title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4226/97 af Cristiana MUSCARDINI , Gianfranco FINI , Amedeo AMADEO , Roberta ANGELILLI , Spalato BELLERE' , Marco CELLAI , Gastone PARIGI , Sebastiano MUSUMECI , Salvatore TATARELLA , Antonio TRIZZA til Rådet. Tilbagelevering af formuer til ofrene for jødeudryddelserne

eurovoc_concepts:
Germany
National Socialism
central bank
gold
theft
war
war crime
war damage
war victim

text: 17. 7. 98 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 223/75 Svar fra Martin Bangemann p(cid:229) Kommissionens vegne (12 marts 1998) Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) de problemer, som det (cid:230)rede medlem rejser, og deler hendes 1. bekymring (1). I over to (cid:229)r har den arbejdet aktivt med disse problemer og har for nylig vedtaget en handlingsplan til fremme af sikker anvendelse af Internet samt et forslag til R(cid:229)dets henstilling om beskyttelse af mindre(cid:229)rige og den menneskelige v(cid:230)rdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og informationstjenester (2). Handlingsplanen skaber grundlag for, at F(cid:230)llesskabet kan medfinansiere et europ(cid:230)isk net af hotlines, der 2. kan st(cid:229) for rapportering om ulovligt indhold, som f. eks. błrnepornografi, samt filtrerings- og klassificerings- systemer og bevidsthedsfremmeaktioner. Handlingsplanen vil ogs(cid:229) yde stłtte til aktioner under R(cid:229)dets henstilling om koordinering af aktioner p(cid:229) nationalt plan i forbindelse med selvregulering. Det internationale samarbejde vil ogs(cid:229) blive styrket under disse to foranstaltninger. 3. Kommissionen har desuden deltaget aktivt i R(cid:229)dets diskussioner under den tredje słjle samt i de ottes (Canada, Japan, Rusland og USA, samt Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige) diskussioner om udvikling af retlige og tekniske mekanismer, der p(cid:229) retsh(cid:229)ndh(cid:230)velsesniveau kan give mulighed for tidlig international reaktion p(cid:229) computerrelaterede forbrydelser. Kommissionen deltager i implementeringen af handlingsplanen til bek(cid:230)mpelse af organiseret kriminalitet, som blev godkendt af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Amsterdam, og som indeholder en henstilling om at bek(cid:230)mpe kriminel anvendelse af ny teknologi. 4. Disse aktioner vil yde v(cid:230)sentlige bidrag til at afskr(cid:230)kke fra distribution af błrnepornografi p(cid:229) Internettet. (1) EFT C 48 af 13. 2. 1998. (2) KOM(97) 570 endelig udg. (98/C 223/93) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4226/97 af Cristiana Muscardini (NI), Gianfranco Fini (NI), Amedeo Amadeo (NI), Roberta Angelilli (NI), Spalato Bellere· (NI), Marco Cellai (NI), Gastone Parigi (NI), Sebastiano Musumeci (NI), Salvatore Tatarella (NI) og Antonio Trizza (NI) til R(cid:229)det Om: Tilbagelevering af formuer til ofrene for jłdeudryddelserne (22. januar 1998) Pressen i hele Europa taler med berettiget hyppighed og med uforandret sindsbev(cid:230)gelse om den stedfundne holocaust og de overlevende fra denne forf(cid:230)rdelige tragedie. Et halvt (cid:229)rhundrede efter disse begivenheder er problemet vedrłrende tilbagelevering af de ejendele, der blev stj(cid:229)let fra ofrene eller opbevaret i kreditinstitutter og banker rundt omkring i de forskellige lande, endnu ikke blevet lłst, s(cid:229)vel som det endnu ikke helt er opklaret, hvad der skete med det guld, som nationalsocialisterne stjal. Under henvisning til de overlevendes og disses retm(cid:230)ssige arvingers legitime anmodninger kan R(cid:229)det oplyse, om det agter at l(cid:230)gge al mulig pres p(cid:229) de berłrte regeringer uden hensyn til, om de er medlem af Den Europ(cid:230)iske Union eller ej, for at bringe denne (cid:229)benlyse uretf(cid:230)rdighed ud ad verden. Svar (27. april 1998) Da F(cid:230)llesskabet ikke har kompetence p(cid:229) dette omr(cid:229)de, kan R(cid:229)det ikke l(cid:230)gge pres p(cid:229) regeringerne i dette spłrgsm(cid:229)l. I mange lande, herunder medlemsstater i Den Europ(cid:230)iske Union, er der i łjeblikket udvalg og andre uafh(cid:230)ngige organer, der udfłrer efterforskninger for at kaste lys over, hvad der er sket med de ejendele, der tilhłrte ofrene for holocaust, og hvad der er sket med det guld, som nationalsocialisterne stjal i centralbankerne i de besatte lande. Der har v(cid:230)ret afholdt internationale konferencer om disse spłrgsm(cid:229)l, og der er planlagt flere konferencer


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 4125/97 van Claude DESAMA aan dee Raad. Situatie Eurocontrol

eurovoc_concepts:
Eurocontrol
European organisation
air traffic
air traffic control
electronic equipment
management
technical specification

formats: html print


title: VERORDENING (EG) Nr. 161/98 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 23. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 18/17 VERORDENING (EG) Nr. 161/98 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en gries- meel van tarwe of van rogge DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke orde- ning der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 2, Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten en de prĳzen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie bĳ uitvoer; Overwegende dat de restituties moeten worden vastge- steld met inachtneming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van toepas- singsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 2052/97 (4); Overwegende dat, in het kader van openbare inschrij- vingen door het Wereldvoedselprogramma, de uitvoer van een hoeveelheid van 100 000 ton maïs naar bepaalde bestemmingen mogelijk is; dat daartoe de procedure van artikel 7, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1162/95 van de Commissie (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 932/97 (6), moet worden toegepast; dat daarmee bij de vaststelling van de restituties rekening moet worden gehouden; Overwegende dat voor meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge de restitutie moet worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardiging van de betreffende producten; dat deze hoeveelheden zĳn vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor sommige producten een differentiatie van de restitutie naar bestem- ming nodig kunnen maken; Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussentĳds kan worden gewĳzigd; Overwegende dat de toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of prĳzen van deze producten in de Gemeen- schap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de bedragen van de restitutie zoals vermeld in de bĳlage; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer in ongewĳzigde staat van de in artikel 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, worden op de in de bĳlage aangegeven bedragen vastge- steld. Deze verordening treedt in werking op 23 januari 1998. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 117 van 24. 5. 1995, blz. 2. (6) PB L 135 van 27. 5. 1997, blz. 2. L 18/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 1. 98 BöLAGE b¶ de verordening van de Commissie van 22 januari 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000    03 02 03 02  03 02    04 02      8,00 0 17,00 0  10,00 0    25,00 (3)    1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800  01 01 01 01 01   01      01  (1) De bestemmingen zĳn de volgende: 01 alle derde landen, 02 overige derde landen, 03 Zwitserland en Liechtenstein, 04 Tanzania, Burundi, de Republiek Congo (Brazzaville) en de Democratische Republiek Congo. (2) Als dit product geagglomereerd griesmeel bevat, wordt geen restitutie verleend.  12,50 11,50 10,75 10,00 9,50   36,50    (2)  (2)  0 (2)  (3) In het kader van de procedure van artikel 7, lid 4, van de gewijzigde Verordening (EG) nr. 1162/95 vastgestelde restitutie voor een hoeveelheid van 100 000 ton maïs voor uitvoer naar Tanzania, Burundi, de Republiek Congo (Brazzaville) en de Democratische Republiek Congo in het kader van openbare inschrijvingen door het Wereldvoedselprogramma. NB: De zones zĳn die welke worden omschreven door de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)


title: 1998 m. sausio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 148/98, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2005/97, nustatančio tam tikras Alžyro kilmės alyvuogių aliejaus importui skirtų specialių priemonių taikymo taisykles, taikymo taisykles

eurovoc_concepts:
Algeria
customs regulations
import
import tax
olive oil
originating product

formats: html pdf print

