsaklivilcler, som sigler mod udnyllclsc af fusionsenergi, i mcdlcmsslatcrnc og i Sehwei/. Dens langsiglede mål cr al man lællcsskab skal byggc reaktorprototyper som forlobcre for elværker, der opfylder samfundets behov: sikkerhed under drift, miljovenlighed og økonomisk levedygtighed. i Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next Step) og derefter en demonstrationsreaktor (DEMO). Den planlagte strategi frem mod dette langsigtede mål omfatter bygning af en forsøgsreaktor (Next Step) og derefter en demonstrationsreaktor (DEMO). På baggrund af de hidlidige fremskridt cr det tcknisk genncmforligl og stratcgisk nodvendigt at tage fat på bygningen af Next Step i lobet af det koiumende årli. Arbejdel bor hclsl llnde sled inlcrnalionale lammernc af del inden samarbejde II ER (Inlernalional Thcrmonuclcar Expcrimental Rcactor). for På baggrund al* de hidlidige fremskridt cr det tcknisk gcnnemforligt og slratcgisk nodvendigt at tage fat på bygningen af. Nexl Step i lobet af det koiumende årti. Arbejdel bor hclsl llnde sled iiiternalionale rammerue al del inden samarbejde ITEK (liileiuational llicrmonuclear Expcrimental Rcactor). for For periodcn 1998-2002 forudsættcr stratcgicn For pcriodcn 1998-2002 Ibrudsætlcr slralegien Iblgendc: følgende: for inden fusionsfysik Aktiviteter og i de fusipnsteknologi med henblik på associerede laboratorier og europæisk industri at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og forberede dens udnyttelse. Den europæiske i detailprojekteringen af 1TER deltagelse fortsætter med henblik på eventuel opførelse. * Aktiviteter forbedring fusionsanlæg. inden af for fysik med sigte på for grundprincipperne inden Aklivilelcr tcknologi, som på længcre sigl er afgørende for, 0111 der gørcs fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi. for * Aktiviteter for inden fusionsfysik og i de fusionsteknologi med henblik på associerede laboratorier og europæisk industri at udvikle kapacitet til at realisere Next Step og forberede dens udnyttelse. Den europæiske i detailprojekteringen af ITER deltagelse fortsætter med henblik på eventuel opførelse. af inden for fysik med sigte på * Aktiviteter for grundprincipperne forbedring af magnetisk fusionsanlæg. Ved indeslutning i skal der også teknologiovcrvågning gores en indsats inden for koordinering af civil national Ibrskning i incrtiindcslutning. siden som led * Aktiviteter inden tcknologi, som på længere sigt cr afgørende for, om der gores fremskridt mod udnyttelse af fusionsenergi. for aktivitet supplerer Denne nøgleaktionen "Konkurrence- og bæredygtig vækst (V): Avancerede energisystemer og -tjenester", som er beskrevet i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under EF-traktaten. Denne aktivitet supplerer nogleaktionen vedrorende energi i programmet for "bevarelse af okosystemet", som er beskrevet i det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under EF- traktaten. 64 Driften af Joint European Torus (JET), som er hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af forsøgsreaktoren, Når gøres fællesforetagende er afviklet, kan JET-anlægget eventuelt benyttes til at samle viden, der kan være nyttigt for driften af Next Step. færdig. Driften af Joint European Torus (JET), som er hovedinstrumentet for ekstrapolation i retning af forsøgsreaktoren, Når gøres fællesforetagende er afviklet, kan JET-anlægget eventuelt benyttes til at samle viden. der kan være nyttigt for driften af Next Step. færdig. af undersøgelserne Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering af sikkerhedsaspekterne og miljøvirkningerne, en de uddybning socioøkonomiske aspekter, samordning i form af teknologiovervågning af de civile nationale forskningsaktiviteter området formidling af resultater og inertiindeslutning, oplysning til befolkningen. på af Denne aktion omfatter desuden: en ny evaluering af sikkerhedsaspekterne og miljøvirkningerne, en de uddybning socioøkonomiske aspekter, formidling af resultater og oplysning til befolkningen. undersøgelserne af af b) Forskningsaktiviteter og aktiviteter udvikling af generiske teknologier til b) Generisk forskning og udvikling af generiskc teknologier' Forskningsarbejdet koncentreres om hovedområder: følgende Forskningsarbejdet koncentreres om hovedområder:' følgende Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder spørgsmål i forbindelse med forlængelse af reaktorers teknologiske aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og teknikker til håndtering af situationen under og efter ulykker. driftssikkerhed, Eksisterende anlægs driftssikkerhed, herunder spørgsmål i forbindelse med forlængelse af reaktorers teknologiske aspekter af alvorlige ulykker samt strategier og teknikker til håndtering af situationen under og efter ulykker. driftssikkerhed, å videnskabeligt funderet fremgangsmåde Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og for forvaltning, bortskaffelse og minimering af affald. Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på forståelsen og opfattelsen af risikoen ved ioniserende især virkningerne af lavdosisstråling og håndtering af og genopretning af forurenede miljøer. katastrofesituationer herunder nukleare stråling, Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, avancerede og mere ydedygtige brændsler, nye systemer og principper med det dobbelte sigte at forbedre sikkerheden i hele den nukleare industriens kredsløb konkurrenceevne, navnlig på udenlandske omfatter markeder. Disse undersøgelser øge og at funderet Brændselskredsløbets sikkerhed; en fælles og videnskabeligt for forvaltning, bortskaffelse og begrænsning af dette affald til et minimum, bl. a. ved at omdanne langlivede isotoper til kortlivede. fremgangsmåde Strålingsbeskyttelse med særlig vægt på forståelsen og opfattelsen af risikoen ved ioniserende stråling, herunder især virkningerne af lavdosisstråling og håndtering af nukleare katastrofesituationer af og forurenede miljøer. genopretning Undersøgelser vedrørende nye nukleare anlæg, avancerede og mere ydedygtige brændsler, fornyende systemer og principper med det dobbelte sigte at forbedre sikkerheden i hele den nukleare kredsløb og at oge industriens konkurrenceevne, navnlig på udenlandske omfatter markeder. Disse undersocelser " Disse forskningsaktiviteter