title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 204/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Ιανουαρίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

text: 28. 1. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)datym Euqypa(cid:152)j(cid:150)mJoimot(cid:147)tym L 21/7 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 204/98 TGS EPITQOPGS tgr 27gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m(1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96(2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992,swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r(3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95(4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtymjqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qo- mtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151)(EJ) aqih. 3223/94jaho- q(cid:148)fomtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 28 Iamouaq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 Iamouaq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 21/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)datym Euqypa(cid:152)j(cid:150)mJoimot(cid:147)tym 28. 1. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 27gr Iamouaq(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 070200 00 070700 05 070910 00 070990 70 080510 10, 080510 30, 080510 50 080520 10 080520 30, 080520 50, 080520 70, 080520 90 080530 10 080810 20, 080810 50, 080810 90 080820 50 204 212 624 999 052 068 204 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 448 508 600 624 625 999 204 624 999 052 204 464 624 662 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 052 064 388 400 999 44,5 106,4 159,7 103,5 159,1 132,9 85,9 126,0 72,2 72,2 137,3 159,1 148,2 41,8 36,5 31,2 48,3 27,7 41,1 61,2 58,1 32,0 42,0 65,3 78,8 72,1 55,2 93,7 140,5 78,9 51,1 83,9 56,7 82,4 69,6 53,3 90,2 102,0 102,7 58,0 81,2 113,1 88,4 105,3 102,9 102,4 (1) Omolatokoc(cid:148)atym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetaiap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit juice
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 28. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 21/11 REGOLAMENTO (CE) N. 206/98 DELLA COMMISSIONE del 27 gennaio 1998 relativo al rilascio di titoli di esportazione di prodotti ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, all’esportazione nel visto il regolamento (CE) n. 1429/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, recante modalit(cid:133) d’applicazione delle restituzioni settore dei prodotti trasformati a base di ortofrutticoli, ad eccezione di quelle concesse per gli zuccheri addizionati (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1007/97 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, considerando che il regolamento (CE) n. 1998/97 della i quali Commissione (3), ha fissato i quantitativi per possono essere chiesti titoli di esportazione con prefissa- zione della restituzione, diversi dai titoli chiesti nel quadro dell’aiuto alimentare; considerando che l’articolo 4 del regolamento (CE) n. 1429/95 ha fissato le condizioni alle quali la Commis- sione pu(cid:149) adottare misure particolari intese ad evitare il superamento dei quantitativi per i quali possono essere chiesti titoli d’esportazione; considerando che, tenuto conto delle informazioni di cui dispone oggi la Commissione, qualora venissero rilasciati senza restrizioni titoli di esportazione con prefissazione della restituzione, facendo seguito alle domande presen- tate dal 23 gennaio 1998, sarebbe superato il quantitativo di 354 t di succo d’arancia con un tenore pari o superiore a 55(cid:190) Brix che figura nell’allegato del regolamento (CE) n. 1998/97, maggiorato o ridotto in base ai quantitativi di cui all’articolo 4, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1429/95; che (cid:138) pertanto opportuno applicare un coeffi- ciente di riduzione ai quantitativi richiesti il 23 gennaio 1998, e respingere le domande di titoli d’esportazione con prefissazione della restituzione, presentate dopo tale data, il cui rilascio dovrebbe avere luogo nel periodo corrente, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I titoli d’esportazione con prefissazione della restituzione per i succhi d’arancia con un tenore pari o superiore a 55(cid:190) Brix la cui domanda (cid:138) stata presentata il 23 ottobre 1998, a norma dell’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1998/97 sono rilasciati nel limite del 81,7 % dei quanti- tativi richiesti. Sono respinte le domande di titolo con prefissazione della restituzione per il prodotto di cui al primo comma presentate dopo il 23 gennaio 1998 e prima del 24 febbraio 1998. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 gennaio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 gennaio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 28. (2) GU L 145 del 5. 6. 1997, pag. 16. (3) GU L 282 del 15. 10. 1997, pag. 22


title: 98/111/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 27ης Ιανουαρίου 1998 για παράταση της χρονικής περιόδου που αναφέρεται στο άρθρο 15 παράγραφος 2α της οδηγίας 66/403/ΕΟΚ του Συμβουλίου σχετικά με την εμπορία των γεωμήλων προς σπορά

eurovoc_concepts: marketing potato seedling

formats: html pdf print

text: L 28/42 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)datym Euqypa(cid:152)j(cid:150)mJoimot(cid:147)tym 4. 2. 98 EPITQOPG APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 27gr Iamouaq(cid:148)ou 1998 cia paq(cid:145)tasg tgr wqomij(cid:147)r peqi(cid:149)dou pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 15 paq(cid:145)cqavor 2a tgr odgc(cid:148)ar 66/403/EOJtou Sulbouk(cid:148)ou swetij(cid:145) le tgm elpoq(cid:148)a tym ceyl(cid:147)kym pqor spoq(cid:145) (98/111/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm odgc(cid:148)a 66/403/EOJtou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 14gr Ioum(cid:148)ou 1966, swetij(cid:145) le tgm elpoq(cid:148)a tym ceyl(cid:147)kym pqor spoq(cid:145) (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgjetekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm ap(cid:149)vasg 97/90/EJ tgr Epitqop(cid:147)r(2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 15 paq(cid:145)- cqavor 2a, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, jat’ aqw(cid:147)m, jai ap(cid:149) oqisl(cid:146)mer gleqolgm(cid:148)er jai let(cid:145), ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg dem ha d(cid:151)mamtai pk(cid:146)om ma jahoq(cid:148)foum jat(cid:145) to dojo(cid:151)m tgm isodumal(cid:148)a letan(cid:151) tym ceyl(cid:147)kym pqor spoq(cid:145) pou (cid:146)woum sucjolishe(cid:148) se tq(cid:148)ter w(cid:150)qer jai tym ceyl(cid:147)kym pqor spoq(cid:145) pou (cid:146)woum sucjolishe(cid:148) emt(cid:149)r tgr Joim(cid:149)tgtar jai pou pkgqo(cid:151)m tir apait(cid:147)seir tgr em k(cid:149)cy odgc(cid:148)ar· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, dedol(cid:146)mou (cid:149)ti dem (cid:146)woum aj(cid:149)la peqatyhe(cid:148) oi eqcas(cid:148)er ci’ aut(cid:149) to h(cid:146)la tgr isodumal(cid:148)ar (cid:149)som avoq(cid:145) (cid:149)ker tir emdiaveq(cid:149)lemer tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, to (cid:145)qhqo 15 paq(cid:145)- cqavor 2a tgr pqoamaveqol(cid:146)mgr odgc(cid:148)ar ep(cid:146)tqexe sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg ma paqate(cid:148)moum l(cid:146)wqi tir 31 Laqt(cid:148)ou 1997 tg wqomij(cid:147) peq(cid:148)odo isw(cid:151)or tgr isodumal(cid:148)ar g opo(cid:148)a e(cid:148)we (cid:147)dg woqgcghe(cid:148) se oqisl(cid:146)mer w(cid:150)qer oi opo(cid:148)er dem jak(cid:151)ptomtai ap(cid:149) tgm joimotij(cid:147) isodumal(cid:148)a· (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tgm odgc(cid:148)a 97/14/EJ tgr Epitqop(cid:147)r(4)· (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tgr ap(cid:149)vasgr 98/92/EJ tgr Epitqop(cid:147)r(5), e(cid:148)wam ecjqihe(cid:148) l(cid:146)wqi tir 31 Laqt(cid:148)ou 1998paqejjk(cid:148)seirpou pqobk(cid:146)pomtai ap(cid:149) oqisl(cid:146)ma jq(cid:145)tg l(cid:146)kg yr pqor oqisl(cid:146)mer diat(cid:145)neir tgr odgc(cid:148)ar 77/93/EOJswetij(cid:145) le ta ce(cid:150)lgka pqor spoq(cid:145) jatacyc(cid:147)r Jamad(cid:145)· (cid:149)ti g (cid:146)cjqisg pou woqgce(cid:148)tai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 15 paq(cid:145)cqavor 2a ha pq(cid:146)pei ma epejtahe(cid:148) amti- sto(cid:148)wyr· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stgm paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr l(cid:149)milgr epitqop(cid:147)r sp(cid:149)qym pqor spoq(cid:145) jai ceyqcij(cid:150)m demdqojolij(cid:150)m jai dasij(cid:150)m vut(cid:150)m pqor v(cid:151)teusg, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 Sto (cid:145)qhqo 15 paq(cid:145)cqavor 2a tgr odgc(cid:148)ar 66/403/EOJ,g gleqolgm(cid:148)a «31 Laqt(cid:148)ou 1997» amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a «31 Laqt(cid:148)ou 1998». (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. (cid:149)ti oi em k(cid:149)cy eqcas(cid:148)er dem (cid:146)woum aj(cid:149)la okojkgqyhe(cid:148)· Bqun(cid:146)kker, 27 Iamouaq(cid:148)ou 1998. (cid:149)ti g swetij(cid:147) (cid:146)cjqisg e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma paqatahe(cid:148) l(cid:149)mo s(cid:151)lvyma le tir upowqe(cid:150)seir tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m sta pka(cid:148)- sia tym joim(cid:150)m vuto(cid:153)ceiomolij(cid:150)m jam(cid:149)mym, (cid:149)pyr auto(cid:148) oq(cid:148)fomtai stgm odgc(cid:148)a 77/93/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou(3), Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE 125 tgr 11. 7. 1966, s. 2320/66. (2) EE L 27 tgr 30. 1. 1997, s. 49. (3) EE L 26 tgr 31. 1. 1977, s. 20. (4) EE L 87 tgr 2. 4. 1997, s. 17. (5) EE L 18 tgr 23. 1. 1998, s. 30


title: Jednací řád Rady pro spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé ze dne 27. ledna 1998