text: 236 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31998R0148 1998 1 23 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 148/98 1998 m. sausio 22 d. 03/22 t. L 18/3 nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2005/97, nustatančio tam tikras Alžyro kilmės alyvuogių aliejaus importui skirtų specialių priemonių taikymo taisykles, taikymo taisykles EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. spalio 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2005/97, nustatantį tam tikras Alžyro kilmės alyvuogių aliejaus importui skirtų specialių priemonių taikymo taisyk- les (1), ypač į jo 4 straipsnį, atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3290/94 dėl pritaikomųjų pataisų ir pereinamojo laikotarpio priemonių, nustatytų žemės ūkio sektoriui siekiant įgyvendinti daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytus susitarimus (2), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1161/97 (3), ypač jo 3 straipsnį, kadangi Reglamento (EB) Nr. 2005/97 2 straipsnio 2 dalyje numatytas muito tarifo sumažinimas taikomas visam alyvuogių aliejaus importui, kurį importuotojas pateikia importuojant įrodymus, kad specialusis eksporto mokestis atsispindi importo kainoje; kadangi minėtų priemonių taikymui reikėtų numatyti, kad aptariamasis importuotojas pateiktų įrodymus, mokestis yra eksportuotojui kompensuotas; kad kadangi Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2146/95 (4) su paskuti- niais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1163/97 (5), dėl, inter alia, specialiųjų priemonių, skirtų Alžyro kilmės alyvuogių aliejaus importui, pereinamuoju laikotarpiu patiksli- nimo nustato nuostatas, taikomas toms priemonėms; kadangi tos nuostatos turėtų būti panaikintos, nes šiame reglamente yra nustatytos išsamios įgyvendinimo taisyklės; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Aliejų ir riebalų vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Reglamento (EB) Nr. 2005/97 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos priemonės taikomos visam importui, kurio atžvilgiu importuotojas, priimant deklaraciją išleidimui į laisvą apyvartą, pateikia įrodymus, kad specialusis eksporto mokestis atsispindi importo kainoje ir kad jis tą mokestį kompensavo eksportuo- tojui suma, kuri išskaičiuojama importuojant į Bendriją, kaip numatyta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. 2. Šio straipsnio 1 dalyje minėtais įrodymais gali būti bet koks muitinei priimtinas administracinis, komercinis ar banko dokumentas. Šiame reglamente „eksportuotojas“ – tai asmuo, nurodytas 3. Alžyrui EUR. 1 sertifikate. 2 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 2146/95 panaikinamas. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. sausio 22 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 284, 1997 10 16, p. 11. (2) OL L 349, 1994 12 31, p. 105. (3) OL L 169, 1997 6 27, p. 1. (4) OL L 215, 1995 9 9, p. 1. (5) OL L 169, 1997 6 27, p. 4


title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om den inre marknadens agromonetära ordning -Perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
financial year
report
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 01. 1998 KOM(1998)20slutlig KOMM1SSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM DEN INRE MARKN ADENS AGROMONETÄRA ORDMNG Perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 INNEHALLSFORTECKNING Inledning I. HUVUDRAPPORT A. Sammanfattning av de agromonetara effekter som faststallts B. Granskning, framtidsperspektiv och fftrslag II. ANALYS AV DE AGROMONETARA EFFEKTERNA UNDER 1996/97 A. Monetar utveckling 1. Representativa marknadskurser 2. Jordbruksomrtikningskurser B. Agromonetara mekanismer 1. Omrakningskurserna fior avgefterna vid import 2. Bestammelser om markbara revalveringar 3. Frysning av jordbruksomrakningskursen 4. Kompensationsregler 5. Kompensationsstod C. Ekonomiska effekter 1. Priser 2. Handelsutbyte 3. Inkomster D. Ekonomiska konsekvenser 1. Aspekter av de metoder som anvants 2. Resultatet av uppskattningarna Forkortningar av nationella valutor BEF/LUF: belgiska och luxemburgska franc DKK: danska kronor DEM: tyska mark GRD: grekiska drakmer PTE: portugisiska escudos FRF: franska franc FIM: finska mark NLG: nederlandska floriner IEP: irlandska pund ITL: italienska lire ATS: schilling ESP: pesetas SEK: svenska kronor GBP: pund sterling $: US-dollar Ovriga forkortningar PB 98 JOK RMK det preliminara budgetforslaget for 1998 jordbruksomrakningskurs representativ marknadskurs KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM DEN INRE MARKNADENS AGROMONETÄRA ORDNING Perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 Inledning Denna rapport från Europeiska kommissionen bygger på följande åtagande som gjordes vid rådets möte (jordbruk) den 19-22 juni 1995: "Kommissionen åtar sig att årligen upprätta en rapport över de effekter som valulakursförändringar och den gällande agromonetära ordningen har på den gemensamma jordbrukspolitiken och den inre marknaden, åtföljd av lämpliga förslag för att undanröja de svårigheter som dessa effekter eventuellt kan medföra. " Rapporten är även en följd av Europaparlamentets olika initiativ till resolutioner om den agromonetära ordningen av den 19 september 1995', där kommissionen ombads "göra en detaljerad utvärdering av alla konsekvenser och finansiella effekter på unionens budget av rådets beslut2". Rapporten gäller jordbrukets ekonomiska sektor och perioden 1 juli 1996-30 juni 1997 (perioden 1996/97). Den omfattar en huvudrapport som sammanfattar och kommenterar resultaten av de granskningar som gjordes samt lämpliga förslag för att åtgärda de svårigheter som upptäckts. Huvudrapporten följs av en redogörelse av den analys som gjordes av de agromonetära händelser som inträffade under perioden 1996/97 och av deras effekter. Den är en följd av en tidigare årsrapport för perioden 1995/961. I analysens första och andra del, A och B, behandlas de monetära och agromonetära händelser som inträffade under den aktuella perioden inklusive beviljandet av kompensationsstöd. Gcmcnsam resolution om den agromonetära ordningen nr EP 193. 731 av den 19 september 1995 i cnlighcl mcd artikcl 40. 5 i Europaparlamentets arbctsordning. Dct gållcr rådets beslut av den 19-22 juni 1995 som liggcr till grund för dcls rådets förordning (EG) nr 1527/95 av den 19 juni 1995 om kompcnsation för sånkning av jordbruksomräkningskurserna för vissa valutor (EGT nr L 148, 30. 6. 1995, s. I). dcls rådets förordning (EG) nr 2611/95 av den 25 oktobcr 1995 om möjlighctcn att bcvilja nationcllt kompcnsationsstöd för förlust av jordbruksinkomstcr förorsakadc av valutarörclser i andra medlcmsstatcr (EGT nr L 268,10. 11. 1995, s. 3). KOM(96)636 slutlig. ekonomiska konsekvenserna I dcl C behandlas de för marknaderna på jordbruksområdet och för jordbrukarnas inkomster. De statistiska uppgifter som ftnns att tillgå medger jämförelser mellan tolvmånadersperioder från juli till juni när det gäller prisanalyser och mellan fiktiva år när gäller inkomster. När det gäller handclsutbyte har redogörelsen kortats ned med hänsyn till de resultat som redogörs för i den föregående årsrapporten. I del D görs en utvärdering av den agromonetära ordningens inverkan på gemenskapens utgifter. Utvärderingen grundas på 1997 års löpande budget och på 1998 års preliminära budgetförslag i den version som gällde den 30 juni 1997. Budgetåren avser tolvmånadersperioder med början den 16 oktober. De basdata som används som underlag till rapporten presenteras i tabellform eller grafiskt och behandlas i ett särskilt arbetsdokument utarbetat av kommissionens tjänstegrenar : Dokument SEC( 1998)87 ftnns tillgängligt på engelska tyska och franska. 1. HUVUPRAPPORT A. SammanraHning av de agromonetära effekter som faslslälHs 1. Ou)jiikiujipk»n>crnHSutvcckliiig Mellan juli 1996 och juni 1997 ägde, liksom under samma period förra året, inga större valutakursförändringar rum. Perioden kännetecknas främst av den kraftiga revalveringen av GBP, delvis följt av IEP. Traditionellt starka valutor minskade ännu en gång något i värde. Dollarn ökade med 7,89 % i värde i förhållande till ecun. Dollarn fortsätter alltså stiga liksom under föregående period då den ökade med 6,8 % i värde. Generellt sett var kursawikelserna positiva, dvs. jordbruksomräkningskurserna (JOK) var högre än de representativa marknadskurserna (RMK). Den positiva avvikelsen för GBP var särskilt hög från och med oktober 1996 och översteg regclbundet 6 procentenheter under de perioder då tendcnsen bekräftades. Utom för en tiodagarsperiod fanns det alltid minst en valuta med en positiv kursavvikelse på över 4 procentenheter. Den tillåtna kursavvikelsen (Iröskeln) för negativa avvikelscr var därför hcla tidcn mycket litcn, mindrc än I procentcnhet. Med hänsyn till detta visade ingen valuta en konstant negativ avvikelse. Jordbruksomräkningskurserna för IEP och GBP sjönk märkbart tre gånger. De sänkta jordbruksomräkningskurserna för IEP var tvungna att justeras genom en devalvering av jordbruksomräkningskursen den 26 maj 1997. Efter fyra icke märkbara sänkningar under föregående period sjönk jordbruksomräkningskursen för ITL på nytt den 1 oktober 1996. Sammantaget fick dessa sänkningar av jordbruksomräkningskurserna till följd att rådet ansåg att villkoren för en märkbar revalvering med 3,08 % var uppfyllda den 1 mars 1997. Den märkbara sänkningen av jordbruksomräkningskursen för SEK den 11 januari 1996 följdes av en ny sänkning på 3,280 % den 7 juli 1996. Denna andra märkbara sänkning jämnades delvis ut genom att jordbruksomräkningskursen sammanlagt ökat med 2,78 %. Jordbruksomräkningskurserna för BEF, DIiM, NLG och ATS steg från juni 1996 till maj 1997 vilket helt och hållet kompenserade för de märkbara sänkningarna av dessa valutor 1995. 