supplerer, på området for kerneenergi, forskning og udvikling af generisk teknologi under det tematiske program "Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst", der indgår i til det femte rammeprogram under EF- forslaget traktaten. " Disse forskningsaktiviteter supplerer. på området for forskning og udvikling af kerneenergi, generisk generisk tematiske program "Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst". der indgår i forslaget til femte rammeprogram under EF-traktaten. teknologi under det 65 sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for mennesker og miljø og analyse af de teknologisk og økonomisk mest lovende fremgangsmåder med sigte på bæredygtig udvikling. sikkerhedsanalyse, analyse af virkninger for mennesker og miljø og analyse af de teknologisk og økonomisk mest lovende fremgangsmåder med sigte på bæredygtig udvikling. udviklingen Udvikling af teknologier og metoder til kontrol med nukleart materiale med henblik på de nye udfordringer: i brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af lagrene efter nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør af nye internationale aftajer, den ulovlige handel med fissile materialer. materialer fissile af udviklingen Udvikling af teknologier og metoder til kontrol med nukleart materiale med henblik på de nye udfordringer: i brændselskredsløbet, den kraftige udvidelse af lagrene efter nedrustningen, de øgede forpligtelser i medfør af nye internationale aftaler, den ulovlige handel med fissile materialer. materialer fissile af for at Stimulering af samarbejdet med landene i Øst- og Centraleuropa og de stater, der er udgået af tidligere Sovjetunionen: udvikling af det inden for det særlige forskningsaktiviteter forbedre internationale samarbejde sikkerhed, kernereaktorernes affaldsforvaltningen lande, strålingsbeskyttelsen og kontrollen med fissile materialer; for samordning og internationalt samarbejde inden for rammeprogrammet. Euratom kan afsætte midler til at finansiere denne deltagelse efter bestemmelser, der skal vedtages i beslutningen om særprogrammet. aktiviteter udvikling disse af i inden for at • Stimulering af samarbejdet med landene i Øst- og Centraleuropa og de stater, der er udgået af tidligere Sovjetunionen: udvikling af det for det særlige forskningsaktiviteter internationale samarbejde forbedre eksisterende og nye kernereaktorers sikkerhed, affaldsforvaltningen i disse lande, strålings beskyttelsen, herunder afhjælpning af folgerne fra uheld, og kontrollen med fissile materialer; udvikling af aktiviteter for samordning og internationalt samarbejde inden for ramme programmet. Euratom kan afsætte midler til at finansiere denne deltagelse efter bestemmelser, om skal der særprogrammet. i beslutningen vedtages c) Støtte til forskningsinfrastruktur c) Støtte til forskningsinfrastruktur • Tekniske bidrag i samarbejde med IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation) i Wien. Her sigtes der mod optimal udnytte'lsé på fællesskabsplan til kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og konkurrenceevne. forsøgsanlæg af Her sigtes der mod optimal udnyttelse på fællesskabsplan til kerneenergiforskning, især de anlæg, der spiller en vigtig rolle for denne energiforms sikkerhed og konkurrenceevne. forsøgsanlæg af 66 BILAG III BILAGIII BETINGELSER FOR FINANSIERINGSB1DRAG FRA EURATOM BETINGELSER FOR FINANSLERINGSBIDRAG FRA EURATOM Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter for forskning, herunder demonstration, og undervisning (FDU), i det følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner", som gennemføres i henhold til et af programmer for rammeprogrammet. Desuden iværksættelse af for gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter forskning, og undervisning, i det følgende benævnt "direkte FDU-aktioner". demonstration, herunder Det Europæiske Atomenergifællesskab bidrager økonomisk til aktiviteter for forskning, herunder demonstration, og undervisning (FDU), i det følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner", som gennemføres i henhold til et af programmer for rammeprogrammet. Desuden iværksættelse af for gennemfører Fællesskabet selv aktiviteter forskning, og undervisning, i det følgende benævnt "direkte FDU-aktioner". demonstration. herunder af for støtten forskningsaktiviteterne og Nøgleaktionen, generiske udvikling aktiviteterne forskningsinfrastruktur til teknologier, samt de aktiviteter, der gennemføres under de tværgående temaer, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FDU-aktioner og direkte FDU-aktioner. Nøgleaktionen, den generiske forskning og udviklingen af generiske teknologier, støtten til forskningsinfrastruktur samt de aktiviteter, der gennemføres under de tværgående temaer, som beskrevet i bilag II, iværksættes gennem indirekte FDU-aktioner og direkte FDU-aktioner. 1. Indirekte FDU-aktioner 1. Indirekte FDU-aktioner omfatter indirekte FDU-aktioner fem De kategorier: aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med til omkostningsdeling gennemførelse af programmerne. hovedinstrumentet er omfatter indirekte fem FDU-aktioner De kategorier: aktioner med omkostningsdeling, uddannelsesstipendier, støtte til net, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Aktioner med til omkostningsdeling gennemførelse af programmerne. hovedinstrumentet er Euratom bidrager til disse aktioner med følgende støttesatser: Euratom bidrager til disse aktioner med følgende støttesatser: a) Aktioner med omkostningsdeling: a) Aktioner med omkostningsdeling: - Forsknings- og demonstrationsprojekter projekter teknologiudviklingsprqjekter, integrerede og - Forsknings- og demonstrationsprojekter projekter teknologiudviklingsprojekter, integrerede og Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at behov. imødekomme Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% af de støtteberettigede omkostninger. Hvor der er tale om organisationer, der ikke anvender et dækkes de formålsbestemt budgetregnskab, støtteberettigede ekstraudgifter, som forskningen medførerdog 100%. samfundsmæssige Forsknings- og teknologiudviklingsprojekter er projekter, der kan frembringe ny viden, som kan være nyttig, dels i forbindelse med udformning af nye produkter, processer eller tjenester eller