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Russia
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

text: 178 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 28 21998D0321(01) 21. 3. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 87/17 JEDNACÍ ŘÁD RADY PRO SPOLUPRÁCI mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé ze dne 27. ledna 1998 (98/228/ES) RADA PRO SPOLUPRÁCI, s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci zakládající part- nerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé, podepsanou dne 24. června 1994 na Korfu, dále jen „dohoda“, a zejména na články 90 až 93 uvedené dohody (1), s ohledem na protokol k uvedené dohodě, podepsaný dne 21. května 1997 v Bruselu, vzhledem k tomu, že uvedená dohoda vstoupila v platnost dne 1. prosince 1997, PŘIJALA TENTO JEDNACÍ ŘÁD: Článek 1 Předsednictví Radě pro spolupráci předsedá střídavě po dobu 12 měsíců člen Rady Evropské unie za Společenství a jejich členské státy a člen vlády Ruské federace. První období však začíná dnem konání první schůze Rady pro spolupráci a končí 31. prosince téhož roku. Článek 2 Zasedání Rada pro spolupráci zasedá pravidelně na ministerské úrovni jednou ročně. Na žádost kterékoli strany se mohou konat zvláštní zasedání Rady pro spolupráci, pokud s tím strany souhlasí. Schůze Rady pro spolupráci svolávají tajemníci společně na základě dohody stran. Článek 3 Členové a jejich zastoupení v Radě pro spolupráci Tímto úředníkem je obvykle vedoucí mise Ruské federace u Evropských společenství nebo vedoucí stálého zastoupení u EU nebo vyšší úředník. V ostatních případech člen, který si přeje být zastoupen, oznámí předsedovi jméno svého zástupce před zasedáním, na kterém má být takto zastoupen. Zástupce člena Rady pro spolupráci vykonává všechna práva tohoto člena. Článek 4 Delegace Členové Rady pro spolupráci mohou být doprovázeni úředníky. Před každým zasedáním je předseda informován o plánovaném složení delegace a o vedoucím delegace každé ze stran. Rada pro spolupráci může přizvat další osoby k účasti na svých zasedáních za účelem poskytnutí informací k určitým tématům. Článek 5 Sekretariát Jako tajemníci Rady pro spolupráci společně jednají jeden úředník generálního sekretariátu Rady Evropské unie a jeden úředník jmenovaný Ruskou federací. Článek 6 Dokumenty Jestliže se jednání Rady pro spolupráci zakládá na písemných podkladech, musí být dotyčné dokumenty očíslovány a rozdávány oběma tajemníky jako dokumenty Rady pro spolupráci. Článek 7 Písemný styk Členové Rady pro spolupráci, vymezení v článku 91 dohody, mohou být zastoupeni určeným ministrem nebo úředníkem, jestliže se nemohou zasedání účastnit. Veškerá korespondence určená Radě pro spolupráci nebo předsedovi Rady pro spolupráci se zasílá oběma tajemníkům Rady pro spolupráci. (1) Úř. věst. L 327, 28. 11. 1997, s. 1. Oba tajemníci zajišťují, aby písemnosti byly zasílány předsedovi Rady pro spolupráci a případně rozdávány jako dokumenty 11/sv. 28 CS Úřední věstník Evropské unie 179 uvedené v článku 6 jiným členům Rady pro spolupráci. Rozdávané písemnosti se zasílají generálnímu sekretariátu Komise, stálým zastoupením členských států EU a misi Ruské federace v Bruselu. Písemnosti předsedy Rady pro spolupráci jsou zasílány příslušným tajemníkem příjemcům, případně jsou rozdávány jako dokumenty uvedené v článku 6 ostatním členům Rady pro spolupráci na adresy uvedené v předchozím odstavci. Článek 8 Program zasedání 1. Předběžný program každého zasedání se stanoví dohodou obou stran. Příslušný tajemník jej předkládá určeným osobám, uvedeným v článku 7, a to nejpozději 15 dní před zahájením zasedání. Předběžný program zahrnuje body, ohledně jejichž zařazení na program obdržel kterýkoli z tajemníků žádost nejpozději 21 dní před zahájením zasedání s tím, že body budou zapsány do před- běžného programu jen, pokud tajemníci obdrží podklady k nim nejpozději v den rozeslání programu. Program přijímá Rada pro spolupráci na začátku každého zase- dání. Jiný bod, než jsou body uvedené v prozatímním programu, může být zařazen do programu jen, pokud obě strany souhlasí. Článek 10 Doporučení 1. Se souhlasem obou stran přijímá Rada pro spolupráci svá doporučení. Pokud s tím strany souhlasí, může Rada pro spolupráci mezi jed- notlivými zasedáními přijímat doporučení nebo schválit zápis písemným postupem. Písemný postup představuje úřední výměna dopisů mezi oběma tajemníky jednajícími se souhlasem stran. 2. Doporučení Rady pro spolupráci ve smyslu článku 90 dohody se označuje nadpisem „Doporučení“, za nímž následuje jeho pořa- dové číslo, datum jeho přijetí a obecný popis jeho předmětu. Doporučení Rady pro spolupráci se ověřuje oběma tajemníky a jeho dvě vyhotovení se podpisují vedoucími delegací obou stran. Doporučení se zasílají každé z osob uvedených výše v článku 7, a to jako dokumenty Rady pro spolupráci. Článek 11 Zveřejnění 2. Se souhlasem obou stran mohou být lhůty uvedené v odstavci 1 zkráceny tak, aby byly zohledněné požadavky konkrétního pří- padu. Není-li rozhodnuto jinak, schůze Rady pro spolupráci neveřejné. jsou Článek 9 Zápis Každá strana může rozhodnout o zveřejnění doporučení Rady pro spolupráci v jejím příslušném úředním věstníku. Návrh zápisu z každé schůze vypracují tajemníci společně ve dvou vyhotoveních. Článek 12 Jazyky Zápis zpravidla obsahuje u každého bodu programu: Úředními jazyky Rady pro spolupráci jsou úřední jazyky stran. — dokumenty předložené Radě pro spolupráci, — prohlášení, o jejichž zařazení do zápisu požádal některý člen Rady pro spolupráci, — doporučení, prohlášení a závěry přijaté k jednotlivým bodům. Zápis zahrnuje také seznam členů Rady pro spolupráci a jejich zástupců, kteří se zúčastnili zasedání. Rada pro spolupráci obvykle jedná na základě dokumentů vyhotovených v těchto jazycích. Článek 13 Výdaje Návrh zápisu se předkládá ke schválení nejpozději do jednoho měsíce ode dne konání zasedání. Po schválení zápisu oba tajem- níci podepíší jeho dvě vyhotovení a strany je uloží. Jeden opis zápisu se zasílá každé z osob uvedených v článku 7. Evropská společenství a Ruská federace hradí každý své náklady vzniklé v důsledku své účasti na zasedáních Rady pro spolupráci, a to jak výdaje na pracovníky, cestovné a stravné, tak poštovní a telekomunikační výdaje. 180 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 28 Výdaje související s tlumočením na zasedáních a s překlady dokumentů hradí Evropská společenství, s výjimkou výdajů souvisejících s tlumočením a překlady z jednoho z úředních jazyků Společenství do ruštiny, které hradí Ruská federace. povinností. Skládá se ze zástupců Komise Evropských společen- ství a zástupců členů Rady Evropské unie na jedné straně a zástupců vlády Ruské federace na straně druhé, obvykle na úrovni vyšších úředníků. Jiné výdaje spojené s hmotným zabezpečením zasedání, včetně výdajů na rozmnožování dokumentů rozdávaných na zasedáních, hradí hostitelská strana schůze. Článek 14 Výbor pro spolupráci 2. Výbor pro spolupráci připravuje zasedání a jednání Rady pro spolupráci, případně dohlíží na provádění doporučení Rady pro spolupráci a celkově zajišťuje návaznost partnerství a řádné fun- gování dohody. Předkládá Radě pro spolupráci k přijetí všechny návrhy a návrhy doporučení. 3. Ve Výboru pro spolupráci se konají konzultace uvedené v člán- cích 16, 17 a 53 jakož i v příloze 2 dohody. Tyto konzultace mohou pokračovat v Radě pro spolupráci, pokud s tím strany souhlasí. 1. V souladu s článkem 92 dohody se zřizuje Výbor pro spolu- práci za účelem pomáhat Radě pro spolupráci při plnění jejích 4. Jednací řád Výboru pro spolupráci je připojen k tomuto jed- nacímu řádu. 11/sv. 28 CS Úřední věstník Evropské unie 181 PŘÍLOHA JEDNACÍ ŘÁD VÝBORU PRO SPOLUPRÁCI Článek 1 Předsednictví Článek 6 Program zasedání Výboru pro spolupráci předsedá střídavě po dobu 12 měsíců zástupce Komise Evropských společenství za Společenství a jejich členské státy a zástupce vlády Ruské federace. První období však začíná dnem konání prvního zasedání Výboru pro spolupráci a končí 31. prosince téhož roku. Během této doby a potom po dobu každých 12 měsíců předsedá Výboru pro spolupráci ta strana, která předsedá Radě pro spolupráci. Článek 2 Zasedání Výbor pro spolupráci zasedá jednou ročně a na základě dohody stran, vyžadují-li to okolnosti. Zasedání Výboru pro spolupráci se koná v době a na místě, na kterých se strany dohodnou. Zasedání Výboru pro spolupráci svolávají tajemníci společně. 1. Předběžný program každého zasedání vypracují tajemníci Výboru pro spolupráci. Zasílá se příjemcům uvedeným v článku 4, a to nejpozději 15 dní před zahájením zasedání. Předběžný program zahrnuje body, ohledně jejichž zařazení na program obdržel předseda žádost nejpozději 21 dní před zahájením schůze, s tím, že body budou zapsány do předběžného programu jen pokud tajemníci obdrží podklady k nim nejpozději v den rozeslání programu. Program přijímá Výbor pro spolupráci na začátku každého zase- dání. Jiný bod, než jsou body uvedené v prozatímním programu, může být zařazen do programu jen, pokud s tím obě strany sou- hlasí. 2. Se souhlasem obou stran mohou být lhůty uvedené v odstavci 1 zkráceny tak, aby byly zohledněné požadavky konkrétního pří- padu. Článek 3 Delegace 3. Výbor pro spolupráci může přizvat odborníky k účasti na svých zasedáních za účelem poskytnutí informací k určitým téma- tům. Před každým zasedání je předseda informován o plánovaném slo- žení delegace každé ze stran. Článek 4 Sekretariát Jako tajemníci Rady pro spolupráci společně jednají jeden úřed- ník Komise Evropských společenství a jeden úředník vlády Ruské federace. Všechna sdělení zasílaná předsedovi a předsedou Výboru pro spo- lupráci, uvedená v této příloze, se zasílají tajemníkům Výboru pro spolupráci a tajemníkům Rady pro spolupráci a předsedovi Rady pro spolupráci. Článek 7 Zápis Z každého zasedání se pořizuje zápis. Zápis shrnuje závěry, k nimž Výbor pro spolupráci dospěl. Zápis po přijetí Výborem pro spolupráci podepisuje předseda a tajemníci a je uložen každou z obou stran. Opis zápisu se zasílá každému příjemci uvedenému v článku 4 této přílohy. Článek 8 Doporučení Článek 5 Zveřejnění Není-li rozhodnuto jinak, zasedání Výboru pro spolupráci jsou neveřejná. Výbor pro spolupráci přijímá doporučení jen ve zvláštních přípa- dech, pokud je na něj přenesena tato pravomoc Radou pro spo- lupráci podle čl. 92 odst. 2 dohody. V takových případech má tento akt název „Doporučení“, za kterým následuje jeho pořadové číslo, datum jeho přijetí a popis předmětu. Doporučení se přijí- mají dohodou stran. 182 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 28 Doporučení Výboru pro spolupráci se zasílají příjemcům uvede- ným v článku 4 této přílohy. Výbor pro spolupráci může rozhod- nout o zveřejnění těchto doporučení. Jiné výdaje spojené s hmotným zabezpečením zasedání, včetně výdajů na rozmnožování dokumentů rozdávaných na zasedáních, hradí hostitelská strana schůze. Doporučení výboru pro spolupráci podepisují předseda a tajem- níci. Článek 9 Výdaje Společenství a Ruská federace hradí každý své náklady vzniklé v důsledku své účasti na zasedáních Výboru pro spolupráci, pod- výborů a pracovních skupin, a to jak výdaje na pracovníky, ces- tovné a stravné, tak poštovní a telekomunikační výdaje. Článek 10 Podvýbory a pracovní skupiny Výbor pro spolupráci může zřídit podvýbory a pracovní skupiny, aby mu napomáhaly při plnění jeho povinností. Podvýbory a pra- covní skupiny do pravomoci Výboru pro spolupráci, kterému podávají zprávu po každém svém zasedání. Podvýbory a pracovní skupiny nepřijímají doporučení. Výdaje související s tlumočením na zasedáních a s překlady doku- mentů hradí Evropská společenství, s výjimkou výdajů souvi- sejících s tlumočením a překlady z jednoho z úředních jazyků Společenství do ruštiny, které hradí Ruská federace. Výbor pro spolupráci může změnit pravomoci kteréhokoli pod- výboru nebo pracovní skupiny, nebo zrušit kterýkoli nebo kte- roukoli z nich anebo zřídit další podvýbory nebo pracovní sku- piny