2. Rådets särskilda åtgärder när det gälier "märkbara" revalveringar För perioden juni 1995 till december 1996 införde rådet särskilda åtgärder i händelse av "märkbara" revalveringar. Åtgärderna i grundfbrordningen ersattes med dessa särskilda åtgärder som bestod i att det infbrdes ett schablonmässigt kompensationsstöd och att jordbruksomräkningskurserna för direktstöd frystes. Genom rådets förordning (EG) nr 724/97 förlängs tillämpningen av ovannämnda principer till och med den 30 april 1998. till att även omfatta sänkningar av Dessutom utökas principernas jordbruksomräkningskursen för att bemöta de fall som kan kräva tillämpning av artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92. tillämpning 3. Frvsning av iordbruksomräkningskurserna Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 i den agromonetära grundlbrordningen gäller dc kurscr som faktiskt tillämpadcs när den märkbara revalveringen inträlTade I;rysningen gäller till den I januari 1999. Mcd hänsyn till de avgörandc faktorerna för jordbruksomräkningskursema i fråga har flera kurser frysts till den 30juni 1999. Den 30 juni 1997 var JOK frusna för alla utom fem valutor (GRD, PTE, FRF, FIM och ESP). Rådet har bestämt att skillnaden mellan den frusna JOK och den JOK som skulle gällt om det inte förekommit någon frysning skall begränsas till 11,5 % så att de jordbruksomräkningskurser som tillämpas för stöden i fråga inte awiker alltför kraftigt från omräkningskursen för euron som skall införas den 1 januari frusna skillnad överskrider denna gräns 1999. Om denna jordbruksomräkningskursen löpande till jordbruksomräkningskursen, ökad med 11,5%. Som en följd av detta beslut sänktes den frusna jordbruksomräkningskursen för SEK och GBP den I juli 1997 med 0,11 % respektive 3,61 %. samma nivå skall den som den sänkas 4. Konipeusalionsstöd för märkbara sänkningar av JOK Stödcl består av tre gradvis minskande delar varav den första kan beslå av upp till 100% av den övre gränsen medan den andra och tredje är begränsade till 2/3 respektive 1/3 av den övre gränsen. Europeiska unionen flnansierar 50% av det totala stödet oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande finansiering med nationella medel. Om den frusna jordbruksomräkningskursen sänks kan de berörda jordbrukarna beviljas kompensationsstöd motsvarande den årliga inkomstförlusten. Detta stöd består också av tre delar som gradvis minskar över en tolvmånadersperiod varav 50 % finansieras av Europeiska unionen oberoende av medlemsstatens finansiering med nationella medel. Kompensationsstöd för de märkbara revalveringarna i juni och juli 1995 inbegrep en andra del av stödet för Belgien, Luxcmburg, Tyskland, Danmark, Ncdcrländcrna och Österrikc Nästan 210 miljoncr ecu bcviljades undcr den andra delen av stödet, därav finansierades 135 miljoncr ecu av gcmenskapen. Mcd hänsyn till valutakursutvecklingen utbetalades inte den plarierade tredje delen av stödet för medlemsstaterna i fråga. De märkbara revalveringarna för SEK, IEP, GBP och ITL gjorde det möjligt att på nytt bevilja stöd. Första delen av stödet uppgår till närmare 993 miljoner ecu, varav 50 % finansieras av EUGFJ. Sverige har betalat ut de första två delarna av kompensationsstödet för den märkbara revalveringen den 11 januari 1996. Landet har också låtit meddela att de tänker bevilja stöd för att kompensera för effekterna av den märkbara revalveringen i juli 1996, vilket också har godkänts. Den andra delen av detta stöd har avskaffats för att ta hänsyn till de devalveringar som inträffade efter den märkbara revalveringen. Irland har betalat ut den EU-finansierade andelen av den första delen av kompensationsstödet för de märkbara revalveringarna i november 1996 och januari 1997, vilken uppgick till 56,7 miljoner ecu. I juni 1997 meddelade dessutom Irland att man tänkte betala ut den gemenskapsfinansierade andelen av stödet för revalveringen i mars 1997. Det högsta beloppet för den första delen av det stödet fastställdcs till 57,5 miljoner ecu. Den 30 juni 1997 hade Italien ännu inte anmält några projekt för de 247 miljoner ecu som fanns tillgängliga att bevilja i den första delen av kompensationsstödet för den märkbara revalveringen av ITL i mars 1997. I slutet av perioden 1996/97 hade inte heller Förenade kungariket anmält några projekt för de 454,4 miljoner ecu som fanns tillgängliga i den första delen av kompensationsstödet för revalveringarna i januari, mars och juni 1997 och inte heller för de 66,7 miljoner ecu som fanns tillgängliga för att kompensera för arealstöd för jordbruksgrödor i nationell valuta den 1 juli 1997. 5. Allmänna kommentarer om de ekonomiska effekterna Teoretiskt sett kan endast marknadspriser med stark anknytning till en intervcntionsmekanism (huvudsakligen sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för dessa produkter kan utvecklingen av JOK därför även påverka jordbrukarnas inkomster. Dessutom kan svårigheter uppstå inom handeln på grund av avvikelser anlingen mellan JOK och RMK eller mellan marknadspriser och interventionspriser i nationell valuta. Däremot påverkar JOK inte priserna på de övriga produkterna. Handeln med dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. Detta är bl. a. följer valutakursforändringarna. fallet när marknadspriset i nationell valuta inte Jordbrukarnas genom växelkursförändringens effekter på priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till producenterna. inkomster påverkas indirekt bara inte 6. Effekter på mnrknadsnriserna Eftcrsom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under den aktuella perioden av de fortlöpande och märkbara revalveringarna av GBP (13,5 %) och IEP (8,5 %). För produkter utan anknytning till en interventionsmekanism har, som väntat, inget samband fastställts mellan marknadsprisförändringar och ändringar av JOK. För tredje regleringsåret i rad står det klart att marknadspriserna för spannmål, som ligger mer än 10% över interventionspriserna, inte påverkas av sedvanliga förändringar av JOK. Utifrån de iakttagelser som gjorts är det inte möjligt att förutse vilka agromonetära effekter som kan komma att uppstå om marknadspriserna ligger närmre interventionspriserna. Stora förändringar av JOK i samband med höga marknadspriser skulle dock troligen få agromonetära effekter. Sänkningen av JOK för GBP med 8% mellan juli 1996 och februari 1997 mcdförde att marknadspriscrna och intervcntionspriserna utvecklades på samma satt i lorenadc kungariket som på de flcsta andra marknader. De agromonetära efTekterna har inte systematiskt slagit igcnom i sektorn för mjölk och mjölkprodukter trots att priscrna ligger runt interventionsnivån Starka tcndenscr på marknaden följs vanligtvis av nationella priser med en variation på mellan +5 % och -5 %, medan jordbruksomräkningskursens rörelser på mindre än 2 eller 3 % inte har någon tydlig effekt. Det kan uppstå mycket stora nationella prisawikelser som inte har något samband med monetära aspekter. Större rörelser i jordbruksomräkningskurserna kan konsekvent överföras till nationella priser så som skett i Förenade kungariket, men det irländska exemplet visar att berörda parter på marknaden kraftigt kan manipulera en sådan överföring. encefalopati. Priset på ungnötskött var särskilt lågt i början av perioden, vanligtvis ungefar 60 % - 75 % av interventionspriset, till följd av krisen förorsakad av bovin spongiform alla medlemsstaterna har marknadspriserna, uttryckta som en procentandel av interventionspriset, följt samma allmänna utveckling. Detta betyder att de stora förändringarna i jordbruksomräkningskurserna, särskilt för GBP och IEP, på det hela taget övcrfördes till de nationella marknaderna. I praktiskt taget 7. Uandclscffckter perioder De effekter som valutakursförändringar eventuellt kan ha på handelsutbytet döljs på kort sikt av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet. Under konkurrenseffekten. längre Konkurrenseffekten påverkas dock av den inhemska efterfrågan, exportörernas inställning i fråga om vinstmarginaler och mer eller mindre sektorsbetingade strukturella orsaker. Alla dessa faktorer är så hårt sammanflätade att effekten av en enskild faktor svårligen låter sig urskiljas. påverkas exporten kan av 8. Inkomsteffekter samtliga Det framgår av de beräkningar som gjorts med hjälp av en simuleringsmodell där en tolvmånaderspcriod att JOK har en betydande påverkan på inkomsterna och att denna fördelas olika bland medlemsstaterna. sammanförs av JOK 1995/96 effekter för till Effekten på bruttoförädlingsvärdet i faktorkostnader uppgick sammanlagt till ungefär 1,3 % eller 1 884 miljoner ecu, dvs. nästan 10 % mer än under 1995/96. De inkomster som ökade mest genom den agromonetära ordningen är de som skulle ha sjunkit vid en valutaappreciering om ordningen inte hade funnits. För de valutor som förblivit ganska stabila under den aktuella perioden har ordningen inte påverkat inkomsterna i särskilt hög grad eftersom det praktiskt taget inte funnits någon agromonetär förlust. De medlemsstater som gynnades mest av efTekterna av den agromonetära ordningen under 1996/97 jämfört med en fiktiv situation utan en sådan ordning var Irland (K %), Sverige (7,4 %), Förenade kungariket, Italien, Fjnland och i mindre utsträckning Danmark. 