væsentlig forbedring af eksisterende, dels til at behov. imødekomme Finansieringstilskuddet beløber sig principielt til 50% afdé støtteberettigede omkostninger. samfundsmæssige 67 påvise Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formå! er tekniske at ikke kan levedygtighed, situation. gennemføres Finansieringstilskuddet beløber sig til 35% af de støtteberettigede omkostninger. teknologiernes idet markedsføringen i den øjeblikkelige påvise Demonstrationsprojekter er projekter, hvis formål tekniske er at ikke kan levedygtighed, situation. gennemføres Finansieringstilskuddet beløber sig til 35% af de støtteberettigede omkostninger. teknologiernes idet markedsføringen i den øjeblikkelige teknologudviklingsdel Integrerede projekter både omfatter en forsknings- og en og demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit af de satser, der gælderfor hver afde to dele. teknologudviklingsdel Integrerede projekter både omfatter en forsknings- og en og demonstrationsdel. Finansieringstilskuddet beløber sig til det vejede gennemsnit afde satser, der gælderfor hver afde to dele. Hvor der er tale om retlige enheder, der ikke anvender budgetregnskab. dækkes de støtteberettigede ekstraudgifter, som projekterne medforcr dog 100%. formålsbestemt et Støtte at forskningsinfrastruktur for lette adgangen til Støtte - at forskningsinfrastruktur for lette adgangen til til ydes støtte Der eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan deres få forskningsarbejde. bedst mulige vilkår for de til ydes stotte Der eksisterende forskningsinfrastrukturer for at gøre det lettere her at modtage forskerhold fra Euratom, så disse kan deres få forskningsarbejde. bedst mulige vilkår for de infrastrukturen Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse de af støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage fra Euratom og stille forskerhold anlægget til rådighed. 100% med af infrastrukturen Euratom bidrager til den bedst mulige udnyttelse de af støtteberettigede ekstraudgifter, der opstår ved at modtage stille forskerhold anlægget til rådighed. fra Euratom og 100%, med af b) Uddannelsesstipendier b) Uddannelsesstipendier Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet omfatter til unge flere kategorier: stipendier forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til et unge og uddannelsesophold udviklingsstipendier. på virksomhed med i forskere henblik en Fællesskabssystemet af Marie Curie-stipendier til støtte for forskeruddannelse og forskermobilitet omfatter til unge flere kategorier: stipendier forskere med dokumenteret erfaring, stipendier til et unge og uddannelsesophold udviklingsstipendier. på virksomhed med i forskere henblik en til unge stipendier forskningserfaring forskere med Som modtager dokumenteret stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager deres de fiytteomkostninger. dække beløb, skal der et til unge stipendier forskningserfaring forskere med Som modtager dokumenteret stipendiaterne et beløb, der udelukkende skal dække deres leveomkostninger, herunder udgifter til en passende social sikring. Desuden modtager deres de fiytteomkostninger. dække beløb, skal der et I forbindelse med samarbejdet med tredjelande giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde unge forskere fra tredjelande mulighed for et ophold i EF-laboratorier. I forbindelse med samarbejdet med tredjelande giver stipendieordningen mulighed for at tilbyde unge forskere fra tredjelande mulighed for et ophold i EF-laboratorier. til 100% af de Euratom kan finansiere op støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et til 100% af de Euratom kan finansiere op støtteberettigede udgifter til stipendiet og yde et 68 bidrag til de støtteberettigede udgifter for den bidrag til de støtteberettigede udgifter for den institution, der modtager hår institutionen ligger i EU. institution, der modtager institutionen ligger i EU. stipendiaten, når stipendiaten, c) Stotte til net c^ Stotte til net lette eller innovationsformidling De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for -overførsel omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for integration og overførsel af viden, at samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gore den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger og ved iværksættelse af tematiske net. samordning lette eller innovationsformidling De tematiske net samler fabrikanter, brugere, universiteter, forskningscentre og organisationer for -overførsel omkring et fælles teknisk-videnskabeligt mål for integration og overforsel af viden, at samarbejde mellem forskere og forskningsbrugere, for at sikre en bedre hensyntagen til markedets behov og for at gore den videnskabelige og teknologiske ekspertise mere dynamisk. Euratom kan finansiere op til 100%> af de støtteberettigede ekstraomkostninger ved iværksættelse af tematiske net. samordning og forskeruddannelse etableres på Nettene for avancerede eller nye forskningsområder og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d. -graden. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. forskeruddannelse etableres på Nettene for avancerede eller nye forskningsområder og forskerne vælger frit, hvilke emner de skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph. d. -graden. Euratom kan finansiere op til 100%, af de støtteberettigede ekstraomkostninger, der er forbundet med etablering og vedligeholdelse af nettet. d) Samordnede aktioner d) Samordnede aktioner i forvejen Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FTU-projekter, der er finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke den forskningsindsats, der gøres forskellige steder, for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater og gore brugere opmærksomme på dem. Euratom 100% af de kan finansiere er der støtteberettigede forbundet med samordningen. på op ekstraomkostninger, til i forvejen Samordnede aktioner går ud på at samordne nationale FDU-projekter, der er finansieret, for at udveksle erfaringer, forstærke den forskningsindsats, der gøres forskellige steder. for at nå op på en kritisk masse, formidle resultater og gøre brugere opmærksomme på dem. Euratom 100%, af de kan finansiere er der støtteberettigede forbundet med samordningen. på op ekstraomkostninger, til e) Ledsageforanstaltninger é) Ledsageforanstaltninger af bidrager , særprogrammer til Ledsageforanstaltninger gennemførelsen eller forberedelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller salgsfremstød, i betragtning. Euratom kan finansiere op til 100% af de støtteberettigede udgifter vedforanstaltningerne. kommer ikke af bidrager særprogrammer til Ledsageforanstaltninger gennemførelsen eller forberedelsen af kommende aktioner med det sigte at nå eller fastlægge de strategiske mål. I øvrigt sigter de mod at forberede eller understøtte andre indirekte aktioner. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen, at gennemføre marketingaktiviteter eller i betragtning. salgsfremstød, Euratom kan finansiere op til 100%, af de støtteberettigede udgifter ved foranstaltningerne. kommer ikke 69 besltitningernc særprogrammer I lil om genuemlbrelse af det fcmlc rammeprogram kan ovcnslåcnde satser for Euratom-finansieringen i særligc, behørigt begrundedc kun fraviges tilfældc for dcn pågældende aktion, især tilfældc, som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner suppleres eller underkastes dog præciseres, yderligere betingclser eller begrænsninger. bcslulningernc særprogrammer I til om gcnnemlbrclsc af dcl fcmlc rammeprogram kan ovcnståcndc satser for Eiiratom-finansicringcn i særlige, behørigt begrundedc kun fraviges tilfældc for den pågældende aktion. især tilfældc, som falder ind under punkt 3. I disse beslutninger kan de ovenfor beskrevne indirekte FDU-aktioner dog præciseres, suppleres eller underkastes yderligere betingelscr eller begrænsninger. fra nærmcrc bestemmclscr om Ovrige virksomheder, llnansicringsbidrag indirekte til forskningscentre og universitetcr FDU-aktioner i de llnansicringsregler, dcr vedtagcs i medfør af traktatens artikel 7. af Rådet fastsætles fra nærmcrc Ovrige finansieringsbidrag forskningscentre og universiteler FDU-aktioner finansieringsregler, dcr vedtagcs traktatens artikel 7. fastsættes om virksomheder. indirekte til i de i medlbr af bestemmelser af Rådcl 2. Dircktc FDU-aktioner 2. Dircktc FDU-aktioner forskn ingsaik ti v iteter De dircktc FDU-aktioner, som skal genncmforcs af Det Fælles Forskningseenler (FFC) omlattcr institutionclle og institutionelle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte. Institutionelle forskningsaktiviteter er aktiviteter, som FFC's kompetence eller anlæg giver denne centeret særlige eller ligefrem unikke muligheder for at udføre i Euratom, og som bidrager til gcnnemlbrelscn af Euratoms FDU- polilik. Institutionclle aktiviteter til videnskabelig og teknisk støtte er aktiviteter, som er nødvendigc gcnncmførelsen for af og udfonnningen fællesskabspolitikker og for Kommissionens Iraklatmæssige opgavcr, som skal udfores af en netilral instans som l'FC. Euralom finansierer normall udgifterne til direkte FDU-aktioner 100%,. De direkte FDU-aktioner, som skal genneinlbres af Det Fælles Forskningseenler (l-T'C) omlattcr institutionelle forskningsaktiviteter og institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter. FFC kan yde støtte på områder, hvor det har særlig eller unik ekspertise og særlige eller unikke faciliteter i Fællesskabet, eller på områder, hvor det udforer aktiviteter, som er nødvendigc for udfbrmningcn og genneniforelsen af Euratomspolitikkcr, og de af Kommissionens traktatmæssige opgavcr, dcr kræver FFC's upartiskhcd. EF finansierer normalt udgifterne til direkte FTU-aktioner 100%. 3. Andrc aktioner 3. Andre aktioner De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, i ITER-aktiviteterne, i associeringskontrakterne og i visse opgaver, som kun kan udføres af industrien, fastlægges i de respektive og undervisningsprogrammer. forsknings- De nærmere regler for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, i ITER-aktiviteterne, i associeringskontrakterne og i visse opgaver, som kun kan udføres af industrien, fastlægges i de respektive og undervisningsprogrammer. forsknings- 70 I 1. FINANSIERINGSOVERSIGT 1/6 l FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), i det følgende betegnet "femte rammeprogram". 2. BUDGETPOST Undersektion B6. 3. RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 1301. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Målene for Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling skal ses i sammenhæng med de udfordringer og muligheder, Fællesskabet står over for, og som forst og fremmest vedrører samfundsproblemerne, erhvervslivets konkurrenceevne, jobskabelse. livskvalitet. globalisering af viden, medvirken til udarbejdelse og gennemforelse af Fællesskabets ovrige politikker (jf. EF-traktatens artikel 130 F, stk. 1) samt Fællesskabets plads på verdenskortet som videnskabeligt og teknologisk kraftcenter. Aktiviteterne i denne forbindelse tænkes udført inden for følgende syv emner: forbedring af livskvaliteten og forvaltningen af bioressourcer • • udvikling af et brugervenligt informationssamfund • fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst • bevarelse af økosystemet • befæstelse afden europæiske forsknings internationale rolle • innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse • udvikling af de menneskelige ressourcer 4. 2 Foranstaltningens varighed 1998-2002 En eventuel forlængelse/fornyelse af foranstaltningen sker efter bestemmelserne i EF-traktatens artikel 1301. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter 5. 1 5. 2 Opdelte bevillinger Indtægtstype: 5. 