title: Ændret forslag til Rådets beslutning om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet - Altener II

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
competitiveness
renewable energy
security of supply

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 12. 1997 KOM(97) 646 endelig udg. 97/0106 (SYN) Ændret forslag til RÅDETS BESLUTNING om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder I Fællesskabet ALTENER II (forelagt af Kommissionen I henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) 11 : •Tit' % BEGRUNDELSE Kommissionen godkendte den 12. marts 1997 et forslag til et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet (ALTENER II). Forslaget har hjemmel i artikel 130 (S) i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som indeholder bestemmelse om samarbejdsproceduren med Europa-Parlamentet. Den 6. november 1997 vedtog Europa-Parlamentet en udtalelse efter første læsning. 24 ændringsforslag blev vedtaget under afstemningen. sammenfaldende med I det væsentlige er Europa-Parlamentets Kommissionens. Af de 24 ændringsforslag, accepterede Konmmissionen 7 ændringsforslag i deres helhed og 10 ændringsforslag, under forudsætning af en sproglig revision. synspunkter Syv ændringsforslag kunne ikke accepteres, og et kun delvist (Ændringsforslag 20), med følgende begrundelse: Ændringsforslag 1 Det er uhensigtsmæssigt at referere til offentliggjorte konferenceakter I en retlig tekst Ændringsforslag 3 idem Ændringsforslag 4 Spørgsmålet vedrørende indirekte afgifter og disses indvirkning på afgiftsberegningen går udover programmets rækkevidde og vedrører i højere grad forslaget som vil blive udarbejdet til en Fællesskabsstrategi for vedvarende energi, som Kommissionen vil forelægge Rådet og Europa-Parlamentet separat. Ændringsforslag 14 De financielle bevillinger vil blive fastlagt i den normale årlige budgetprocedure, i hvilken forbindelse budgetmyndigheden vil tage højde for alle relevante aspekter, herunder spørgsmål vedrørende vedvarende energi og drivhusgasser. Ændringsforslag 20 Betragtningerne i 3. , 4. , og 5. del er allerede indeholdt i første og tredje del i Kommissionens oprindelige forslag. Ændringsforslag 24 Procedurerne for af-rapportering er indeholdt i artikel 6. Ændringsforslag 26 Reglerne for udvalgsprocedurer er officielt fastlagt og kan ikke afviges i denne afgørelse Ændringsforslag 27 idem Rådet anmodes om at vedtage en fælles holdning med udgangangspunkt i vedlagte ændrede forslag. FORSLAG TIL RÂDETS BESLUTNING ÆNDRET FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet om et flerårigt program til fremme af vedvarende energikilder i Fællesskabet -ALTENER I I- -ALTENER I I- RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget i henhold til proceduren i artikel 189 C i traktaten, i samarbejde med Europa-Parlamentet, og i henhold til proceduren i artikel 189 C i traktaten, i samarbejde med Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betraftninger: ud fra følgende betraftninger: 1. 2. 1. 2. Ifølge traktatens artikel 130 R skal Fællesskabets politik på miljøområdet bl. a. bidrage til en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; ifølge traktatens artikel 129 skal de krav, der findes på sundhedsområdet, indgå som led i Fællesskabets politik på andre områder, ALTENER- programmerne bidrager til sundhedsbeskyttelsen; Ifølge traktatens artikel 130 R skal Fællesskabets politik på miljøområdet bl. a. bidrage til en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; ifølge traktatens artikel 129 skal de krav, der findes på sundhedsområdet, indgå som led i Fællesskabets politik på andre områder, ALTENER- programmerne bidrager til sundhedsbeskyttelsen; 3. 4. 5. 6. den 29. oktober 1990 fastlagde 3. Rådet 1990-niveauet som mål for stabilisering af C02- udslippet i år 2000 i Fællesskabet som helhed; den 29. oktober 1990 fastlagde Rådet 1990-niveauet som mål for stabilisering af C02- udslippet i år 2000 i Fællesskabet som helhed; 4. 5. 6. ved Rådets beslutning 93/389/EØF blev der fastlagt en mekanisme til overvågning af udledningerne af C02 og andre drivhusgasser; C02-udslippet fra energiforbruget i EF vil sandsynligvis stige med omkring 3% mellem 1995 og 2000 i EF ved normal økonomisk vækst; det er derfor afgørende, at der vedtages yderligere foranstaltninger; på mødet den 25. og 26. juni 1996 noterede Rådet sig, at det af konklusionerne i anden evalueringsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) i forbindelse med forhandlingerne om en protokol i henhold til Berlin mandatet fremgår, at de samlede foreliggende oplysninger synes at pege på, at der er tale om en mærkbar menneskelig påvirkning af det globale klima; og understregede, at det er nødvendigt med en omgående indsats, der er så vidtfavnende som muligt, og Rådet noterede sig, at der er betydelige no regrets-muligheder, og anmodede Kommissionen om at afgøre, hvilke foranstaltninger der skal træffes på EF-plan; ved Rådets beslutning 93/389/EØF1 blev der fastlagt en mekanisme til overvågning af udledningerne af C 02 og andre drivhusgasser; C02-udslippet fra energiforbruget i EF vil sandsynligvis stige med omkring 3% mellem 1995 og 2000 i EF ved normal økonomisk vækst; det er derfor afgørende, at der vedtages yderligere foranstaltninger; på mødet den 25. og 26. juni 1996 noterede Rådet sig, at det af konklusionerne i anden evalueringsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) i forbindelse med forhandlingerne om en protokol i henhold til Berlin mandatet fremgår, at de samlede foreliggende oplysninger synes at pege på, at der er tale om en mærkbar menneskelig påvirkning af det globale klima; og understregede, at det er nødvendigt med en omgående indsats, der er så vidtfavnende som muligt, og Rådet noterede sig, at der er betydelige no regrets-muligheder, og anmodede Kommissionen om at afgøre, hvilke foranstaltninger der skal træffes på EF-plan; 7. i grønbogen af 11. januar 1995 7. i grønbogen af 11. januar og hvidbogen af 13. december 1995 fremsatte Kommissionen over for Europa-Parlamentet og Rådet sine synspunkter på den fremtidige energipolitik i EF og på, hvilken rolle vedvarende energi burde spille; 1995 og hvidbogen af 13. december 19953 fremsatte Kommissionen over for Europa-Parlamentet og Rådet sine synspunkter på den fremtidige energipolitik i EF og på, hvilken rolle vedvarende energi burde spille; 8. i beslutning af 4. juli 1996 opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at gennemføre en EF- handlingsplan til fremme af vedvarende energi; i beslutning af 4. juli 19964 opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at gennemføre en EF- handlingsplan til fremme af vedvarende energi; med grønbogen af 20. november 1996 "Fremtidens energi: Vedvarende energi", satte Kommissionen gang i udarbejdelsen og gennemførelsen af en EF- strategi og handlingsplan for vedvarende energi; 10. 10. Europa-Parlamentet opfordrer i beslutning af 14. november 1996 om Kommissionens hvidbog "En energipolitik for Den Europæiske Union" Kommissionen til at oprette et finansieringsprogram med sigte på at støtte bæredygtig energi; med grønbogen af 20. november 1996 "Fremtidens energi: Vedvarende energi"5, satte Kommissionen gang i udarbejdelsen og gennemførelsen af en EF- strategi og handlingsplan for vedvarende energi; Europa-Parlamentet opfordrer i beslutning af 14. november 19966 om Kommissionens hvidbog "En energipolitik for Den Europæiske Union" Kommissionen til at oprette et finansieringsprogram med sigte på at støtte bæredygtig energi; i beslutning af 15. maj 19977 om meddelelse fra Kommissionen om fremtidens energi - Grønbog: Mod en fællesskabs-strategi slår Parlamentet desuden ud trykkeligt til lyd for en hurtig vedtagelse af et styrket ALTENER ll-program; 11. ifølge traktatens artikel 130 A skal Fællesskabet udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed, og det 11. ifølge traktatens artikel 130 A skal Fællesskabet udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed, og det 12. skal navnlig stræbe efter at mindske forskellene mellem de forskellige områder og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder; denne indsats omfatter bl. a. energisektoren; ved beslutning 93/500/EØF vedtog Rådet et EF-program for fremme af vedvarende energikilder (ALTENER), hvis sigte var at mindske C02- emissionerne ved at øge de vedvarende energikilders markedsandel og deres bidrag til den samlede produktion af primærenergi i Fællesskabet; dette program udløber den 31 december 1997; 12. skal navnlig stræbe efter at mindske forskellene mellem de forskellige områder og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder; denne indsats omfatter bl. a. energisektoren; ved beslutning 93/500/EØF8 vedtog Rådet et EF-program for fremme af vedvarende energikilder (ALTENER), hvis sigte var at mindske C02- emissioneme ved at øge de vedvarende energikilders markedsandel og deres bidrag til den samlede produktion af primærenergi i Fællesskabet; dette program udløber den 31 december 1997; 13. 