9. Kw1n«dcn fOr agrQmonelfira hftndeiger Dcn totala kostnadcn på årsbasis uppgår till storleksordningen I 200 - 1 300 miljoncr ccu (samma storleksordning som kostnadema för föregående period). Nära 60 % av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket innebär att positiva kursawikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan negativa awikelser oftast begränsas av en tröskel som är lika med den högsta positiva awikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en situation där vissa valutor revalveras kraftigt och kontinuertigt spelar den långa bekräftelseperioden en icke obetydlig roll eftersom de högsta positiva awikelserna upprätthålls under en längre tid. Kostnaden för de avgörande faktorerna uppgår till 160 miljoner ecu eller 60 miljoner ecu mer än 1996. Oberoende av JOK beror denna kostnad på valutakursutvecklingen mellan det datum då den för beloppet i fråga avgörande inträffade och det datum då utgiften bokfördes. Kostnaden är hög faktorn eftersom inga kompensationer gjordes under perioden 1995/96 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. Kostnaden för frysningen av JOK 1997 överförs till 1998 på grund av de avgörande faktorerna. Den kommer att uppgå till 500 miljoner ecu 1998. Eftersom frysningen behålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. Kostnaden för 1996/97 års 1997 1998 agromonetära händelser Frysning av JOK Kompensationsstöd Trösklar Avgörande faktorer Summa i miljoner ecu 160 214 772 160 306 499 382 312 1193 Det land som gynnades mest av den agromonetära ordningen var Förenade kungariket med en ökning på 30,7%. Likaså ökade de agromonetära omkostnaderna avsevärt för Irland jämfört med 1996. Detta är resultatet av tröskeleffekter situation med kraftiga faktorer valutaapprecieringar. och avgörande i en B, Granskning. framtidsperspektiv och förslag 1. Allmänl En granskning av den agromonctära ordningcn under 1996/97 visar, liksom undcr lörcgåcndc period, att dct Finns tckniska, ekonomiska och finansiella svårighctcr. Även om det är framtidsperspektiven som är avgörande kan vissa av dessa svårigheter leda till stora problem. I allmänhet är dock resultaten och rekommendationerna desamma som i föregående års rapport. Tre viktiga utvecklingar bör tas hänsyn till: den ekonomiska och monetära unionen, utvidgningen av Europeiska unionen, utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt Agenda 2000. Förslagen är beroende dels av hur stora och brådskande de agromonetära problem är som måste tas itu med, dels av vilka val och tidsfrister som gäller i samband med den framtida utvecklingen av dessa tre viktiga händelser. 2. Finansiella svårigheter Finansicllt sett verkar kostnaden för den nuvarande ordningen hög, dock är den bctydligt lägrc än om man hadc tillämpat dc mckanismcr som från början hade förutsctts i fall av märkbara revalveringar. I dctta avsccndc är rådcts särskilda beslut om kompensationsstöd och frysning av vissa JOK fullt berättigade. Kostnaderna för dessa särskilda åtgärder visar sig vara relativt begränsade även om vissa av dem hade kunnat minskas ytterligare eftersom deras ekonomiska nytta inte är uppenbar för prissänkningar som inte slagit igenom i praktiken. En bekräftelseperiod skulle kunna avhjälpa denna situation, men kompensationen för den omedelbara förlusten skulle överföras. Kostnaderna i samband med avgörande faktorer kan inte undvikas om den gemensamma jordbrukspolitiken skall fungera. De största kostnaderna, som hänger ihop med trösklarna, är beroende av de mekanismer som har valts inom den agromonetära ordningen. Trösklarna utgör dock ett ömtåligt system med känslig jämvikt vilket innebär att det är riskfyllt att ändra en särskild beståndsdcl utan att ta hänsyn till helhetcn. Tröskclsystcmct i sin hclhet är dock den viktigaste pelaren i nuvarande agromonetära ordning. 3. Ekonomiska svårigheter Ekonomiskt sett drar nästan samtliga jordbrukare nytta av den agromonetära ordningen, om än i mycket varierande grad beroende på valutakonjunkturen, och på olika grunder beroende på stabiliteten för de berörda nationella valutorna. Marknadseffekterna varierar beroende på vilka produkter det gäller och, för de känsligaste produkterna, beroende på nivån för prisnoteringen i förhållande till garanterade institutionella priser. När den monetära utvecklingen inte kan komma till uttryck, som t. ex. vid frysning av vissa JOK som gäller för de flesta direktstöd till jordbrukarna, finns det risk för långsiktiga strukturavvikelser. Dessa kan uppstå antingen mellan i en och samma medlemsstaterna själva eller mellan jordbrukssektorer 10 mcdlemsstat. Därtill kommcr att dcl kan bli allt svårare att återgå till ett gcmensamt jämviktsläge i ecu. När den monetära utvecklingen endast delvis kommer till uttryck och med inte omfattas av en fördröjningar, vilket är fallet interventionsmekanism, kan mer eller mindre långsiktiga avvikelser uppstå antingen mellan prisnoteringarna i de olika medlemsstaterna eller i det globala handelsutbytet. för produkter som Slutligen, när den monetära utvecklingen återspeglas helt genom garanterade priser kan utvecklingen av inkomsterna och av de berörda produkternas priser i viss mån avvika från den allmänna pris- och inkomstutvecklingen. I samtliga fall och alltefter situationen och konjunkturcn kan stora svårigheter uppstå främst på lång sikt. Därför kan även det bästa system inte gälla för all inom jordbruket och på det framtid. Det bör anpassas till förhållandena monetära området samt till de mest sannolika risker som dessa för med sig. 4. Tekniska svårigheter Tekniskt är nuvarande ordning i vissa avseenden inkonsekvent vilket ibland kan leda till ovan nämnda ekonomiska och finansiella svårigheter. Det gäller för framför allt begreppen märkbara revalveringar, omräkningskursen importavgifter och tidtabellen för ändringar av JOK. Begreppen märkbara revalveringar och fallande JOK är nödvändiga. De gör det möjligt att ta hänsyn till tidigare valutakursutvecklingar när det gäller att bedöma vikten av de olika följderna av en revalvering av valutakurserna. Erfarenheten visar dock att nuvarande dcfmitioner av dessa begrepp är otillfrcdsställande och mycket kompliccrade. Dessutom är en märkbar sänkning av JOK berocnde av att de aktuella monetära kursavvikelserna bekräftas under 5 referensperioder. Tidsvillkoret är viktigt en med hänsyn valutakursutveckling i motsatt riktning uppstår precis efter en revalvering bör dock också undvikas. för omställning av handelsflödet. Att till risken två olika omräkningssystem för Att använda jordbruksprodukter är en onödigt komplikation och leder till ekonomiska inkonsekvenser och tvister. Kommissionen vidhåller därför att dess ursprungliga förslag [KOM (96) 40 slutlig] från februari 1996, dvs. tillämpningen av en enhetlig procentsats för importavgifterna, skall förbli gällande. importavgifterna för Bestämmelserna om ändring av JOK visar hur känsligt tröskelsystemet är. Enligt en av dessa bestämmelser t. ex. utlöses en extraordinär referensperiod på tre dagar om två kursavvikelser sammanlagt överskrider 6 procentenheter. Denna bcstämmelse bidrar till att JOK:s instabilitct ökar. Den fastställda tidtabellen för kursändringar som de olika aklörerna förlitar sig till rubbas och den innebär därför vissa olägenheter som kraftigt fördömts på vissa håll. Bestämmelsen antogs tio dagar eller skyddsåtgärder vid plötsliga och omfattande kursförändringar. På grund av de erfarenheter som gjorts med långa referensperioder före en märkbar revalvering för att undvika väntetiden på 11 kan det ekonomiska berättigandet av en sådan bestämmelse ifrågasättas. Den bidrar dock ibland till att minska den totala bekräftelsetiden före en märkbar revalvcring. Den skulle återfå sitt ursprungliga ekonomiska berättigande vid en myckct plötslig och myckct kraftig devalvcring mcd avvikelser som är ännu större än 1995. Därför är t. o. m. dcnna bestämmelse nära knuten till hela det tröskclsystem kring vilket nuvarande agromonetära ordning är uppbyggd. 5. Inverkan av framtidspcrspektiven inom jordbruk och inom det monetära området Tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen har en utomordentligt stor betydelse för den agromonetära ordningens framtid. De medlemsstater som kommer att införa euron kommer inte att behöva någon agromonetär ordning sinsemellan. Övergången från nuvarande ordning till direkta betalningar i euro förutsätter dock att kursavvikelserna mellan jordbruksomräkningskurserna och marknadskurserna avskaffas. Hur stora ansträngningar som kommer att behövas i slutet av 1998 kommer att bero på den monetära situationen och på situationen vad gäller marknadspriset för produkter med ett garanterat institutionellt pris. För de medlemsstater som inte kommer att införa euron den 1 januari 1999, kommer det fortfarande att behövas en agromonetär ordning om så bara för att undvika snedvridningar av marknaden vid betalningar i nationell valuta av priser och belopp som är fastställda i euro. Ordningen kommer även att behövas för transaktioner mellan länder som har behållit sin nationella valuta och sådana som övergått till euro. Den agromonetära ordningen kommer att behöva anpassas till den nya situationen. Å ena sidan bör den nya ordningen anpassas till risken för avvikelser mellan nationella valutor och euro. Därvid bör hänsyn tas till relationerna mellan medlemsstater med och utan euro och till tillkomsten av nya medlemsstater. Å andra sidan bör ordningen anpassas till eventuella ändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken särskilt i samband med Agenda 2000. Den garanterade prisnivån samt betydelsen och enhetligheten av direktstödet till producenterna kommer därvid att spela en nyckelroll. 