3 Nogle af de associerede stater medvirker ved ftnansieringen af femte rammeprogram. FFC kan ifølge bestemmelserne i finansforordningens artikel 92 og 96 modtage indtægter fra konkurrencebaserede aktiviteter og andre ydelser for tredjemands regning. Ifølge finansforordningens artikel 27 er der mulighed for genanvendelse af visse indtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 3/ 2/6 Det Europæiske Fællesskab tager del i finansieringen af forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende benævnt "indirekte FTU-aktioner". Dcsuden udforcr Fællesskabet selv forskning og udvikling, i det følgende benævnt "dirckte FTU-aktioner". Indirekte FTU-aktioner Indirekte FTU-aktioner falder inden for følgende 5 kategorier: aktioner med omkoslning. sdcling, uddannelsesstipendier, støtte til samarbejdsnet, samordnede aktioner og lcdsagelbranstaltninger. Aktioner med omkostningsdeliiig er det vigtigste middel til gennemforclse af programmcrne. Fællcsskahcl træder iud i oveiinævnlc aklioncr med folgcndc linansieringsandele: a) Akiioner mvd onikostningsdcling Projekter for forskning, teknologisk udvikling og demonstration saml inlegrerede projekter: Projekter for forskning og teknologisk udvikling finansieres i princippct med 50%, af de støtteberettigede omkostninger. Demonstrationsprojekter (projekter, der skal påvise, at en bestemt teknologi er brugbar i praksis, men ikke kan udnyttes forretningsmæssigt som sådan) finansieres i princippet med 35% afde støtteberettigede omkostninger. Integrerede projekter (projekter, hvori der både indgår elementer af forskning og teknologisk udvikling og demonstrationselementer) finansieres med en sats, der er del vejede gennemsnit af salserne for de indgående elementer. I del særlige tilfælde, hvor en juridisk pcrson ikke Ibrer onikostningsregnskab, finansieres tilskudsberettigede ekslraomkostninger som folgc af projektel med 100%,. - Stotte tilJitrskningsinfrastrukturen Fællesskabet ydcr ct finansielt bidrag til oplimal brug af infraslriiktur på op til 100%, af tilskudsberettigede ekslraomkostninger i forbindelsc med besog af forskcrc fra andre steder i Fællesskabet og tilrådighedsstillelsc af anlægget. - Projekter til teknologisk stimulering med henblik på at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage i FTU-aktiviteter Aktiviteter vedrørende "kooperativt samarbejde" finansieres med op til 50%, af de støtteberettigede projektomkostninger. "Sonderingspræmier" finansieres med op til 75% afde støtteberettigede omkostninger, som kan bestå i validering og forberedelse af projektet, feasibility-undersogelse eller sogning efter samarbejdspartnere i en periode på hojst l år. b) Uddiinnelscsslipendjer Fællesskabet bidrager med op til 100% afde støtteberettigede omkostninger til stipendicl og ydcr tilskud til værtsinstitutionens støtteberettigede omkostninger, når den liggcr i Fællesskabet. c) Støtte til samarbeidsnet Fællesskabet finansierer op til 100% af støtteberettigede ekslraomkostninger til koordinering og drift af til 100% af støtteberettigede ekslraomkostninger i forbindelse med oprettelse og vedligehold af forskeruddannelsesnet. tematiske net og op n 3/6 d) Samordnede aktioncr FæHcsskahcl samordningen. linansierer op lil 100%, af stolteberettigede ekstraomkostninger til e) Ledsageforanstaltninger Fællesskabet kan finansiere op foranstaltningerne. til 100% af stolteberettigede omkostninger lil I afgørelserne om særprogrammerne til gennemførelse af femte rammeprogram kan ovennævnte tilskudssatser ikke fraviges, undtagen i enkelte særligt begrundede tilfælde. I de nævnte afgørelser kan ovennævnte indirekte FTU-aktioner specificeres nærmere eller suppleres, eller der kan sættes supplerende betingelser eller begrænsninger for dem. 2. Dirckle FTU-sikliouer De dirckle r'TU-aklioncr, som geniienilbrcs af Dcl l'ællcs Forskningscenler (l'l'C), oinfaller inslilulioncllc leknisk stotlc. Fællesskabcts flnansicring af dirckle FTU-aktioner er 100%,. forskuingsaktivitclcr og videnskabelig og 3. I afgorclscr, som Rådel vcdtagcr i henhold til El'-lraklalens arlikel 130 <>, kan der om nodvendigl faslsæltes nærnicrc rcglcr for Fællesskabcts linansielle dcltagclsc. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen I femte rammeprogram fastsættes det maksimale samlede beløb og fordelingen af belobet på de forskellige fællesskabsaktioner. Der er ligeledes en vejledende fordeling mellem emneme under første aktion. Beløbene dækker både forskningsaktiviteterne og udgifter til personale og administration. 7. 2 Omkostiiingcrncs fordeling på foranslaltiiiiigcns clcmciitcr Indircklc aklioncr For. sic nklion 11775 mio. ECU Forbedring af forvaltningen af bioressourcer livskvaliteten og 2650 mio. ECU Udvikling al* et informationssamfund brugervenligt 3925 mio. ECU Fremme af en konkurrencedygtig og bæredygtig vækst 3100 mio. ECU Bevarelse af økosystemet 2100 mio. ECU Anden aktion Tredje aktion Fjerde aktion FFC Direkte aktioncr 491 mio. ECU 350 mio. ECU 1402 mio. ECU 815 mio. ECU SAMLET MAKSIMUMSBELØB 14833 mio. ECU* * Rel'erencebeløbet for femle rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Fitrutnm) cr på 1467 mio. l'. Cli. Det samlede belob for rammcprogrammcrnc 1998-2002 er på 16300 mio. I-CII. }"> 7. 3 Vejlcdcndc forfaldsplan for bcvillingcrnc Effcktiv gennemforclse af fcmte rammeprogram kræver planlægning af dc belob, der er til rådighed hvert år. Nedenstående tabcl viser, hvilke midler dcr er til rådighed i dc cnkclte år i pcrioden 1998-2002 (de endelige belob fastsættes af budgetmyndighcden). 4/6 FAKTISKE BELOB ÅR 1998-2002 (MIO. ECll LOBENDE PRISKR) Fcmte rainmcprograni 1998 1999 2000 2001 2002 IALT 1998-2002 | p. m. 3276 3640 3913 4004 14833* • Referencebeløbet for femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) er på 1467 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er på 16300 mio. ECU. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Der er adskillige administrativc og finansielle kontroller ved hver elape, forskningskontrakternes underskrivelse til deres gcnuemlbrclsc, bl. a. lige fra • Inden indgåelscn af kontrakten: En proccdure for udvælgelse af forslagene, som bygger på projektets førskningsmæssige kvalitet og et realistisk forhold mellem projektomkostninger og projektets indhold, varighed og forventede resultater. analyse En kontraktforhandlingsformularen. de af finansielle oplysninger, som forslagsstil lerne giver i • Efter underskrivclsen af kontrakten Undcrsogelse af omkostningscrklæringer af tjenestemænd på to nivcauer (videnskabeligt og finansielt), inden bctaling sker. Intern revision ved finanskontrollen. Revision på stcdet, hvor l'cjl og urcgclmæssighcdcr kah påviscs vcd gennemgang af bilag. For al gorc dennc kontrol mere effcktiv har Kommissioncn oprcttct en revisionsgruppe, som koordinerer al kontrolvirksomheden. Kontrollen finder sted entcn vcd et af medlemmeme af nævnte gruppe eller af et revisionsfirma, som Kommissionen har indgået kontrakt med, under tilsyn fra et af gruppens medlemmer. Uanmeldte kontrolbesøg ved Kommissionens Revisionsret. fmanskontrol og Den Europæiske ?1 9. OPLYSNINGEROMCOST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Målene for de syv emner, der er opregnet i punkt 4. 