13. EF har anerkendt, at ALTEN ER-programmet udgør et vigtigt element i Fællesskabets strategi for nedbringelse af C02- emissionerne; EF har anerkendt, at ALTEN ER-programmet udgør et vigtigt element i Fællesskabets strategi for nedbringelse af C02- emissioneme; 14. med Europa-Parlamentets og 14. med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF, ændret ved afgørelse nr. 616/96/EF, blev der fastlagt et fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsprojekter; som instrument for anvendelse og udbredelse af de nye teknologier, der udvikles som resultat af rammeprogrammet, har en politik for vedvarende energikilder stor betydning; ALTENER II er et instrument, som supplerer nævnte program; Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF9, ændret ved afgørelse nr. 616/96/EF10, blev der fastlagt et fjerde rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsprojekter; som instrument for anvendelse og udbredelse af de nye teknologier, der udvikles som resultat af rammeprogrammet, har en politik for vedvarende energikilder stor betydning; ALTENER II er et instrument, som supplerer nævnte program; 14a det femte rammeprogram for forskning teknologisk udvikling og demonstration bør ligeledes lægge særlig vægt på energien; ALTENER II bør igen være et værdifuldt komplementært instrument til dette kommende program; 14b. de vedvarende energiformer er en vigtig energikilde for Fællesskabet med omfattende, kommercielle muligheder, og udviklingen heraf bør derfor støttes via en særlig strategi og målrettede aktioner, som skal gøre begge gennemførlige og konkurren cedygtige og således skabe et gunstigt investeringsklima; 15. 15. øget brug af vedvarende energikilder vil påvirke både miljøet og energiforsyningssikkerheden i positiv retning; for at opnå de bedste resultater er det ønskeligt med en høj grad af internationalt samarbejde; 16. et styrket ALTENER ll-program er et væsentligt instrument til udvikling af de vedvarende energikilders potentiale; 16. øget brug af vedvarende energikilder vil påvirke både miljøet og energiforsyningssikkerheden i positiv retning kun en fri og omfattende udvikling af vedvarende energikilder gør det muligt fuldt ud at udnytte deres økonomiske og job skabende potentiale; for at opnå de bedste resultater er det ønskeligt med en høj grad af internationalt samarbejde; et styrket ALTENER ll-program er et væsentligt instrument til udvikling af de vedvarende energikilders potentiale; en rimelig procentdel af det indre energimarked i Europa bør omfatte vedvarende energikilder; 16a. udviklingen af vedvarende energikilder kan bidrage til at skabe et konkurrence-dygtigt energisystem for hele Europa og udvikle en europæisk industri for vedvarende energikilder med vitrækkende muligheder for eksport af knowhow og investeringer I tredjelande med deltagelse af Fællesskabet; programmet bør gennemføres i tæt samarbejde med andre EF- aktioner og programmer, som sigter mod at fremme vedvarende energikilder; det er politisk og økonomisk ønskeligt at åbne ALTENER II- programmet for dels de associerede lande i Øst- og Centraleuropa, således som det er anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21 og 22 juni 1993 og i Kommissionens meddelelse til Rådet om dette emne i maj 1994, dels for Cypern - 17. 18. 17. 18. programmet bør gennemføres i tæt samarbejde med andre EF- aktioner og programmer, som sigter mod at fremme vedvarende energikilder; det er politisk og økonomisk ønskeligt at åbne ALTENER II- programmet for dels de associerede lande i Øst- og Centraleuropa, således som det er anført i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21 og 22 juni 1993 og i Kommissionens meddelelse til Rådet om dette emne i maj 1994, dels for Cypern- VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Artikel 1 1. 1. Fællesskabet gennemfører et femårsprogram af foranstaltninger og aktioner til fremme af vedvarende energikilder i EF (ALTENER II), i det følgende benævnt programmet. Fællesskabet gennemfører et femårsprogram af foranstaltninger og aktioner til fremme af vedvarende energikilder i EF (ALTENER II), i det følgende benævnt programmet. Programmet har følgende mål: Programmet har følgende mål: a) at bidrager til at skabe de nødvendige betingelser for gennemførelsen af EF's ' handlingsplan for vedvarende energikilder, især retlige, samfundsøkonomiske og forvaltningsmæssige vilkår. a) at bidrager til at skabe de nødvendige betingelser for gennemførelsen af EF's handlingsplan for vedvarende energikilder, især retlige, samfundsøkonomiske og forvaltningsmæssige vilkår. b) at tilskynder til private og offentlige investeringer i produktion og brug af energi fra vedvarende energikilder. b) at tilskynder til private og offentlige investeringer i produktion og brug af energi fra vedvarende energikilder. Disse to mål fører frem mod følgende overordnede mål og anliggender for Fællesskabet: begrænsning af C02- emissioner; forøgelse af de vedvarende energikilders andel af energibalancen; mindskelse af importafhængigheden på energiområdet; energiforsyningssikkerheden; økonomisk udvikling, økonomisk og social samhørighed samt regional og lokal udvikling. Disse to mål fører frem mod følgende overordnede mål og anliggender for Fællesskabet: begrænsning af C02- emissioner; forbedring af de vedvarende energikilders bidrag til energibalancen; skabelse af nye arbejdsplad ser og fremme af den europæiske industri; mindskelse af importafhængigheden på energiområdet; energiforsyningssikkerheden; økonomisk udvikling, økonomisk og social samhørighed samt regional og lokal udvikling i overensstemmelse med Fællesskabsstrategien for vedvarende energikilder; I medfør af programmet yder EF finansieringsstøtte til aktioner, der bidrager til, at målene I stk. 1 kan nås. 2. I medfør af programmet yder EF finansieringsstøtte til aktioner, der bidrager til, at målene i stk. 1 kan nås. De årlige bevillinger til gennemførelse af programmet godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. De årlige bevillinger til gennemførelse af programmet godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Artikel 2 Artikel 2 1. Under programmet ydes der finansieringsmidler til følgende aktioner og foranstaltninger, der vedrører vedvarende energikilder: 1. Under programmet ydes der finansieringsmidler til følgende aktioner og foranstaltninger, der vedrører vedvarende energikilder: a) undersøgelser og andre aktioner, hvis formål er at a) undersøgelser og andre aktioner, hvis formål er at gennemføre og supplere EF- foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale. Dette omfatter udvikling af sektor- og markedsstrategier, udarbejdelse af normer og standarder, fællesindkøb og analyse af retslige, samfundsøkonomiske og forvaltningsmæssige vilkår, der forbedrer mulighederne for udbredelse af vedvarende energi samt forberedelse af relevant lovgivning. b) c) b) c) pilotaktioner med det formål at skabe eller udbygge infrastruktur og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi, i følgende sektorer: - lokal- og regionalplanlægning - værktøjer til planlægning, projektering og evaluering - nye finansierings- og markedsinstrumenter - oplysning - uddannelse. foranstaltninger foreslået af Kommissionen for at tilskynde til udveksling af erfaringer og viden, idet sigtet er at forbedre samordningen mellem internationale, EF, nationale, regionale og lokale aktiviteter; etablering af et centralt system for indsamling, prioritering og rundsendelse af informationer og viden om vedvarende energi. gennemføre og supplere EF- foranstaltninger, der er truffet for at udnytte de vedvarende energikilders potentiale. Dette omfatter udvikling af sektor- og markedsstrategier, udarbejdelse af normer og standarder, fællesindkøb sammenlignelige analyser vedrørende følgerne for miljøet og cost-benefit analyser på lang sigt og analyse af retlige, samfundsøkonomiske og forvaltningsmæssige vilkår, der forbedrer mulighederne for udbredelse af vedvarende energi samt forberedelse af relevant lovgivning. pilotaktioner med det formål at skabe eller udbygge infrastruktur og instrumenter, som kan støtte udviklingen af vedvarende energi, i følgende sektorer: - lokal- og regionalplanlægning - værktøjer til planlægning, projektering og evaluering - nye finansierings- og markedsinstrumenter - oplysning - uddannelse. foranstaltninger for at tilskynde til udveksling af erfaringer og viden, idet sigtet er at forbedre samordningen mellem internationale, EF, nationale, regionale og lokale aktiviteter; etablering af et centralt system for indsamling, prioritering og rundsendelse af informationer og viden om vedvarende energi. d) reslået af d) Udgår andre end Kommissionen med henblik på at tilskynde til udveksling af erfaring og viden. e) e) målrettede aktioner for at lette udbredelsen af vedvarende energi og tilskynde til investeringer ved at bistå under forberedelsen og præsentationen af projekter til realisering af anlæg for vedvarende energi. målrettede aktioner for at lette udbredelsen af vedvarende energi og relevant knowhow til støtte I overgangsfasen mellem demonstration og kommerciel udnyttelse, og tilskynde til investeringer ved at bistå under forberedelsen og præsentationen af projekter til realisering af anlæg for vedvarende energi. f) aktioner med følgende formål: f) aktioner med følgende formål: - at overvåge gennemførelsen af EF's strategi og handlingsplan for udnyttelse af vedvarende energikilder - at støtte initiativer til gennemførelse af handlingsplanen, især med henblik på at fremme bedre samordning og samspil mellem aktionerne, herunder EF-finansierede aktiviteter at overvåge EF's og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til udvikling af vedvarende energikilder • at bedømme virkningerne og omkostningseffekti viteten af de foranstaltninger, der iværksættes under dette program. Denne bedømmelse vil også tage hensyn til miljømæssige