6. Förslag tidtabellen Enligt för den ekonomiska och monetära unionen skall de medlemsstater som uppfyllt kriterierna börja använda euron från och med den 1 januari 1999. Detta är således den tidsgräns som gäller för revideringen av den agromonetära ordningen. Den agromonetära ordningen kommer inte att kunna anpassas och nödvändiga övergångsåtgärder kommer inte att kunna vidtas på ett lämpligt sätt förrän man vet vilka medlemsstater som kommer att införa euron och man fått grepp om hur stora de avvikelser är som skall jämnas ut. Vilka medlemsstater som inför euron kommer att beslutas i maj 1998. Kommissionens förväntas presentera sitt förslag i detta sammanhang senast i slutet av första halvåret 1998 för att rådet skall kunna fatta beslut om situationen på det 12 monetiira områdct och inom jordbruksområdct mot bakgrund av de senaste uppgifterna. Inför perspektivct om en omfattandc och nära föreståcnde revidcring av den agromonctära ordningen är dct något olämpligt att i slutet av 1997 föreslå omfattande ändringar av systemet som inte är absolut nödvändiga och som i vilket fall som helst ändå kommer att revideras under 1998. Med hänsyn till de svårigheter som frysningen av JOK vid märkbara revalveringar kommer att medföra vid övergången från nationell valuta till euro, särskilt genom awikelsen mellan de frysta JOK och de löpande JOK, är det dock lämpligt att inte försvåra den situation och de risker som detta förorsakar. Giltighetstiden för förordning (EG) nr 724/97 om åtgärder i samband med betydande uppskrivning löper ut den 30 april 1998 och bör förlängas till och med det att euron införts. För de fall där märkbara revalveringar liknande de som förekom under perioden 1996/97 inträffar bör en motsvarande hantering säkerställas som inte ger upphov till diskriminering mellan medlemsstaterna. Sammanfatlningsvis kan fyra slutsatser dras. Det gällcr att se till att nuvarande agromonetära ordning i stort sctt fortsätter att fungera på samma sätt fram till revideringen på grund av tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999, att förenkla det som kan och bör förenklas utan att för den skull ifrågasätta av således jordbruksomräkningskursen för importavgifterna, vilket redan föreslagits till rådet, hela ordningen och användningen avskaffa åtgärda de nya fallen av märkbara revalveringar utan att öka de olikheter som förorsakas av frysningen av JOK, eftersom detta skulle försvåra övergången till euro, utan att därigcnom påverka de förslag som kommissionen kommer att göra, forlsätta granskningen och rcsoncmangcn om nuvarande agromonetära ordning och om möjliga framtida utvägar. Det fmns följaktligen inget omedelbart behov för kommissionen att förelägga rådet ett förslag till förordning om ingående ändring av nuvarande agromonetära ordning. Kommissionen bör dock lägga fram ett förslag som täcker perioden 1 maj 1998 - 31 december 1998 om vilka åtgärder som skall vidtas i samband med märkbara revalveringar. M. ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1996/97 A. Monetär utveckling 13 1. Reprc^n<a<iya_ii)arknad$kursyr Perioden 1996/97, från juli 1996 till juni 1997, var liksom pcrioden 1995/96 rclalivt stabil1 för mcrpartcn av valulorna. Pcrioden har starkt präglats av dcn kraftiga revalvcringen av GBP, dclvis följd av IEP. Traditioncllt starka valutor har ännu en gång skrivits ner något. Under den aktuella perioden ökade dollarn med 7,89 % i värde jämfört med ecun och följer alltså tendensen från föregående period då dollarn ökade med 6,8 % i värde2. Generellt sett har dollarns utveckling påverkat utvecklingen av GBP och IEP. Övriga valutor har utvecklats i motsatt riktning, utom PTE, ITL och FIM som varit mer stabila eller fluktuerat mera. RMK för BEF/LUF, DEM, NLG och ATS har stigit med nära 2,5%. Denna devalvering är jämförbar med devalveringen under perioden 1995/96. RMK för dessa valutor är ungefår desamma som i januari 1993 (skillnaden är mindre än 1 %). Ökningen av RMK för FRF och DKK med 1,68 % respektive 1,19 % minskar likaså att skillnaden i förhållande till RMK i januari 1993 (skillnaden är mindre än I %). Efter en stabil period började RMK för GRD att öka gradvis och uppnådde +3,02 %. ESP utvecklades på liknande sätt och devalverades med +2,33 %. Efter en appreciering på 12,6 % under perioden 1995/96 deprecierades RMK för SEK med 5,08 %. SEK är den valuta som mest skrivits ned i värde under den aktuella perioden. RMK för GBP apprecierade med 13,46 % under 1996/97 och fortsätter alltså utvecklas i samma riktning som den började i januari 1996 efter en rad devalveringar. RMK för GBP har nu återgått till centralkursen i början av september 1992. IEP följde på avstånd utvecklingen av GBP till slutet av mars 1997 (appreciering med 7,24 %), men mot slutet av perioden 1996/97 hade apprecicringen i förhållande till början av perioden minskat till 4,06 %. RMK för PTE förblev stabil på samma nivå som under föregående period. RMK för ITL förblev relativt stabil på den nivå som uppnåtts i slutet av föregående period då den sjönk till 11,42 %. RMK för FIM apprecierades stegvis fram till februari. Därefter kastades tendensen om och slutade med en depreciering med 1,32 % gentemot den ursprungliga nivån. Sc arbctsdokumcnlct om basdata, tabcllcr och diagram Al till A4. I dcn agromonctära ordningcn uttryckcr omräkningskurscn värdct av 1 ccu i nationcll valuta. En devalvering jämfört med ecun inncbär därför en kurshöjning mcdan en rcvalvcring inncbär en kursstfnkning. 14 2. Jgrjdlbrwk?. QtJiri Sedan "switch-over" mekanismen avskaffades den 1 februari 1995 följer samtliga jordbruksomräkningskurser RMK:s utveckling både uppåt och neråt3. Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar dock inte symmetriskt. En sänkning av JOK för valutor som apprecieras (institutionella prissänkningar i nationell valuta) utlöses av större positiva monetära avvikelser mellan JOK och RMK och av längre perioder för att fastställa dessa avvikelser än vid en höjning av JOK. Som en följd av dessa mekanismer och av den monetära utvecklingen förblev JOK oförändrad för FRF, DKK, PTE och FIM under den aktuella perioden. Det bör påpekas att bortsett från att switch-over avskaffades den 1 februari 1995 gjordes de senaste ändringarna av JOK för FRF och PTE den 21 augusti 1993 respektive den 1 juni 1994. GRD och ESP ligger nära dessa stabila valutor eftersom de endast ökade något mot slutet av den aktuella perioden (0,08 % och 0,23 %). JOK för GBP och IEP sjönk kraftigt med 13,55 % respektive 8,48 %. Efter dct att den apprecicring av RMK som inträffat tidigarc bckräftats skrevs JOK för ITL upp med 2,78 % i början av perioden 1996/97. Efter det har den förblivit stabil. SEK sjönk med 3,28 %, men denna revalvering jämnades nästan ut vid slutet av den aktuella perioden av flera små ökningar av JOK. Övriga valutor (BEF/LUF, DEM, NLG och ATS) steg med ungefär 2,5 % i olika omgångar. Kursavvikelserna har varit positiva för DKK, GBP, ITL och FIM och med ett fåtal undantag mot slutet av den aktuella perioden för SEK, GRD, PTE, FRF, IEP och ESP. Den positiva avvikelsen för GBP var särskilt hög från och med oktober 1996 då den regelbundet översteg 6 procentenheter under de bekräftelseperioder som måste föregå revalveringen. Förutom under en tiodagarsperiod fanns det under perioden 1996/97 nästan hela tiden en valuta med en positiv avvikclsc på mer än 4 procentenheter. I början av den aktuella perioden rördc dct sig om FIM, IEP och ITL och från och med oktober tog GBP över. Den tillåtna marginalen för negativa avvikelser var därför ständigt mycket låg, lägre än en enhet4. Ingen valuta har därför haft konstanta negativa avvikelser. Under perioden 1996/97 sjönk JOK för IEP och GBP märkbart tre gånger5. För IEP var sänkningarna 0,328 % (8. 11. 96), 4,259 % (11. 1. 97) och 2,638 % (29. 3. 97). När det gäller GBP var de märkbara sänkningarna 3,274 % Sc arbctsdokumcnlct om basdala, tabcllcr och diagram A4 tii) A5. När "suminan" av den största positiva och den största negativa awikclscn övcrstigcr 5 cnhctcr under ett vissl anlal rcfcrcnspcriodcr måste JOK ändras för alt minska de monetära awikclscrna. En "märkbar" sänkning av JOK modför att minskningcn av de institutionella priscma i nalioncll valuta är större än cficktcn av evcntuclla ncdskrivningar under de tre förcgåcndc årcn. Denna eflckt uppskattas till 2/3 respektive 1/3 av den ökning av de institutionella priscma som förorsakats av JOK sedan årcn -2 och -3. 15 (21. 1. 97), 3,256 % (29. 3. 97) och 2,706 % (5. 6. 97). Sänkningarna av JOK för IEP justcrades genom en devalvering av JOK den 26 maj 1997. Efter fyra icke märkbara sänkningar under föregående aktuella period sjönk JOK för ITL på nytt den 1 oktober 1996. Därefter har JOK förblivit stabil. Eftersom effekterna av tidigare devalveringar av ITL blev svagare ansåg rådet, mot bakgrund av de sammanlagda sänkningarna av JOK, att villkoren för en märkbar revalvering med 3,08 % var uppfyllda den 1 mars 1997. Den märkbara sänkningen av JOK för SKR den 11 januari 1996 följdes av en ny märkbar sänkning av JOK på 3,280 % den 7 juli 1996. Denna andra märkbara sänkning har delvis uppvägts av en ökning av JOK på sammanlagt 2,78 % under återstoden av perioden 1996/97. Ökningarna av JOK för BEF/LUF, DEM, NLG och ATS i juni 1996 till maj 1997 uppvägde helt och hållet de märkbara sänkningar från 1995. B. AgrQmonelärq mvKa. jiismer Den monctära utvecklingen under perioden 1996/97 var sådan att de agromonctära mekanismerna har kunnat koncentrcras till att upprätthålla de rådande allmänna bestämmelser och riktlinjer såsom rekommenderades i slutsatserna inre marknadens agromonetära ordning. i föregående rapport om den De åtgärder som vidtogs under perioden 1996/97 gällde omräkningskurserna för avgifterna vid import, men främst effekterna av de märkbara revalveringarna. 1. OM RÄKNINCSKURSERNA FÖR AVGIFTERNA VID IMPORT Med anledning av GATT-avtalen fastställs flera avgifter vid import i ecu sedan den 1 juli 1995. Tidigare bestod dessa importavgifter av avgifter som omräknades med jordbruksomräkningskurser eller av procentandelar av produktcns värde, uttryckt i nationell valuta. (EG) nr förordning kommissionens Genom en övcrgångsbestämmelse som innebar att en månatlig kurs tillämpas i de fall där den i tullkodexen7 föreskrivna årliga kursen normalt bör tillämpas. Genom förordning (EG) nr 82/97 ändrades tullkodexen från och med den 1 januari 1997 varefter en månatlig kurs skall tillämpas allmänt sett. Förordning (EG) nr 1482/95 upphörde därför att gälla från och med den 1 mars 1997. infördcs 1482/956 Förordningcn (EGT nr L 145, 29. 6. 1995, s. 43) ändrad genom förordning (EG) nr 1224/96 (EGT nr L 161, 29. 