1, er følgende: 5/6 ' KORm-DRINCi AF I. IVSKVAl. HITF. N OG FORVALTNINOI-N AF »lORI-SSOllRf l-R: at bidrage til StOlie vidcn og udvikling af tcknologi på bioområdct med hcnblik på at opnå storrc livskvalitet og bcdre sundhcd og at åbnc nye pcrspektiver på områder, hvor EF allercde råder ovcr trumfer, såsom biotcknologi, agroindustri og sundhcdsindustri. Ul>VIM. INU Al II OKUGLKVLNLHJI INI URMAllnNSJjAMI UNL>; al udvikle og lilpassc dc lcknologiei. (Ici er nodveudige for realiseiing al iiilbrmalioussamluiidels niulighedei og deuned åbue nye mulighcdcr for bclolkiiingcn og virksomhcdcrnc i El inden for haiulel, arbejde, Iransporl. iniljo, uddannelse, suudhcd og kultur. FRI-MMI- AF F:N KQNKURRI-NCE- OG BÆREDYGTIO VÆKST: at frembringe og formidle vidcn og teknologi med henblik på at opfinde eller videreudvikle fremstillingsprocesser og fremstille "renere" og bedre produkter, der er konkurrencedygtige på morgendagens marked; udviklingen indbefatter transportsystemer, der er økonomiske, sikre og tager hensyn til miljøet, herunder nærmiljøet. BFVARELSE AF ØKOSYSTEMET: at frembringe og udnytte den nodvendige viden og teknologi inden for miljø, energi og bæredygtig forvaltning af okosystemets ressourcer for denned at imødekomme en lang række forskellige behov og åbne for nye jobskabende markeder. Dette emne suppleres med aktiviteter på kerneenergiområdet, som er beskrevet i femte rammeprogram for Det Europæiskc Atomenergifællesskab(Euratom). bLTÆSTLLSL Al LUKUIVLISK lUI^KNINU^lN LLKNAllUNALli ROLLL: al medvirke lil gennemlbrclse af Fællcsskahcls udenrigspolilik, også incd sigle på nye niedlcnisslalers lillrædelse af Ell, og al liemme videnskabeligl og lcknologi. sk samarbejdc på internationalt plan med hcnblik på gcnsidigl og albalanccrct udbylte. INNOVATION (. H. i SMM. Hj MliLLLedSi'i:UKIi. ^/IKK^(iMJ H-;i. >l;I<S. J?L"i;i A<jliLSl'I «l lellc udnyllelse af lorskningsrcsultaternc og frcmmc ctablering af nye innoverendc virksomhcdcr; at givc små og mellemstore virksomheder lettere adgang til den avancerede teknologi, de har brug for, og til at udnytte mulighederne i EF's forskningsprogrammer. støtte UDVIKLING AF DE MENNESKEHGE RESSOURCER: at styrke og udvikle EF's videnpotentiale gennem øget af forskningsinfrastrukturen og mobilisering af sociale og økonomiske videnskaber til påvisning af nuværende og kommende økonomiske og sociale behov. forskeruddannelse forskermobilitet, udnyttelse bedre og til Femte rammeprogram er tilrettelagt omkring nøgleaktioner, forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter, støtte til forskningsinfrastrukturen samt aktiviteter under aktion II, III og IV i traktaten (særaktivitetcr og samordningsaktiviteter), som skal sikre sammehæng mellem tilsvarcnde aktiviteter under de forskellige særprogrammer under aktion I i traktaten. De videnskabelige og leknologiskc mål for Det Fælles Forskningsccnlers aktiviteter er de sauinie som for femte rammeprogram, men de skal dcrudover lilgoilese behov, som de forskellige EF-polilikker aflbdcr. Sådannc aktiviteter udlbrcs især på områtlcr, som krævcr uvildig og tipartisk viden på l'I-niveau, og/ellcr områder, hvor I T'C bcsiddcr særlig eller unik videu eller faciliteler. Målgruppen for denne foranstaltning er virksomhederne, især de små og mellemstore, forskningscentre og universiteter. / ^ 6/6 9. 2 Ikgrtindclsc for foranstaltningcn Dcnne nyc foranstaltning, der har hjcmmcl i EF-traktatens artikel 130 F, vil Ibre lil yderligcre slyrkelse afdcl curopæiske crhvervslivs videnskabelige og tcknologiske grundlag og lieniiiie en forbedring af dels inlernalioiiale konkurrciiccevnc. Samlidig frenmies ilcn foiskniug, der i henhold lil andrc beslcmmclscr i traktatcn, skonncs påkrævct. Det foreliggende forslag om videreførelse bygger på en evaluering - i overensstemmelse med SEM2000-initiativet - af de sidste fem års foranstaltninger. Heri deltog mere end 170 uvildige sagkyndige, og den fandt sted i andet halvår af 1996 og i begyndelsen af 1997. Evalueringen viste, at programmerne i det store og hele har nået deres mål, bl. a. ved at sikre finansieringen af en række aktiviteter af meget hoj kvalitet. Rammeprogrammet har således en ikke ubetydelig indvirkning på forskningen i medlemsstateme og fører til dannclse af mange grænseovcrskridende samarbejdsnetværk. I evalucringspanclets konklusioncr blev det imidlcrtid også underslregel, al rammeprogrammet i årenes lob cr blevcl lil cn gencrel rammc for aklivileter indcn Ibr all for mange spredle ciiiner, og at det bor tilpasses til dcn samfundsmæssige, okonomiske og videnskabelige udvikling. Det cr sålctles påkrævct at konccnlrcre indsatscn på noglc la emner af grundlæggende sociookonomisk art mcd præcise målsætninger. Nærværcndc forslag lil ny foranstaltning folgcr disse henstillinger, bl. a. ved at konccnlrcre indsatscn på syv hovedeinner (sc punkt 9. 1). 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningcn Den fastlagte evalueringsproces er af en sådan art og hyppighed, at Kommissionen skulle kunne opfylde sine forpligtelser i medfør af artikel 5 i femte rammeprogram og evaluere særprogrammerne. Hvert år gør Kommissionen med bistand fra passende kvalificerede uvildige eksperter status over rammeprogrammets gennemførelse bl. a. i forhold til kriterierne i bilag I til femte rammeprogram. Der forctages bl. a. en vurdering af, om mål, prioritering og bevillinger stadig er passende i forhold til, hvordan situationcn har udviklet sig. Kommissionen kan om nodvendigl frenisætle forslag om tilpasning ellcr supplering af rammeprogrammet. Indcn Kommissionen fremsæller sil forslag til sjelte rammeprogram. sorger den desuden for, al en række uvildige eksperler på hojt niveau Ibrelager en cksleru evaluering al lorvallningen og gcnncmfbrclscii af EF-aktionerne i de forcgåcnde fem år, bl. a. sainnienholdl mcd krilcricrnc i bilag I til femte rammeprogram. Rcsultatcrnc af evalueringen seiules med Koiumissioiiciis bemærkningcr lil Europa-Parlamentet, Rådel, Det Okonomiske og Soeiale Udvalg og Regionsudvalgct. 9. 4 Budgetsammenhængcn De årlige bevillinger vedtages af budgetmyndigheden inden for de finansielle overslag og under iagttagelse af et samlet maksimumsbeløb til EF-rammeprogrammet på 14833 mio ECU. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION For at udnytte ressourcerne bedst muligt vil udgifterne til personale og administration blive gennemgået noje på baggrund af femte rammeprograms nye struktur. Denne gennemgang vil findc sted i forbindelse med vedtagelscn af særprogrammerne om gennemførelse af rammeprogrammet. ¥* 1/5 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE lil Rådcls for Del Europæiskc femte Forslag Atomcncrgifællcsskabs indsats inden for forskning og uddannclse (1998-2002), i del folgende betegnet "femte ranimeprogram". ramnicprogi:ani afgorelse 0111 2. BUDGETPOST Undersektion B6. 3. RETSGRUNDLAG Euratom-traktatens artikel 7. 4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens gcncrelle formål Det Europæiskc Atomencrgifællesskabs (Euratom) forskning inden for nuklcar encrgi skal ses i sammcnhæng mcd bchovet for udvikling af sikrc og acccptable cnergisyslcnicr, som ovcrholder miljøkravcne, og som i hcnseende til produktionsomkostningcr er konktirrencedygtigc. Del overordncde mål er at yde ct væsentligt bidrag for sprcdning af energilbrsyningerne, bl. a. ved at forbedre sikkcrhcdcn i nuklcarc cnergisyslemcr, således at Fællcsskabcts crhvcrvsliv på kort og mcllemlang sigt blivcr mcre konkurrcncedygtigt. til politikkcn 4. 2 Foranstaltningens varighcd 1998-2002 En forlængelse/fornyelse af forsknings- og undervisningsprogrammer i Euratom-traktatens artikel 7. følger bestemmelserne foranstaltningen for Fællesskabets 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikkc-obligatoriske udgiftcr 5. 1 5. 2 Opdclte bcvillingcr Indtægtstypc: 5. 3 Nogle associercde statcr kan medvirke ved finansieringen af femte ranimeprogram. FFC kan ifølge bestemmelserne i finansforordningcns artikel 92 og 96 modtage indtægtcr fra konkurrencebaserede aktiviteter og andre ydelser for tredjemands regning. Ifølge finansforordningens artikel 27 er der mulighed for genanvendelse af visse indtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Det Europæiske Atomenergifællesskab tager del i finansieringen af forskning, herunder demonstration, og undervisning, i det følgende benævnt "indirekte FDU-aktioner". Desuden udfører Fællesskabet selv forskning, herunder demonstration, og undervisning, i det følgende benævnt "direkte FDU-aktioner". V Lliidirckle FDU-aktioncr 2/5 faldcr I DU-aktioucr liulirekte lolgcndc 5 kalegoiier: aklioner med for oinkoslniiigsdeliiig, uddauiielsesslipeiulier, stottc lil samarbcjdsnel, sainordncde aklioner og lil ledsageloianslalliiiiiger. Aklioner med oinkosliiingsdeliiig er del viglii'slc middel l'ciiiicinloiclse al piogiaiiiuiciiic. l'a'llesskabel li. edci ind i ovenna'vnle aklioner med lolvende riiiansieriugsaiidele: indcn a) Akliojik'iiuejLLuinkL'siuiugîjddiiJg - Projekter for forskning, teknologisk udvikling og demonstration saml inlegrerede projekter: Projekter for forskning og teknologisk udvikling finansieres i princippet med 50%, af de stotteberettigede omkostninger. Demonstrationsprojekter (projekter, der skal pâvise, at en bestemt teknologi er brugbar i praksis, men ikke kan udnyttes forretningsmaessigt som sâdan) finansieres i princippet med 35% afde stotteberettigede omkostninger. Integrerede projekter (projekter, hvori der bâde indgâr elementer af forskning og teknologisk udvikling og dcmonstrationselementer) finansieres med en sats. der er del vejede gennemsnit ufsatscrnc for de indgâende elementer. I del sicrlige lill;elde, hvor en juridisk person ikke Ibrcr oiiikosliiingsregiiskab, liiiaiisieres tilskudsbcrctliyytlc ekslraomkoslninyyr som Iblge af projeklel med 100",,. Stottc lil f<nskninysinjraslrukturcn Ficllesskabct yder ct fiuansiolt bidrag til oplimal brug af infraslruktur pâ op lil 100%, af lilskudsberettigede ekstraomkostninger i forbindelse med besog af forskere fra andre steder i Faellesskabet og tilrâdighedsstillelse af anlaegget. b) Uddannelsesstipendier Faellesskabet bidrager med op til 100% afde stotteberettigede omkostninger til stipendiet og yder tilskud til vaertsinstitutionens stotteberettigede omkostninger, nâr den ligger i Faellesskabet. c) Stotte til samarbeidsnet l'icllcsskabet fiuansierer op lil 100%, af stotteberettigede ckslranmkostningcr til til 100%, af stotteberettigede koordinering og drifl af ekstraomkostninger i forbindelse med oprellelse og vedligehold af lorskertiddaunelsesncl. lcmatiske ncl og op d) SiimoiUiic. dc iiklionei Ficllcsskabct samordningen. llnan. sicrcr op til 100%, af stotteberettigede ekstraomkostninger til e) Ledsageforanstaltninger Faellesskabet kan fmansiere op foranstaltningerne. til 100% af stotteberettigede omkostninger til I afgorelser om programmer til gennemforelse af femte rammeprogram kan ovennœvnte tilskudssatser ikke fraviges, undtagen i enkelte saerligt begrundede tilficlde. I de nsevnte }î 3/5 afgørelser kan ovennævnte indirekte FDU-aktioner specificeres nærmere eller suppleres, eller der kan sættes supplerende betingelser eller begrænsninger for dem. 2. Direkte FDU-aktioner De direkte FDU-aktioner, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (FFC), omfatter forskningsaktiviteter og vidi institutionelle stotte. Fællesskabets forskningsaktiviteter og videnskabelig og institutionelle finansiering af direkte FDU-aktioner er 100%. teknisk 3. De nærmere bestemmelser for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET, 1TER- aktiviteter, associeringskontrakter og forskellige opgaver, som kun kan udfores af industrien, er fastlagt i de pågældende forsknings- og undervisningsprogrammer. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen femte I forskningsaktiviteterne og udgifter til personale og administration. referencebeløbet. rammeprogram fastsættes Beløbet dækker både 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Indirekte aktioner Direkte aktioner Fusion og fission x 1141 mio. ECU FFC REFERENCEBEL0B 326 mio. ECU 1467 mio. ECU* * Det samlede maksimumsbeløb for femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab er på • 14833 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er på 16300 mio. ECU. 7. 