og sociale forhold. at overvåge gennemførelsen af EF's strategi og handlingsplan for udnyttelse af vedvarende energikilder at støtte initiativer til gennemførelse af handlingsplanen, især med henblik på at fremme bedre samordning og samspil mellem aktionerne, såsom EF-finansierede aktiviteter, aktiviteter herunder Den Europæiske Investeringsbanks. at overvåge EF's og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til udvikling af vedvarende energikilder at bedømme virkningerne og omkostningseffekti viteten af de foranstaltninger, der iværksættes under dette program. Denne bedømmelse vil også tage hensyn til miljømæssige og sociale forhold, herunder og 2. Sigtet med de i stk. 1, litra e), omhandlede målrettede aktioner er at lette og fremskynde investeringer i ny driftskapacitet for energiproduktion fra vedvarende kilder ved at yde finansieringsstøtte, således at perifere omkostninger og serviceomkostninger ved projekter for vedvarende energi nedbringes, for på den måde at overvinde de eksisterende ikke-tekniske hindringer. Under denne aktion vil der bl. a. blive ydet støtte til indhentning af ekspertråd, analyse af markedsudsigterne, valg af projektlokalisering, ansøgning om anlægs- og driftstilladelser; opstilling af finansieringsplaner, forberedelse af udbud, uddannelse af operatører og idriftsættelse af anlæg. beskæftigelsesmæssige forhold. Sigtet med de i stk. 1, litra e), omhandlede målrettede aktioner er at lette og fremskynde investeringer i ny driftskapacitet for energiproduktion fra vedvarende kilder ved at yde finansieringsstøtte, således at perifere omkostninger og serviceomkostninger ved projekter for vedvarende energi nedbringes, for på den måde at overvinde de eksisterende ikke-tekniske hindringer. Under denne aktion vil der, med særlig hensyntagen til små og mellemstore virksomheder, bl. a. blive ydet støtte til indhentning af ekspertråd, analyse af markedsudsigterne, valg af projektlokalisering, ansøgning om anlægs- og driftstilladelser; opstilling af finansieringsplaner, forberedelse af udbud, uddannelse af operatører og idriftsættelse af anlæg. De målrettede aktioner vil vedrøre projekter på områderne for: De målrettede aktioner vil vedrøre projekter på områderne for: biomasse, herunder energiafgrøder, brænde, restprodukter fra skov- og landbrug, kommunalt affald, flydende biobrændsler og biogas solvarme og solcelle elektricitet 10 biomasse, herunder energiafgrøder, brænde, restprodukter fra skov- og landbrug, kommunalt affald, som ikke kan genanvendes, flydende biobrændsler og biogas solvarme og solcelle elektricitet passive og aktive solenergisystemer i bygninger små vandkraftprojekter ( < 1 0 M W) vindkraft geotermisk energi. passive og aktive solenergisystemer i bygninger små vandkraftprojekter ( < 1 0 M W) vindkraft geotermisk energi. Artikel 3 Artikel 3 Alle omkostninger i forbindelse 1 med de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), c) og f), afholdes af Fællesskabet. Alle omkostninger i forbindelse med de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), c) og f), afholdes af Fællesskabet. Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til programmet af de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b) og-d^ udgør højst 50 % af de samlede omkostninger, idet restbeløbet finansieres af offentlige eller private kilder eller en kombination heraf. Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til programmet af de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), fastlægges årligt for hver af de målrettede aktioner i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2. Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til programmet af de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), udgør højst 50 % af de samlede omkostninger, idet restbeløbet finansieres af offentlige eller private kilder eller en kombination heraf. Fællesskabets bidrag til finansiering i henhold til programmet af de aktioner og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra e), fastlægges årligt for hver af de målrettede aktioner i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2. Artikel 4 Artikel 4 Gennemførelsen af programmet påhviler Kommissionen. Gennemførelsen af programmet påhviler Kommissionen. Der fastlægges betingelser og retningslinjer for tildeling af finansieringsmidler til de i Der fastlægges betingelser og retningslinjer for tildeling af finansieringsmidler til de i il artikel 2, stk. 1, omhandlede aktioner og foranstaltninger for et år ad gangen under hensyntagen til: artikel 2, stk. 1, omhandlede aktioner og foranstaltninger for et år ad gangen under hensyntagen til: a) b) c) d) de prioriteringer, som medlemsstaterne og Kommissionen har fastlagt i deres programmer til fremme af vedvarende energi kriterier vedrørende de vedvarende energikilders rentabilitet og udnyttelsespotentiale og deres virkninger for beskæftigelse og miljø, herunder navnlig nedbringelse af C02- emissionerne for den i artikel 2, stk. 1, litra e), omhandlede aktions vedkommende: bistandens relative omkostninger, størrelsen af den forventede nye produktionskapacitet og omfanget af det tværregionale og/eller tværnationale udbytte a) b) c) de prioriteringer, som medlemsstaterne og Kommissionen har fastlagt i deres programmer til fremme af vedvarende energi kriterier vedrørende de vedvarende energikilders rentabilitet og udnyttelsespotentiale og deres virkninger for beskæftigelse og miljø, herunder navnlig nedbringelse af C02- emissioneme for den i artikel 2, stk. 1, litra e), omhandlede aktions vedkommende: bistandens relative omkostninger, dens kommercielle gennemførlighed på lang sigt og størrelsen af den forventede nye produktionskapacitet og omfanget af det tværregionale og/eller tværnationale udbytte principperne I traktatens artikel 92 og de relevante EF- retningslinjer for statsstøtte af miljøbeskyttelseshensyn d) principperne I traktatens artikel 92 og de relevante EF- retningslinjer for statsstøtte af miljøbeskyttelseshensyn Under udarbejdelsen af disse betingelser og retningslinjer bistås Kommissionen af det i artikel 5 omhandlede udvalg. Under udarbejdelsen af disse betingelser og retningslinjer bistås Kommissionen af det i artikel 5 omhandlede udvalg. 12 Artikel 5 Artikel 5 Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til de pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under til de pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 13 Artikel 6 Artikel 6 1 2. I løbet af programmets andet år aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at fremme vedvarende energi på EF-niveau og i medlemsstaterne; der henvises herunder specielt til de mål, der er anført i artikel 1. Rapporten ledsages af forslag til eventuelle nødvendige ændringer af programmet på baggrund af disse resultater. Ved programmets udløb evaluerer Kommissionen de resultater, der er opnået ved gennemførelsen af denne beslutning, og sammenhængen mellem de enkelte landes og Fællesskabets aktioner. Kommissionen aflægger rapport herom til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. I løbet af programmets andet år aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at fremme vedvarende energi på EF-niveau og i medlemsstaterne; der henvises herunder specielt til de mål, der er anført i artikel 1. Rapporten ledsages af forslag til eventuelle nødvendige ændringer af programmet på baggrund af disse resultater. Ved programmets udløb evaluerer Kommissionen de resultater, der er opnået ved gennemførelsen af denne beslutning, og sammenhængen mellem de enkelte landes og Fællesskabets aktioner. Kommissionen aflægger rapport herom til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Artikel 7 Artikel 7 Programmet står åbent for deltagelse fra associerede lande i Øst- og Centraleuropa i overensstemmelse med de betingelser for deltagelse i EF-programmer, der er fastlagt i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne eller i selve associeringsaftalerne. Programmet står åbent for deltagelse fra Cypern på grundlag af tillægsbevillinger efter de samme regler som dem, der gælder for EFTA/EØS-lande, og efter Programmet står åbent for deltagelse fra associerede lande i Øst- og Centraleuropa i overensstemmelse med de betingelser for deltagelse i EF-programmer, der er fastlagt i tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne eller i selve associeringsaftalerne. Programmet står åbent for deltagelse fra Cypern på grundlag af tillægsbevillinger efter de samme regler som dem, der gælder for EFTA/EØS-lande, og efter 14 fremgangsmåder, som skal fastlægges ved aftale med disse lande. fremgangsmåder, som skal fastlægges ved aftale med disse lande. Artikel 8 Artikel 8 Denne beslutning anvendes fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. Denne beslutning anvendes fra 1. januar 1998 til 31. december 2002. Artikel 9 Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. EFTnr. L 167 af 9. 7. 1993, s. 31 KOM (94) 659 af 11. 1. 1995 KOM (95) 682 af 13. 12. 1995 EFT nr. C 211 af 22. 7. 1996, s. 27 KOM(96)576 endelig udg. 20. 11. 1996 EFT nr. C 362 af 2. 12. 1996, s. 279 EFT C 167 of 2. 6. 1997, s. 160 EFT nr. L 235 af 18. 9. 1993, s. 41 EFTnr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1 EFTnr. L 86 af 4. 4. 1996, s. 69 15 ISSN 0254-1459 KOM(97) 646 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 01 Katalognummer : CB-CO-97-656-DA-C ISBN 92-78-28310-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg U