6. 1996, s. 70) och upphörde att gälla genom förordning (EG) nr 259/97 (EGT nr L43, 14. 2. 1997, s. 8). Artikcl 18 i rådcls förordning (EEG) nr 2913/92 (EGT nr L 302, 19. 10. 1992, s. 1), ändrad genom förordning (EG) nr 82/97 (EGT nr L 17, 21 II997, s. 1). 16 I grundförordningen. Den tillfälliga månatliga kursen enligt tullkodexen skall dock endast tillämpas på avgifter vid import som inte fastställts genom en rättsakt angående den i artikel 1 i den gemensamma jordbrukspolitiken enligt vad som avses skall agromonetära jordbruksomräkningskursen tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser har medfört vissa ekonomiska inkonsekvenser och mycket stora administrativa svårigheter som är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Kommissionen föreslog därför i februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen8 som innebär att jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs används för avgifterna vid import av jordbruksprodukter. Europaparlamentet ställde sig positivt till kommissionens förslag, utan ändringar, men rådet har inte kunna få kvalificerad majoritet i frågan. övriga fallen de 2. BESTÄMMELSER OM MÄRKBARA REVALVERINGAR Från juni 1995 till december 1996 har det i rådets förordningar (EG) nr 1527/959 och därefter (EG) nr 2990/9510 fastställts särskilda åtgärder vid märkbara revalveringar. Dessa åtgärder som ansågs vara nödvändiga bl. a. för att iaktta förpliktelserna enligt GATT-avtalet samt budgetdisciplinen är inte förenliga med tillämpningen av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningenu. Enligt artikel 7 skall, vid en revalvering som är större än devalveringarna under de två föregående åren, beloppet i ecu av de flesta direktstöd till producenterna12 ökas för att undvika varje minskning av deras tillgångar i den aktuella valutan. Med hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av budgeten för garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd uppgå till ungefär 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av uppvärderingen. Enligt artikel 8 av (EEG) förordning nr 3813/92 skall dessutom ett kompensationsstöd beviljas för inkomstbortfall på grund av priseffekten av en sänkning av JOK. Det aktuella stödet skulle inte beviljas förrän efter en observationstid på 12 månader för att säkerställa att sänkningen av JOK är varaktig. Beloppet skall vid behov grundas på den minskning av inkomster från jordbruk som förorsakats och därför i princip kan fastställas. I stället för de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningen införs genom förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 8 KOM(96)40 slutlig. 9 10 1 • 12 EGT nrL 148, 30. 6. 1995, s. 1. EGT nr L 312, 23. 12. 1995, s. 7, förordningcn ändrad genom förordning (EG) nr 1451/96 (EGT nrL 187, 26. 7. 1996, s. I). Rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31. 12. 1992) scnasl ändrad genom förordning (EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31. 1. 1995, s. 1). Schablonmässigt stöd i ecu per heklar eller i ecu per djur samt struktur- och miljöstöd. 17 schablonmässigt ett jordbruksomräkningskurser som skall tillämpas på direktstöden enligt artikel 7. kompensationsstöd frysning och en av de Genom rådets förordning (EG) nr 724/9713 förlängdes tillämpningsperioden för dessa principer till och med den 30 april 1998. Tillämpningsområdet utökades till att även omfatta andra fall av sänkningar av jordbruksomräkningskursen än de som avses i artikel 1 e i den agromonetära grundförordningen för att bemöta alla de fall som kan medföra tillämpning av artiklarna 7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92. Tillämpningsföreskrifter för rådets bestämmelser har fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 805/9714. 3. FRYSNING AV JORDBRUKSOMRÄKNINGSKURSEN Frysningcn av JOK för de formcr av stöd som avses i artikel 7 av den agromonetära grundförordningen gäller de kurscr som faktiskt tillämpades vid den märkbara revalveringen. Frysningcn gäller till den 1 januari 1999 då den till de avgörande gemensamma valutan planeras faktorerna15 vad gäller JOK för stödet i fråga har flera kursvärden frysts till den tillfällig ändring av nivån på 30. 12. 1999. Detta innebär givetvis en innebära att gemenskapsstödet till de olika medlemsstaterna. Detta kan jämvikten av de olika stöden mellan jordbrukssektorerna uttryckt i ecu ändras när de uttrycks i nationeli valuta. införas. Med hänsyn För att minska de stora kursavvikelserna mellan den JOK som gäller för stöden i fråga och den omräkningskurs som skall fastställas för euron den 1 januari 1999 med hänsyn till den rådande situationen för dessa avvikelser, beslutade rådet att skillnaden mellan den frysta JOK och den JOK som skulle ha gällt om kursen inte frysts skulle begränsas till 11,5 %. Om denna skillnad är högre än gränsen för vissa stöd minskas den frysta JOK för dessa stöd till nivån för den löpande jordbruksomräkningskursen ökad med 11,5 %. Den 1 juli 1997 var det endast JOK för GRD, PTE, FRF, FIM och ESP som inte var frysta16 för stöden i fråga. Valutakursutvecklingen efter frysningen av DEM, NLG och ATS i juni och juli 1995 medförde att den löpande JOK låg nästan 0,5 % över de frysta JOK. Den löpande JOK för BEF/LUF förblir ungefär 1 % lägre än den frysta JOK 1995, men den är mycket högre än den JOK som anses som märkbar och som utlöser möjligheten till kompensationsstöd. 13 14 1 *• EGTnrL 108, 25. 4. 1997, s. 9. EGTnrL 115, 3. 5. 1997, s. 13. Kursviirdel pa JOK den dag den avgörande faktorn inlriiflar iir det vJirdc som tillampas pa det aktuclla bcloppel. Vad det gallcr arcalslödct som faststfills inoin ramcn för rcformcn av den gemensamma jordbrukspolilikcn intriuTar den avgörande faktorn den I juli. För dc flcsta andra formcr av stöd som avses i artikel 7 i förordning 3813/92 inlräfTar den 1 januari. 16 Sc arbctsdokumcntct om basdata. tabcll A7. 18 Den JOK som frystes för DKK 1995 var liksom den JOK som frystes för ITL den 1 mars 1997 när det gäller stöd per djur eller strukturstöd nästan 3 % högre än RMK den 1 juli 1997. För arealstödet i ITL och djurstöden eller strukturstöden i SEK uppgår dessa avvikelser till nästan 5 %. De största avvikelserna i förhållande till de representativa marknadskurserna den 1 juli 1997 gäller de JOK som frystes i november 1996 för IEP, dvs. ungefar 9 %, i januari 1996 för arealstöden för jordbruksgrödor i SEK, dvs. nästan 11,5 %,och i januari 1997 för GBP med nästan 15 %. Med anlcdning av avvikelserna mellan den JOK för SEK och GBP som tidigare gällde för arealstöd för jordbruksgrödor och den JOK som gällde den 1 juli 1997 var det nödvändigt att sänka de frysta JOK för att behålla skillnaden på 11,5 % från den JOK som skulle ha tillämpats om kurserna inte hade frysts. Sänkningarna var 0,11 % för SEK och 3,61 % för GBP. 4. KOMPENSATIQNSREGLER För det kompensationsstöd som beviljas till jordbrukare för agromonetära inkomstbortfall förorsakade av märkbara revalveringar före den 1 januari 1997 gäller en övre gräns som fastställs av rådet. För kommande revalveringar kommer dessa övre gränser att fastställas av kommissionen i enlighet med förvaltningskommittéförfarandet enligt en mycket exakt angiven metod och baserat på de senast tillgängliga uppgifterna. De övre gränserna skall ta hänsyn till eventuella devalveringar som kan inträffa efter den märkbara revalveringen. Stödet består av tre gradvis minskandc dclar varav den första gäller de 12 månader som följer månaden för den aktuclla revalveringen och kan uppgå till 100 % av den Övre gränsen. De två påföljande årsbeloppen begränsas till 2/3 respektive 1/3 av det övre gränsvärdet. 50 % av det maximala stödbeloppet finansieras av Europeiska unionen oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande finansiering med nationella medel. Stödet skall beviljas i form av årliga utbetalningar till jordbruksföretag. Stödet skall bero på företagens storlek under den gångna perioden och motsvara den makroekonomiska fördelningen av inkomstbortfallet mellan de olika sektorer som berörs. Om de årliga utbetalningarna uppgår till mindre än 400 ecu kan stödet dock beviljas i form av kollektiva allmännyttiga åtgärder eller i form av åtgärder som enligt gemenskapsbestämmelserna tillåter statligt stöd. Vid en sänkning av JOK som frysts för de stöd som avses i artikel 7 i den agromonetära grundförordningen kan de berörda jordbrukarna beviljas ett kompletterande stöd motsvarande det årliga inkomstbortfallet till följd av denna sänkning. Den övre gränsen för detta stöd fastställs av kommissionen enligt förvaltningskommittéförfarandet och består likaså av tre delar som gradvis minskar över en tolvmånadersperiod och finansieras till 50 % av Europeiska 19 unionen obcroende av storleken på medlemsstatens finansiering med nationella medel. 