3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne Effektiv gennemførelse af femte rammeprogram kræver planlægning af de beløb, der er til rådighed hvert år. Nedenstående tabel viser, hvilke midler der er til rådighed i de enkelte år i perioden 1998-2002 (de endelige beløb fastsættes af budgetmyndigheden). FAKTISKE BEL0B AR 1998-2002 (MIO. ECU L0BENDE PRISER) Femte rammeprogram 1998 1999 2000 2001 2002 I ALT 1998-2002 p. m. 324 360 387 396 1467* Det samlede maksimumsbeløb for femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab er på 14833 mio. ECU. Det samlede beløb for rammeprogrammerne 1998-2002 er på 16300 mio. ECU. n 4/5 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Der er adskillige administrative og finansielle kontroller ved hver etape, forskningskontrakternes underskrivelse til deres gennemførelse, bl. a. lige fra • Inden indgåelsen af kontrakten: En procedure for udvælgelse af forslagene, som bygger på projektets forskningsmæssige kvalitet og et realistisk forhold mellem projektomkostninger og projektets indhold, varighed og følgevirkninger. analyse En kontraktforhandlingsformularen. de af finansielle oplysninger, som forslagsstillerne giver i • Efter underskrivelsen af kontrakten Under"søgelse af omkostningserklæringer af tjenestemænd på to niveauer (videnskabeligt og finansielt), inden betaling sker. Intern revision ved finanskontrollen. Revision på stedet, hvor fejl og uregelmæssigheder kan påvises ved gennemgang af bilag. For at gøre denne kontrol mere effektiv har Kommissionen oprettet en revisionsgruppe, som koordinerer al kontrolvirksomheden. Kontrollen finder sted enten ved et af medlemmerne af nævnte gruppe eller af et revisionsfirma, som Kommissionen har indgået kontrakt med. under tilsyn fra et af gruppens medlemmer. Uanmeldte kontrolbesøg ved Kommissionens finanskontrol og Den Europæiske Revisionsret. 9. OPLYSNINGER OIV1 COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Med de mål, der er opregnet i punkt 4. 1, for øje gennemføres femte. rammeprogram ved hjælp af forsknings- og undervisningsprogrammer af tematisk og horisontalt tilsnit (samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, formidling og nyttiggørelse af resultaterne, fremme af forskernes mobilitet og uddannelse inden for Euratom). Aktiviteterne inden for kerneenergi under disse forsknings- og undervisningsprogrammer supplerer aktiviteterne under nøgleaktionerne og de generiske aktiviteter vedrorende energi i programmet for "bevarelse af økosystemet", som er beskrevet i det femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskab. De specifikke mål er bygning af reaktorprototyper som forlobere for elværker, der opfylder samfundets behov (sikkerhed under drift, miljovenlighed og økonomisk i kerneenergisystemer, bl. a. med kommende eksportmarkeder for øje. levedygtighed) og sikkerheden På den tematiske side er femte rammeprogram tilrettelagt omkring en nøgleaktion, forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter samt støtte til forskningsinfrastrukturen; de horisontale aspekter består i aktiviteter, der vedrører de generelle mål for Fællesskabets politik for forbindelser udadtil, innovation og menneskelige ressourcer. De videnskabelige og teknologiske mål for Det Fælles Forskningscenters aktiviteter er de samme som for femte rammeprogram, men de skal derudover tilgodese behov, som de forskellige EF-politikker afføder. Sådanne aktiviteter udføres især på områder, som kræver uvildig og upartisk viden på EF-niveau, og/eller områder,'hvor FFC besidder særlig eller unik viden eller faciliteter. Målgruppen for denne foranstaltning er virksomheder, forskningscentre og universiteter. ?0 5/5 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Denne nye foranstaltning, der har hjemmel i Euratom-traktaten, vil i form af gennemforelse af forsknings- og undervisningsprogrammer supplere medlemsstaternes aktiviteter på det nukleare område. Det foreliggende forslag om videreførelse bygger på en evaluering - i overensstemmelse med SEM2000-initiativet - af de sidste fem års foranstaltninger. Den fandt sted i andet halvår af 1996 og i begyndelsen af 1997. Evalueringen viste, at programmerne i det store og hele har nået deres mål, bl. a. ved at sikre finansieringen af en række aktiviteter af meget høj kvalitet. Rammeprogrammet har således en ikke ubetydelig indvirkning på forskningen i medlemsstaterne og fører til dannelse af mange grænseoverskridende samarbejdsnetværk. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Den fastlagte evalueringsproces er af en sådan art og hyppighed, at Kommissionen skulle kunne opfylde sine forpligtelser i medfør af artikel 5 i femte rammeprogram og evaluere forsknings- og undervisningsprogrammerne. v Hvert år gør Kommissionen med bistand fra passende kvalificerede uvildige eksperter status over rammeprogrammets gennemforelse bl. a. i forhold til kriterierne i bilag I til femte rammeprogram. Der foretages bl. a. en vurdering af, om mål, prioritering og bevillinger stadig er passende i forhold til, hvordan situationen har udviklet sig. Kommissionen kan om nodvendigt fremsætte forslag om tilpasning eller supplering af rammeprogrammet. Inden Kommissionen fremsætter sit forslag til sjette rammeprogram, sørger den desuden for, at en række uvildige eksperter på højt niveau foretager en ekstern evaluering af gennemforelsen af områderne (kontrolleret termonuklear fusion og energisystemer afledt af nuklear fission) i de foregående fem år, bl. a. sammenholdt med kriterierne i bilag 1 til femte rammeprogram. Resultaterne af evalueringen sendes med Kommissionens bemærkninger til Europa-Parlamentet. Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 9. 4 Budgetsammenhængen Referencebeløbet til gennemforelse af femte rammeprogram er på 1467 mio. ECU. De årlige bevillinger vedtages af budgetmyndigheden inden for de finansielle overslag. 10. UDGIFTERTILADMINISTRATION For at udnytte ressourcerne bedst muligt vil udgifterne til personale og administration blive gennemgået nøje på baggrund af femte rammeprograms nye struktur. Denne gennemgang vil finde sted i forbindelse med vedtagelsen af forsknings- og undervisningsprogrammerne til gennemforelse af rammeprogrammet. ?1 ISSN 0254-1459 KOM(98) 8endeligudg. DOKUMENTER DA 15 12 Katalognummer : CB-CO-98-020-DA-C ISBN 92-78-30188-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg fi-