title: Richtlinie 98/11/EG der Kommission vom 27. Januar 1998 zur Durchführung der Richtlinie 92/75/EWG des Rates betreffend die Energieetikettierung für Haushaltslampen (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
European standard
consumer information
energy consumption
labelling
lighting equipment

text: 10. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 71/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) RICHTLINIE 98/11/EG DER KOMMISSION vom 27. Januar 1998 zur Durchführung der Richtlinie 92/75/EWG des Rates betreffend die Energieetikettierung für Haushaltslampen (Text von Bedeutung für den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 92/75/EWG des Rates vom 22. September 1992 über die Angabe des Verbrauchs an Energie und anderen Ressourcen durch Haushaltsgeräte mittels einheitlicher Etiketten und Produktinformatio- nen (1), insbesondere auf die Artikel 9 und 12, in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß der Richtlinie 92/75/EWG obliegt es der Kommis- sion, Durchführungsrichtlinien für Haushaltsgeräte, ein- schließlich Lichtquellen (Lampen), zu erlassen. Der Energieverbrauch von Lampen macht einen beträcht- lichen Teil des Gesamtenergiebedarfs der Gemeinschaft aus. Von einer Senkung des Energieverbrauchs dieser Lampen sind bedeutende Energieeinsparungen zu erwar- ten. Das Europäische Komitee für Normung (CEN) und das Europäische Komitee für elektrotechnische Normung (CENELEC) sind als zuständige Gremien anerkannt, um harmonisierte Normen im Einklang mit den am 13. November 1984 unterzeichneten allgemeinen Leitsätzen für die Zusammenarbeit zwischen der Kommission und diesen beiden Institutionen auszuarbeiten. Eine harmoni- sierte Norm im Sinne dieser Richtlinie ist eine von CENELEC im Auftrag der Kommission entsprechend der Richtlinie 83/189/EWG des Rates vom 28. März 1983 über ein Informationsverfahren auf dem Gebiet der tech- nischen Normen und Vorschriften (2), zuletzt geändert durch die Entscheidung 96/139/EG der Kommission (3), im Einklang mit diesen allgemeinen Leitsätzen erarbeitete technische Spezifikation (Europäische Norm oder Harmo- nisierungsdokument). Die in dieser Richtlinie vorgesehenen Maßnahmen ent- sprechen der Stellungnahme des gemäß Artikel 10 der Richtlinie 92/75/EWG eingesetzten Ausschusses — HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: Artikel 1 Die Gemeinschaft bekräftigt ihr Interesse an einem inter- nationalen Normensystem, in dessen Rahmen Normen ausgearbeitet werden können, die im internationalen Handel allgemein angewandt werden und den Anforde- rungen der Gemeinschaftspolitik entsprechen, und fordert die ihre europäischen Normenorganisationen auf, Zusammenarbeit mit internationalen Normenorganisatio- nen fortzusetzen. (1) Diese Richtlinie gilt für mit Netzspannung betriebene Haushaltslampen (Glühlampen und Leuchtstofflampen mit integriertem Vorschaltgerät) und Haushaltsleucht- stofflampen (einschließlich ein- und zweiseitig gesockelte Lampen und Lampen ohne integriertes Vorschaltgerät), selbst wenn diese nicht zur Verwendung im Haushalt vermarktet werden. (1) ABl. L 297 vom 13. 10. 1992, S. 16. (2) ABl. L 109 vom 26. 4. 1983, S. 8. (3) ABl. L 32 vom 10. 2. 1996, S. 31. L 71/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 3. 98 Wenn das Gerät vom Endverbraucher demontiert werden kann, ist die „Lampe“ im Sinne dieser Richtlinie die eigentliche Lichtquelle. (2) Vom Geltungsbereich dieser Richtlinie sind ausge- schlossen: a) Lampen mit einem Lichtstrom von über 6500 Lumen (lm), b) Lampen mit einer Leistungsaufnahme von unter 4 Watt (W), c) Reflektorlampen, d) Lampen, die in erster Linie für den Einsatz mit ande- ren Energiequellen, z. B. Batterien, vermarktet wer- den, e) Lampen, die nicht in erster Linie für die Erzeugung sichtbaren Lichts (im Wellenlängenbereich zwischen 400 und 800 nm) vermarktet werden, f) Lampen, die als Teil eines Gerätes vermarktet werden, dessen Hauptverwendungszweck nicht die Erzeugung von Licht ist. Wenn die Lampe jedoch getrennt zum Kauf, zur Vermietung oder zum Ratenkauf angeboten oder ausgestellt wird (z. B. als Ersatzteil), fällt sie unter diese Richtlinie. (3) Lampen gemäß Absatz 2 können mit einem Etikett und einem Datenblatt gemäß dieser Richtlinie versehen werden, wenn für derartige Lampen in Übereinstimmung mit Absatz 4 harmonisierte Meßnormen verabschiedet und veröffentlicht worden sind. (4) Die in dieser Richtlinie geforderten Angaben werden anhand harmonisierter Normen ermittelt, deren Referenz- nummern im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaf- ten veröffentlicht wurden und für die die Mitgliedstaaten die Referenznummern der sie umsetzenden einzelstaatli- chen Normen veröffentlicht haben. (5) Die in Absatz 4 genannten harmonisierten Normen werden im Auftrag der Kommission in Übereinstimmung mit der Richtlinie 83/189/EWG ausgearbeitet. (6) Die in dieser Richtlinie verwendeten Begriffe sind, sofern sich aus dem Zusammenhang nichts anderes ergibt, im Sinne der Richtlinie 92/75/EW zu verstehen. Artikel 2 (1) Die in Artikel 2 Absatz 3 der Richtlinie 92/75/EWG genannte technische Dokumentation umfaßt: a) Name, Warenzeichen und Anschrift des Lieferanten, b) eine allgemeine, für eine eindeutige Identifizierung ausreichende Gerätebeschreibung der Lampe, c) Angaben und gegebenenfalls Zeichnungen zu den wichtigsten Konstruktionsmerkmalen der Lampen- type, insbesondere zu den Eigenschaften, die sich spürbar auf ihren Energieverbrauch auswirken, d) Berichte über entsprechende Messungen, die nach Prüfverfahren durchgeführt wurden, die in den in Artikel 1 Absatz 4 genannten harmonisierten Normen festgelegt sind, e) gegebenenfalls Betriebsanleitungen. (2) Die Merkmale des in Artikel 2 Absatz 1 der Richtli- nie 92/75/EWG genannten Etiketts sind in Anhang I dieser Richtlinie festgelegt. Das Etikett wird außen auf der Verpackung jeder einzelnen Lampe angebracht oder aufgedruckt oder beigefügt. Deutlichkeit und Sichtbarkeit des Etiketts dürfen nicht durch andere Angaben oder Aufdrucke, die auf der Verpackung angebracht, aufge- druckt oder beigefügt sind, beeinträchtigt werden. In Anhang I ist auch festgelegt, wie das Etikett auf sehr kleinen Verpackungen angebracht werden kann. (3) Das in Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 92/75/EWG genannten Datenblatt ist in Anhang II dieser Richtlinie festgelegt. (4) Wird eine Lampe unter den in Artikel 5 der Richtli- nie 92/75/EWG aufgeführten Bedingungen und über Druckerzeugnisse, z. B. einen Versandhauskatalog, zum Verkauf, zur Vermietung oder zum Ratenkauf angeboten, so muß die Druckschrift alle in Anhang III dieser Richtli- nie aufgeführten Angaben enthalten. (5) Die auf dem Etikett und im Datenblatt angegebene Energieeffizienzklasse wird gemäß Anhang IV festgelegt. Artikel 3 Die Mitgliedstaaten treffen alle zweckdienlichen Maßnah- men, um sicherzustellen, daß sämtliche in ihrem Hoheits- gebiet niedergelassenen Lieferanten und Händler ihren Verpflichtungen aus dieser Richtlinie nachkommen. Artikel 4 (1) Die Mitgliedstaaten erlassen und veröffentlichen die erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie bis zum 15. Juni 1999 nachzukommen. Sie setzen die Kommission unverzüglich davon in Kennt- nis. Sie wenden diese Vorschriften ab 1. Juli 1999 an. Die Mitgliedstaaten gestatten jedoch bis zum 31. Dezem- ber 2000 10. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 71/3 a) das Inverkehrbringen, den Vertrieb und/oder das Aus- Artikel 5 stellen von Lampen, b) die Verteilung von Produktbroschüren gemäß Artikel 3 Absatz 2 der Richtlinie 92/75/EWG und von in Artikel 2 Absatz 4 dieser Richtlinie genannten Druckerzeugnissen, die nicht den Bestimmungen dieser Richtlinie entspre- chen. Bei dem Erlaß der Vorschriften nach Unterabsatz 1 nehmen die Mitgliedstaaten in diesen Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentli- chung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten dieser Bezugnahme. (2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut der innerstaatlichen Vorschriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen. Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften in Kraft. Artikel 6 Diese Richtlinie ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Brüssel, den 27. Januar 1998 Für die Kommission Christos PAPOUTSIS Mitglied der Kommission L 71/4 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 3. 98 ANHANG I DAS ETIKETT Gestaltung des Etiketts 1. Für das Etikett ist eines der nachstehenden Muster zu verwenden. Wenn das Etikett nicht auf die Verpackung gedruckt, sondern separat darauf angebracht wird, ist die farbige Version zu verwenden. Wenn die „Schwarzweiß-Version“ verwendet wird, darf die Lesbarkeit des Etiketts durch die Farbe des Untergrunds oder eventueller Aufdrucke nicht beeinträchtigt werden. 2. Anmerkungen zu den Angaben auf dem Etikett: Anmerkung I) Energieeffizienzklasse einer Lampe, wird gemäß Anhang IV ermittelt. Die Angabe erfolgt durch einen in Höhe der jeweiligen Klasse aufgedruckten Pfeil. Lichtstrom der Lampe, ausgedrückt in Lumen (lm), ermittelt nach den Prüfverfahren, die in den Artikel 1 Absatz 4 genannten harmonisierten Normen festgelegt sind. II) III) Eingangsleistungsaufnahme der Lampe, ausgedrückt in Watt (W), ermittelt nach den Prüfverfah- ren, die in den in Artikel 1 Absatz 4 genannten harmonisierten Normen festgelegt sind. IV) Mittlere Nennlebensdauer der Lampe, ausgedrückt in Stunden (h), ermittelt nach den Prüfverfah- ren, die in den in Artikel 1 Absatz 4 genannten harmonisierten Normen festgelegt sind. Wenn auf der Verpackung keine anderen Angaben zur Lebensdauer der Lampe gemacht werden, kann diese Angabe entfallen. 3. Wenn die unter Nummer 2 Anmerkungen II, III und ggf. IV festgelegten Angaben an anderer Stelle auf der Lampenverpackung gemacht werden, können sie — genau wie der dafür vorgesehene Kasten — auf dem Etikett entfallen. Für das Etikett ist dann eines der nachstehenden Muster zu verwenden: 10. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 71/5 Druck 4. Angaben zum Druck des Etiketts: 4 2. 5 13 pt Helvetica Bold 25 pt Helvetica Bold 11 pt Helvetica Bold Das Etikett muß einen mindestens 5 mm breiten Rand haben (wie abgebildet). Wenn die Verpackung nicht genügend Platz für das Etikett und diesen Rand bietet oder dadurch mehr als 50 % der Oberfläche der größten Seite eingenommen würde, können das Etikett und der Rand so lange verkleinert werden, wie beide Voraussetzungen erfüllt bleiben. Das Etikett darf jedoch in keinem Fall auf weniger als 40 % seiner Originallänge und -breite verkleinert werden. Ist die Verpackung für ein solches verkleinertes Etikett zu klein, so muß das Etikett der Lampe oder der Verpackung beigefügt werden. Wo ein Etikett von voller Größe zusammen mit der Lampe ausgestellt ist (z. B. an dem Regal, auf dem die Lampe ausgestellt ist), kann das Etikett auf der Verpackung entfallen. Verwendete Farben: Farbige Version: CMGS — Cyan, Magenta, Gelb, Schwarz Bsp. : 07X0: 0 % Cyan, 70 % Magenta, 100 % Gelb, 0 % Schwarz. L 71/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 3. 98 Pfeile: A: X0X0 B: 70X0 C: 30X0 D: 00X0 E: 03X0 F: 07X0 G: 0XX0 Umrandung: X070 Text in schwarz, Hintergrung weiß. 10. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 71/7 ANHANG II Das Datenblatt Das Datenblatt enthält die für das Etikett festgelegten Angaben (1). (1) Bei Nichtlieferung der Produktbroschüren kann das an das Produkt angebrachte Etikett als Datenblatt dienen. ANHANG III VERSANDHANDEL UND ANDERE ARTEN DES FERNABSATZES Die in Artikel 2 Absatz 4 genannten Versandhauskataloge und anderen Druckerzeugnisse müssen entweder eine Abbildung des Etiketts oder die nachstehenden Angaben in der angegebenen Reihenfolge enthalten: Die in Artikel 2 Absatz 4 genannten Versandhauskataloge und anderen Druckerzeugnisse müssen die nachstehenden Angaben in der angegebenen Reihenfolge enthalten: 1. Energieeffizienzklasse (Anhang I Anmerkung I) ausgedrückt als „Energieeffizienzklasse. auf einer Skala von A (sehr effizient) bis G (weniger effizient)“. Wenn diese Angabe in Tabellenform erfolgt, ist eine andere Darstellung möglich, sofern deutlich wird, daß die Skala von A (sehr effizient) bis G (weniger effizient) reicht. 2. Lichtstrom der Lampe (Anhang I Anmerkung II) 3. Leistungsaufnahme (Anhang I Anmerkung III) 4. Mittlere Nennlebensdauer der Lampe (Anhang I Anmerkung IV) (wenn im Katalog keine anderen Angaben zur Lebensdauer der Lampe gemacht werden, kann diese Angabe entfallen) L 71/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 10. 3. 98 ANHANG IV Die Energieeffizienzklasse einer Lampe wird wie folgt ermittelt: Lampen sind in Klasse A einzustufen, wenn: — Leuchtstofflampen ohne integriertes Vorschaltgerät (Lampen, die ein Vorschaltgerät oder ein anderes Gerätesystem benötigen, um an das Netz angeschlossen zu werden): W # 0,15 ˛WΦ + 0,0097 Φ — Andere Lampen ˛WΦ + 0,0103 Φ W # 0,24 wobei Φ der Lichtstrom der Lampe in Lumen (lm) und W die Leistungsaufnahme der Lampe in Watt (W) ist. Wird eine Lampe nicht in Klasse A eingestuft, so wird eine Referenzleistung WR wie folgt berechnet: WR = 0,88 ˛WΦ + 0,049 Φ, für Φ. 34 lumen für Φ # 34 lumen 0,2 Φ, wobei Φ der Lichtstrom der Lampe in Lumen (lm) ist. Daraufhin wird der Energieeffizienzindex EI wie folgt ermittelt: EI = W WR 1 wobei W die Leistungsaufnahme der Lampe in Watt (W) ist. Die Energieeffizienzklasse wird dann entsprechend der nachstehenden Tabelle ermittelt: Energieeffizienzklasse B C D E F G Energieeffizienzindex EI EI , 60 % 60 % # EI , 80 % 80 % # EI , 95 % 95 % # EI , 110 % 110 % # EI , 130 % EI $ 130 %