5. KOMPENSATIONSSTÖD17 Kompensation för de märkbara revalveringarna i juni och juli 1995 gav upphov till en andra del av stödet med början den 1 juli 1996 för Belgien och Luxemburg, den 1 augusti 1996 för Tyskland, Danmark, Nederländerna och Österrike. Som planerat var denna andra del av stödet 1/3 mindre än det första årsbeloppet av stödet. Totalt sett har nära 210 miljoner ecu beviljats för denna andra del av stödet, varav gemenskapen finansierar 135 miljoner ecu. Med hänsyn till den monetära utvecklingen under perioden 1996/97 avskaffades den tredje delen av stödet genom förordning (EG) nr 1137/9718 för alla berörda medlemsstater, utom Danmark. För Danmarks del avskaffades denna tredje del av stödet i juli 1997 genom förordning (EG) nr 1473/9719. De märkbara revalveringarna i januari 1996 för SEK och under perioden 1996/97 för IEP, GBP och ITL gjorde det möjligt att bevilja nya stöd vars totala storlek uppgick till nära 945 miljoner ecu, varav hälften finansieras via EUGFJ. Sverige^ beviljade de två första delarna av kompensationsstödet för den märkbara revalveringen den 11 januari 1996. Detta stöd anmäldes i november 1996 och godkändes av kommissionen i december 1996. Sverige beviljade i den första delen av stödet endast finansieringen från EUGFJ, dvs. 9,8 miljoner ecu. Detta belopp innebär nästan 100 ecu per jordbruksföretag och har tilldelats i form av kollektiva allmännyttiga åtgärder för vilka det inte avsatts medel i den nationella budgeten. Störsla delen av stödet, ca. 63 %, är avsett för vcrksamhct som lcds av Rådet för forskning inom jordbruk och skogsbruk när det gäller ekologiskt jordbruk och sambandcn mellan jordbrukssektorn och forskningcn. 21 % av stödet är avsett för Fonden för forskning inom jordbruket för forsknings- och utvecklingsverksamhet och förbättring av marknaderna. Återstoden, dvs. mindre än 2 % av stödet, är och avsett utbildningstjänster. "mekaniseringssammanslutningar" konsult- och för för Ett andra stöd när det gäller den märkbara revalveringen den 7 juli 1996 anmäldes till kommissionen i juni 1997 som också godkände det månaden efter. Den andra delen av detta stöd avskaffades genom förordning (EG) nr 1137/97 för att ta hänsyn till de devalveringar som skett efter den märkbara revalveringen i fråga och beslut om den tredje delen av stödet skall fattas i juli 1998. Sverige planerar 17 Sc arbctsdokiimcnlct om basdata, tabcllcr och diagram A8. IX liGTnrL 164. 21 6. 1997, s. 15. 19 EGT nr L 200, 29. 7. 1997, s. 22. 20 Se arbetsdokumentet om basdata, tabellerna A8 och A9. 20 inom att bcvilja finansicringen från Europeiska unionen ur dcn första delen av stödet till jordbrukare socker och potatisstärkelse. Den sektorsvisa fördelningen av stödet gynnar spannmåls- och sockersektorerna framför andra sektorer, men ingen av dem överkompenseras för de schablonmässigt beräknade inkomstbortfall som rådet tar hänsyn till. sektorerna mjölk, nötkreatur, spannmål, Den individuella tilldelningen av stöd skall baseras på produktionsnivåerna före den 30 juni 1996. När det gäller spannmål och nötkreatur skall stödet vara baserat på kompensationsbetalningarna i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vad beträffar mjölk, sockerbetor och potatisstärkelse skall stödet baseras på de kvantiteter som levererats till förädlingsindustrin. Irland2-1 beviljade den EU-finansierade delen av den första delen av stödet för att kompensera för de märkbara revalveringarna den 11 november 1996 och den 11 januari 1997, dvs. 56,7 miljoner ecu22. Detta stöd godkändes av kommissionen i maj 1997. Den sektorsvisa fördelningen står i proportion till produktionen av mjölk, nötkreatur, spannmål och socker som också ligger till grund för att fastställa inkomstbortfallet. Den individuella tilldelningen av stödet för nötkreatur grundar sig på bidragen för handjur av nötkreatur och för am- och dikor för 1996 och på säsongsutjämningsbidragen mellan den 1 januari 1997 och den 10 juni 1997 när det gäller djur som finns på stödmottagarens anläggning den 31 mars 1997. Fördelningen per jordbrukare när det gäller mjölk och sockerbetor är baserad på de årliga leveranserna före den 31 mars 1997. Vad beträffar spannmål är fördelningen baserad på de kompensationsbetalningar som gjorts 1996 i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I juni 1997 anmälde Irland ett önskemål till kommissionen om att få avsätta till ovannämnda kompletterande nationella medel på 30 miljoner ecu kompensationsstöd som ftnansieras av Europeiska unionen. I slutet av juli 1997 hade kommissionen inte yttrat sig i denna fråga. I juni 1997 anmälde dessutom Irland sin avsikt att bcvilja gemenskapsfinansiering som stöd för revalveringen den 29 mars 1997. Det maximala beloppet för den första delen av detta stöd reducerades av kommissionen från 65,16 till 57,5 miljoner ecu, varav 28,75 miljoner ecu som finansierades av EUGFJ för att ta hänsyn till devalveringarna JOK för IEP i maj 1997. Den planerade fördelningen av stödet som Irland anmälde liknar den som planerats för kompensationsstöd som finansieras av Europeiska unionen för revalveringarna i november 1996 och januari 1997. I detta fall har ingen hänsyn tagits till säsongsutjämningsbidragen, men den sektorsvisa fördelningen står åter igen i proportion till produktionen som också ligger till grund för beräkningen av inkomstbortfallen. Kommissionen godkände därför detta stöd i juli 1997. 21 Sc arbetsdokumentct om basdata, tabcllcrna A8 och A9. 22 Maximibcloppct faststfilldcs gcnom kommissioncns förordning (EG) nr 1129/97 (EGT nr L 115, 3. 5. 1997, s. 16), ändrad gcnom förordning (EG) nr 1219/97 (EGT nr L 170. 28. 6. 1997, s. 56). 21 JiaM. cn hade den 30 juni 1997 inte anmält projekt rörande de upp till 247 miljoner ecu som lick beviljas som en lörsta del av konipensalionsslödel för den märkbara revalveringen av ITLdcn I mars 1997. Förenade kungarikct hade i slutet av periodcn 1996/97 intc anmält några projekt vare sig för de 454,4 miljoner ecu som fick beviljas i den första delutbetalningen av kompensationsstödet för revalveringarna den 11 januari, 29 mars och 5 juni 1997 eller för de 66,7 miljoner ecu som avsatts för att kompensera de minskningar av arealersättningen i nationell valuta som gjordes den 1 juli 1997. Italien och Förenade kungariket kan upp till tolv månader efter revalveringen i fråga anmäla eventuella beslut om att bevilja dessa stöd. 2 £ (. Mv»vmtoHn tffrKlcr som är sett kan marknadspriser Tcorctiskt till en intcrvcntionsmekanism (sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för vissa av dessa produkter kan utvecklingen av JOK således få följder för jordbrukarnas inkomster. Därtill kommer att svårigheter kan uppstå inom handeln på grund av avvikelser JOK och RMK eller mellan marknadspriser och antingen mellan interventionspriser i nationell valuta. starkt knutna Däremot påverkar JOK inte priset för de övriga produkter för vilka marknaden inte styrs av en interventionsmekanism. Handeln med dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av RMK. Detta är bl. a. fallet när marknadspriset inte följer valutakursförändringarna. Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara av växelkursens inverkan på priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till producenterna. t. PRISER Analysen avser främst månadsutvecklingen under perioden 1996/97. gäller produkter Vad en vilkas marknadspris interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan förändringar av marknadspriset och av JOK. Exempelvis påverkas marknadspriset för vin och olivolja av variationer som saknar ett enhetligt samband med JOK:s variationer. påverkas inte av För de övriga produkterna inriktades prisgranskningen på sektorer för vilka det finns användbara data och på en enda representativ marknad per berörd medlemsstat23. De förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 1996/97 utgörs av den fortlöpande starka revalveringen av GBP (13,5 %) och IEP (8,5 %) När det gäller de övriga valutorna bör de priser som är stabila i samband med JOK (FRF, ESP, PTE) jämfbras med de som påverkats av en liten revalvering (ITL) eller flera små devalveringar (SEK, BEF/LUF, DEM, ATS, NLG). Allmänt sett framgår det av analysen att när marknadspriserna är mycket höga i förhållande till interventionspriset är det endast stora förändringar av JOK som ger återverkningar. Om priserna är låga, eller mycket låga, påverkas inte priserna av små förändringar av JOK. JOK:s effekter på marknaderna verkar likaså endast ske från och med vissa övre gränser som är högre ju högre marknadspriserna är i förhållande till interventionspriserna. Flera faktorer kan därför störa dessa mekanismer. 23 Sc arbctsdokumcntct om basdata, diagram B2 till B15. 23 1. 1 Pannmål24 sig för vete vara visar högre i nationell valuta. Under regleringsåret 1996/97 än Marknadspriserna interventionspriserna låg marknadspriset i de tre största producentstaterna (Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket) mellan augusti 1996 och april 1997 i genomsnitt 22% över interventionspriset. På denna ovanligt höga nivå, liksom året innan då nivån låg 12% över interventionspriset, påverkas marknadspriserna inte mycket av små förändringar av interventionspriset i nationell valuta. betydligt Mellan juli 1996 och februari 1997 kännetecknas perioden av de sjunkande, eller som bäst relativt stabila, marknadspriserna i nationell valuta. Mellan mars och april återhämtade sig priserna, särskilt före störningarna i slutet av regleringsåret. Marknadspriserna i FRF uttryckta i procentandelar av interventionspriserna i nationell valuta, för vilka månatliga ökningar gäller, har varierat mellan 110 % och 118 %, dvs. inom en marginal på ungefar 8 procentenheter, utan att påverkas av JOK, som förblivit stabil. Priserna i ESP har varierat på ännu högre nivå, mellan 125 % och 135 % i förhållande till interventionspriserna, utan återverkningar på den mycket svaga ökningen av JOK (+0,2 %). i Frankrike, alldeles Mellan juli 1996 och januari 1997 minskade skillnaden mellan marknadspriserna och interventionspriserna med 5 % i FRF och 7 % i ESP. Under samma månader var denna minskning 11 % i Tyskland och 6 % i Sverige trots att JOK stigit med 2 respektive 3 %. Det är tydligt att dessa devalveringsnivåer inte nämnvärt har påverkat marknadspriserna. I Förenade kungariket närmade sig priserna i GBP interventionspriserna under den aktuella månaden med 8 % vilket kan jämfbras med sänkningar i de övriga medlemsstaterna. Den kraftiga åttaprocentiga sänkningen av JOK för GBP har alltså hjälpt till att behålla samma utveckling i förhållande till interventionspriserna som i de andra berörda medlemsstaterna. I Italien följdes sänkningen av JOK med nästan 3% i oktober 1996 av en prissänkning i ITL med 1,9 % mellan september och november, medan de sjönk med 2,6% i Frankrike där JOK förblev oförändrad. Mellan september och december 1996, under en period som slutade två månader efter revalveringen av JOK för ITL, sjönk marknadspriserna med 0,6 % både i ITL och i FRF. Slutligen, för det tredje regleringsåret i rad, verkar det helt klart att marknadspriser som ligger mer än 10 % över interventionspriserna för spannmål inte påverkas av rutinmässiga rörelser av JOK. Med de iakttagelser som gjorts är det inte möjligt att fbrutsäga eventuella agromonetära effekter om marknadspriserna ligger nära interventionspriserna. 