title: RÈGLEMENT (CE) N° 205/98 DE LA COMMISSION du 27 janvier 1998 fixant les prix communautaires à la production et les prix communautaires à l'importation pour les oeillets et les roses pour l'application du régime à l'importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d'Israël, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza

eurovoc_concepts:
Cyprus
Middle East
Morocco
floriculture
import policy
producer price

text: 28. 1. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 21/9 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 205/98 DE LA COMMISSION du 27 janvier 1998 fixant les prix communautaires (cid:133) la production et les prix communautaires (cid:133) l’importation pour les œillets et les roses pour l’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CEE) no 4088/87 du Conseil, du vu le r(cid:138)glement 21 d(cid:130)cembre 1987, d(cid:130)terminant les conditions d’applica- tion des droits de douane pr(cid:130)f(cid:130)rentiels (cid:133) l’importation de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1300/97 (2), et notamment son article 5 paragraphe 2 point a), consid(cid:130)rant que, en application de l’article 2 paragraphe 2 et de l’article 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 4088/87 pr(cid:130)cit(cid:130), des prix communautaires (cid:133) l’importation et des prix communautaires (cid:133) la production sont fix(cid:130)s tous les quinze jours pour les œillets les œillets uniflores (standard), multiflores (spray), les roses (cid:133) grande fleur et les roses (cid:133) petite fleur, applicables pour des p(cid:130)riodes de deux semaines; que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 1er ter du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 700/88 de la Commission, du 17 mars 1988, portant certaines modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime applicable (cid:133) l’importation dans la Communaut(cid:130) de certains produits de la floriculture originaires de Chypre, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie et du Maroc ainsi que de Cisjordanie et de la bande de Gaza (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2062/97 (4), ces prix sont fix(cid:130)s pour des p(cid:130)riodes de deux semaines sur la base des donn(cid:130)es pond(cid:130)- r(cid:130)es fournies par les (cid:144)tats membres; qu’il est important que ceux-ci soient fix(cid:130)s sans d(cid:130)lai pour pouvoir d(cid:130)ter- miner les droits de douane (cid:133) appliquer; que, (cid:133) cet effet, il est opportun de pr(cid:130)voir la mise en vigueur imm(cid:130)diate du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les prix communautaires (cid:133) la production et les prix communautaires (cid:133) l’importation pour les œillets uniflores (standard), les œillets multiflores (spray), les roses (cid:133) grande fleur et les roses (cid:133) petite fleur vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er ter du r(cid:138)glement (CEE) no 700/88, pour une p(cid:130)riode de deux semaines, sont fix(cid:130)s en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 28 janvier 1998. Il est applicable du 28 janvier au 10 f(cid:130)vrier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 382 du 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 du 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 72 du 18. 3. 1988, p. 16. (4) JO L 289 du 22. 10. 1997, p. 1. L 21/10 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 1. 98 ANNEXE P(cid:130)riode: 28 janvier – 10 f(cid:130)vrier 1998 (en (cid:130)cus par 100 pi(cid:138)ces) Prix communautaires (cid:133) la production Œillets uniflores (standard) Œillets multiflores (spray) Roses (cid:133) grande fleur Roses (cid:133) petite fleur Prix communautaires (cid:133) l’importation Isra(cid:137)l Maroc Chypre Jordanie Cisjordanie et bande de Gaza 13,20 11,68 47,65 21,90 Œillets uniflores (standard) 15,11 15,85 — — — Œillets multiflores (spray) Roses (cid:133) grande fleur Roses (cid:133) petite fleur 12,46 14,86 — — — 20,31 19,69 — — — — — — — —


title: Poslovnik Sveta za sodelovanje med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi z dne 27. januarja 1998

text: 178 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 28 21998D0321(01) 21. 3. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 87/17 POSLOVNIK SVETA ZA SODELOVANJE med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi z dne 27. januarja 1998 (98/228/ES) SVET ZA SODELOVANJE JE ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o vzpo- stavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi, podpisanega na Krfu 24. junija 1994, v nadaljevanju „Sporazum“, in zlasti njegovih členov 90 do 93 (1), Praviloma bi moral biti uradnik vodja misije Ruske federacije pri Evropskih skupnostih ali vodja stalnega predstavništva pri EU ali višji uradnik. V vseh drugih primerih sporoči član, ki želi, da bi ga zastopali, ime svojega zastopnika predsedniku že pred sejo, na kateri naj bi ga zastopali. Zastopnik člana Sveta za sodelovanje ima vse njegove pravice. ob upoštevanju Protokola k Sporazumu, podpisanega v Bruslju 21. maja 1997, Člen 4 Delegacije ker je začel Sporazum veljati 1. decembra 1997, Člane Sveta za sodelovanje lahko spremljajo uradniki. SPREJEL NASLEDNJI POSLOVNIK: Člen 1 Predsedstvo Svetu za sodelovanje predseduje vsakih 12 mesecev izmenično član Sveta Evropske unije v imenu Skupnosti in njihovih držav članic in član vlade Ruske federacije. Začetno obdobje začne teči z dnem prve seje Sveta za sodelovanje in se konča 31. decembra istega leta. Predsednika se pred vsako sejo obvesti o predvideni sestavi in o vodji delegacije vsake pogodbenice. Z namenom pridobitve informacij o določenih temah, lahko Svet za sodelovanje na svoje seje povabi tudi druge osebe. Člen 5 Sekretariat Uradnik generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik, ki ga imenuje Ruska federacija, delata skupaj kot sekretarja Sveta za sodelovanje. Člen 2 Seje Člen 6 Dokumenti Svet za sodelovanje se sestaja redno enkrat letno na ministrski ravni. Na predlog katere koli pogodbenice se, če se le-te strinjajo, lahko skliče posebno zasedanje Sveta za sodelovanje. Seje Sveta za sodelovanje skličeta po dogovoru pogodbenic skupno oba tajnika. Člen 3 Člani in njihovo zastopstvo v Svetu za sodelovanje Če se člani Sveta za sodelovanje ne morejo udeležiti sej, jih v smislu člena 91 Sporazuma lahko zastopa v ta namen imenovani minister ali uradnik. (1) UL L 327, 28. 11. 1997, str. 1. Kadar posvetovanja Sveta za sodelovanje temeljijo na pisnih dodatnih dokumentih, in razpošljeta vsem kot dokumente Sveta za sodelovanje oba sekretarja. dokumente oštevilčita takšne Člen 7 Korespondenca Vsa obvestila, naslovljena na Svet za sodelovanje ali na predsednika Sveta za sodelovanje, se pošljejo obema sekretarjema Sveta za sodelovanje. Sekretarja zagotovita, da se korespondenca pošlje predsedniku Sveta za sodelovanje, in da se, kadar je to primerno, razpošlje v obliki dokumentov iz člena 6, vsem drugim članom Sveta za 11/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 179 sodelovanje. Razposlana korespondenca se pošlje Generalnemu Sekretariatu Komisije, stalnemu predstavništvu držav članic pri EU in misiji Ruske federacije v Bruslju. Obvestila predsednika Sveta za sodelovanje pošlje prejemnikom njegov sekretar, in, kjer je to primerno, se razpošljejo kot dokumenti iz člena 6 vsem drugim članom Sveta za sodelovanje na naslove, ki so navedeni v prejšnjem odstavku. Člen 8 Dnevni red za seje Člen 10 Priporočila 1. Svet za sodelovanje pripravi ustrezna priporočila na podlagi soglasja obeh pogodbenic. V obdobju med dvema zasedanjema lahko Svet za sodelovanje pripravlja priporočila ali potrjuje zapisnike po pisnem postopku, če se pogodbenici s tem strinjata. Pisni postopek je uradna izme- njava pisem med obema sekretarjema, ki delujeta po dogovoru s pogodbenicama. 1. Za vsako sejo se z obema pogodbenicama dogovori začasni dnevni red. Sekretar ga pošlje na naslove iz člena 7, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje. 2. Priporočila Sveta za sodelovanje v smislu člena 90 Sporazuma se naslovijo kot „priporočilo“, čemur sledi zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in splošni opis posamezne teme. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je katerikoli od obeh sekretarjev najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja prejela dodatno dokumentacijo najpozneje na datum odpošiljanja dnevnega reda. Svet za sodelovanje sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že uvrščene na začasni dnevni redu, se nanj lahko uvrsti le tiste točke, s katerimi se strinjata obe pogodbenici. 2. Časovni roki, navedeni v odstavku 1, se lahko skrajšajo po dogovoru s pogodbenicama, pri čemer se upoštevajo zahteve posameznega primera. Člen 9 Zapisnik Sekretarja skupaj sestavita osnutek zapisnika vsake seje v dveh verodostojnih izvodih. Na splošno navaja zapisnik za vsako točko na dnevnem redu: — dokumentacijo, predloženo Svetu za sodelovanje, — izjave, katerih vključitev v zapisnik je zahteval član Sveta za sodelovanje, — dana priporočila, dogovorjene izjave in sprejete sklepe o posa- meznih točkah. Zapisnik vključuje tudi seznam članov Sveta za sodelovanje ali njihovih zastopnikov, ki so se udeležili seje. Priporočila Sveta za sodelovanje overita sekretarja in oba verodostojna izvoda podpiše vodja delegacije obeh pogodbenic. Priporočila se pošljejo na vsak naslov iz zgornjega člena 7 kot dokumenti Sveta za sodelovanje. Člen 11 Javnost Razen če ni odločeno drugače, seje Sveta za sodelovanje niso javne. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo priporočil Sveta za sodelovanje v svojem uradnem listu. Člen 12 Jeziki Uradni jeziki Sveta za sodelovanje so uradni jeziki pogodbenic. Svet za sodelovanje običajno opira svoja posvetovanja na dokumentaciji, ki je pripravljena v teh jezikih. Člen 13 Stroški Osnutek zapisnika se najpozneje en mesec po vsaki seji predloži Svetu za sodelovanje v odobritev. Po odobritvi sekretarja podpi- šeta oba verodostojna izvoda zapisnika in pogodbenici ju arhivirata. Izvod zapisnika se pošlje na vsak naslov iz zgornjega člena 7. Evropske skupnosti in Ruska federacija krijejo vsaka svoje stroške, ki so nastali zaradi njihove udeležbe na sejah Sveta za sodelovanje, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske stroške. 180 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 28 Stroške, ki so povezani s tolmačenjem na sejah in prevajanjem dokumentov, krijejo Evropske razen stroškov, povezanih s tolmačenjem oziroma prevajanjem iz enega od uradnih jezikov Evropskih skupnosti v ruščino, ki jih krije Ruska federacija. skupnosti, Druge stroške, ki so povezani s tehnično organizacijo sej, vključno s stroški povezanimi z razmnoževanjem dokumentov, ki se uporabljajo na sejah, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje. Člen 14 Odbor za sodelovanje govih obveznosti. Sestavljajo ga predstavniki Komisije Evropskih skupnosti in predstavniki članov Sveta Evropske unije na eni strani in predstavniki vlade Ruske federacije na drugi strani, obi- čajno na ravni višjih državnih uslužbencev. 2. Odbor za sodelovanje pripravi seje in posvetovanja Sveta za sodelovanje, spremlja izvajanje priporočil Sveta za sodelovanje, kadar je to primerno, in na splošno zagotavlja kontinuiteto part- nerstva in ustrezno delovanje Sporazuma. Vse predloge ali osnutke priporočil predloži v sprejetje Svetu za sodelovanje. 3. Posvetovanja, na katera se nanašajo členi 16, 17 in 53 ter Pri- loga 2 Sporazuma, potekajo v okviru Odbora za sodelovanje. Posvetovanja se lahko nadaljujejo v okviru Sveta za sodelovanje, če se pogodbenici strinjata. 1. V skladu s členom 92 Sporazuma se tako ustanovi Odbor za sodelovanje, ki je v pomoč Svetu za sodelovanje pri izvajanju nje- 4. Poslovnik Odbora za sodelovanje je priložen temu poslovniku. 11/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 181 PRILOGA POSLOVNIK ODBORA ZA SODELOVANJE Člen 1 Predsedstvo Člen 6 Dnevni red sej Odboru za sodelovanje predseduje vsakih 12 mesecev izmenično predstavnik Komisije Evropskih skupnosti v imenu Skupnosti in njihovih držav članic in predstavnik vlade Ruske federacije. Prvo obdobje se začne na datum prve seje Odbora za sodelovanje in se konča 31. decembra istega leta. V tem obdobju in naknadno v vsakem 12-mesečnem obdobju predseduje Odboru za sodelo- vanje pogodbenica, ki predseduje Svetu za sodelovanje. Člen 2 Seje 1. Sekretarja Odbora za sodelovanje pripravita začasni dnevni red za vsako sejo. Pošlje se na naslove iz člena 4, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na datum odpošiljanja dnev- nega reda prejela dodatno dokumentacijo. Odbor za sodelovanje se sestaja enkrat letno in po dogovoru s pogodbenicama, kadar okoliščine to zahtevajo. Odbor za sodelovanje sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na začasnem dnevnem redu, se nanj, v kolikor se pogodbenici s tem strinjata, lahko uvrsti druge točke. Vsaka seja Odbora za sodelovanje poteka v času in na kraju, o katerih se dogovorita pogodbenici. Seje Odbora za sodelovanje skupno skličeta oba sekretarja. 2. Časovni roki, navedeni v odstavku 1, se lahko skrajšajo po dogovoru s pogodbenicama, pri čemer se upoštevajo zahteve posameznih primerov. Člen 3 Delegacije 3. Odbor za sodelovanje lahko povabi na svoje seje tudi druge osebe, da pridobi informacije o določenih temah. Predsednik se pred vsako sejo obvesti o predvideni sestavi dele- gacije vsake pogodbenice. Člen 7 Zapisnik Člen 4 Sekretariat Za vsako sejo se piše zapisnik. Zapisnik povzema vse sklepe, ki jih je sprejel Odbor za sodelovanje. Uradnik Komisije Evropskih skupnosti in uradnik Vlade Ruske federacije delata skupaj kot sekretarja Odbora za sodelovanje. Ko Odbor za sodelovanje sprejme zapisnik, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa ga arhivira. Izvod zapisnika se pošlje na vsak naslov iz zgornjega člena 4 te priloge. Vsa obvestila, ki so na podlagi te priloge namenjena predsedniku Odbora za sodelovanje oziroma jih ta pošlje, se pošljejo sekretarjema Odbora za sodelovanje in sekretarjema Sveta za sodelovanje ter predsedniku Sveta za sodelovanje. Člen 8 Priporočila Člen 5 Javnost Razen če ni odločeno drugače, seje Odbora za sodelovanje niso javne. Odbor za sodelovanje ne daje priporočil, razen v posebnih pri- merih, v katerih ga za to pooblasti Svet za sodelovanje na podlagi člena 92. 2 Sporazuma. V takšnih primerih se te listine naslovijo kot „priporočilo“, čemur sledi zaporedna številka, datum njiho- vega sprejetja in opis njihove teme. Priporočila se posredujejo po skupnem dogovoru med pogodbenicama. 182 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 28 Priporočila Odbora za sodelovanje se pošljejo na vsak naslov iz člena 4 te priloge. Odbor za sodelovanje se lahko odloči za objavo takšnih priporočil. Priporočila Odbora za sodelovanje podpišejo predsednik in sekre- tarja. nih s tolmačenjem oziroma prevajanjem iz enega od uradnih jezi- kov Evropskih skupnosti v ruščino, ki jih krije Ruska federacija. Druge stroške, ki so povezani s tehnično organizacijo sej, vključno s stroški za razmnoževanje dokumentov, ki se uporabljajo na sejah, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje. Člen 9 Stroški Člen 10 Pododbori in delovne skupine Skupnost in Ruska federacija krijeta svoje stroške, ki so nastali zaradi njune udeležbe na sejah Odbora za sodelovanje, in stroške svojih pododborov in delovnih skupin, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške, ki so povezani s tolmačenjem na sejah in prevajanjem dokumentov, krijejo Evropske skupnosti, razen stroškov, poveza- Odbor za sodelovanje lahko imenuje pododbore in delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih obveznosti. Sled- nji delajo pod nadzorom Odbora za sodelovanje in mu po vsaki seji poročajo. Pododbori in delovne skupine ne dajejo priporočil. Odbor za sodelovanje lahko spreminja obseg pooblastil svojih pododborov oziroma delovnih skupin ali ta pooblastila odvzame, ali ustanovi dodatne pododbore oziroma delovne skupine