24 Sc arbctsdokumcnlct om basdata, diagram 8 1 a 24 När det gäller stora förändringar av JOK i samband med höga marknadspriser är det däremot högst troligt att dessa lcder till agromonctära eflekter. Liksom nämnts tidigare var efTckterna på marknadspriserna i Förenade kungariket av sänkningen av JOK för GBP med 8% mellan juli 1996 och februari 1997 sådana att skillnaden i förhållande till interventionsnivån utvecklades på samma sätt som i praktiskt taget resten av marknaden. Under perioden 1995/96 följdes sänkningen av JOK med 12 % i Italien av en stor prissänkning i ITL (5 %) som inte sågs i någon annan medlemsstat. Mellan augusti 1994 och april 1995 följdes den mycket kraftiga devalveringen av ITL (23 %) av stigande marknadspriser i Italien vilket betydde att skillnaden i förhållande till interventionsnivån följde samma tendenser som setts på andra håll. När det gäller mindre devalveringar, som för ESP (7 %) och GBP (3 %), är effekten på marknadspriserna långt ifrån så tydliga. 1. 2 Mjölkprodukter2' När det gäller skummjölkspulver (SMP) har marknadspriserna i DEM, FRF och NLG följt ungcfär samma utveckling. Från en låg nivå i förhållande till interventionspriserna steg de med nästan 10 % mellan september 1996 och februari 1997 innan de sjönk något igen. En liknande utveckling konstaterades i Belgien, Österrike, Spanien och Sverige. Jämfört med Frankrike där JOK aldrig har ändrats ökade pristillväxten i BEF/LUF, DEM, NLG och SEK 3 %-5 % snabbare i samma riktning som de devalveringar av JOK som noterats. Däremot när det gäller priserna i FIM och DKK som inte har följt samma allmänna rörelse följdes den agromonetära stabiliteten av en variation på ungefär 6 % av marknadspriserna. Priserna i Förenade kungariket sjönk i samma utsträckning efter revalveringen med 10 % 1996/97. Den allmänna tendensen med awikelser från interventionspriserna i nationell valuta är likadan som i andra betydelsefulla medlemsstater. Priset på SMP i Irland i början av perioden 1996/97 har legat kvar på en onormalt hög nivå, nästan 5 % högre än i övriga betydelsefulla medlemsstater. De nationella priserna föll plötsligt med 10% i oktober 1996 före den första revalveringen av JOK för IEP på 2 % i november 1996 och låg därefter kvar på ungefär samma nivå till och med slutet av 1996/97. Övriga sänkningar av JOK för IEP, dvs. sammantaget 7 %, har inte påverkat priserna i nationell valuta. Dessa revalveringar sänkte interventionspriserna i IEP och förde dem närmare marknadspriserna som i procentandelar av förblev interventionspriserna, har priserna i IEP, efter stora störningar, återfått en mera normal nivå och ligger nästan 10 procentenheter lägre än priserna i Förenade i övriga betydelsefulla kungariket och nära 5 procentenheter medlemsstater. i nationell valuta. Slutligen, fastställda lägre än När det gäller smör stannade de flesta marknadspriserna under det andra halvåret av 1996 en marginal på 5 procentenheter, omkring inom 95% 25 Sc arbclsdokumcnlcl om basdala, diagram B1 b och B1 c. 25 interventionspriserna. De mest märkbara undantagen var priserna i IEP och GBP som var mycket lägre och priserna i ITL, ESP och SEK som var mycket högre. Mellan november 1996 och mars 1997 stcg priserna på de viktigaste marknaderna med <> % nttr det gäller FRF vars JOK förblev konstant. Priserna i BEF/LUF, ()7%-l00% DFM, interventionspriserna trots att nägra av dcssa valutor hadc dcvalverats något och ATS narmade IRI\ FIM, NLG sig av Priserna i Italien och i Spanien rörde sig runt sina höga nivåer, medan priserna i Sverige sjönk med 12 % trots ökningen av JOK för SEK. Marknadspriserna i Förenade kungariket följde systematiskt sänkningarna av JOK, dvs. låg kvar på nära 90 % av interventionspriserna och skilde sig därmed från priserna på andra viktiga marknader. Smörpriserna utvecklades på samma sätt som priserna på SMP i Irland i inte sektorn systematiskt De agromonetära effekterna uppstår för mjölkprodukter, trots att priserna legat runt samma nivå som interventionspriserna. De starka marknadstendenserna följs i allmänhet av nationella priser med variationer på mellan +5 till -5 % utan någon tydlig påverkan när rörelserna i JOK är mindre än 2 eller 3 %. Stora prisvariationer kan uppstå oavsett om ibland endast på nationellt plan. Större valutakurserna förändras och svängningarna i Förenade i JOK kan påverka de nationella priserna som kungariket, men det irländska exemplet visar att olika agerande parter kan påverka denna process. 1. 3 Nötkött26 Priset på ungnötskött var mycket lågt i början av perioden 1996/97 och låg i allmänhet på 60 %-75 % av interventionspriset till följd av krisen förorsakad av bovin spongiform encefalopati. Efter september 1996 skiljde sig marknaderna i Irland och Förenade kungariket från andra marknader genom att ligga 10 till 15 procentenheter lägre. I praktiskt taget alla medlemsstater följde marknadspriserna därefter samma utveckling uttryckt i procentandel av interventionspriset. Detta betyder att de stora förändringarna av JOK, särskilt för GBP och IEP, i allmänhet påverkade de nationella marknaderna. Däremot har marknadsutvecklingen, liksom när det gäller mjölkprodukter, inte påverkats av små variationer i JOK. Priserna i DEM, FRF och NLG ökade i samma takt mellan september 1996 och februari 1997 vilket medförde en mycket större awikelse från interventionspriset när det gäller FRF vars JOK inte ökade så mycket som JOK för DEM och NLG. 26 Sc arbclsdokumcnt om basdata, diagram B1 d. 26 2. HANDELSUTBYTE Analyscrna av de agromonctära eftékterna på handelsutbytet i de två tidigare rappoi terna om den inre marknadens agromonetära ordning27 visar följande: - På kort sikt döljs de eventuella efTekter som kursförändringarna har på handelsutbytet i nästan samtliga fall av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet. - Över en längre period kan exporten påverkas av konkurrenseffekten. KonkurrensefFekten påverkas dock av den inhemska efterfrågan, exportörens inställning i fråga om vinstmarginaler samt mer eller mindre sektorsbetingade strukturella orsaker. Dessa faktorer är så hårt sammanflätade att effekten av en enskild faktor svårligen låter sig urskiljas. Tillgänglig statistik för perioden 1996/97 ändrar inte på något sätt dessa slutsatser. I samband med kursawikelserna kan det hända att produkter som beviljas exportbidrag drabbas av snedvridning av handeln. De största riskerna under 1996/1997 berodde på de positiva avvikelsema för GBP och IEP som överskred 5 procentcnheter under bekräflelseperioderna. Riskcn var särskilt stor när det gäller GBP vars sammanlagda kursavvikelser överskred 7 proccntenheter och periodvis uppgick till 9 procentenheter i januari 1997 när det gäller till exempel BEF/LUF, NLG och FRF. Med hänsyn till konsekvenserna av BSE-krisen och de höga världsmarknadspriserna på spannmål berörde dessa risker särskilt sockersektorn. Exportstatistiken visar dock ingen förändring som kan skyllas på dessa agromonetära awikelser. 3. INKOMSTER senaste rörande statistiken Den jordbruksinkomsterna gäller 1996. Den agromonetära ordningens effekter på 1995 års inkomster är mycket svåra att kartlägga i detalj därför att de bl. a. beror på jordbruksomräkningskursernas faktiska påverkan på marknadspriserna, på de avgörande faktorerna och betalningsfristerna för köp från och försäljning eller stöd till jordbrukarna. Vissa effekter som uppträdde under 1996 beror på förändringar av JOK under 1995 men vissa ändringar av JOK under 1996 kommer däremot inte att ha några konsekvenser förrän under 1997 eller t. o. m. senare För att ändå få en uppfattning om storleksordningen på JOK:s effekt på inkomsterna under perioden 1995/96 och tolv månaders inkomster har följande uppskattningar och antaganden gjorts: 27 Analyser av månadsstatistiken för oktober 1991 -december 1993 (KOM (94)498 slutlig) och för januari 1992-dccembcr 1995 (KOM(96)636 slutlig). 27 - Inkomsterna 1996 från saluföring av produkter eller i samband med denna saluföring antas vara desamma som under perioden 1996/97. - För att på ett enklare sätt beskriva de resultat som anges under punkt Cl antas värdet av all produktion påverkas av JOK för sockerbetor, nötkött och när det gäller Irland och Förenade kungariket spannmål och mjölkprodukter. EfFekten av JOK anses som noll för spannmål och 50 % för mjölkprodukter. - Inkomsterna när det gäller frukt och grönsaker, potatisstärkelse, vin, olivolja, tobak och utsäde härrör från kvantiteter för vilka det finns ett minimipris eller av ett stöd per producerad ton säd som släppts ut på marknaden. - De schablonmässiga stöden till producenter är de som föreskrivs i budgeten för 1997 och gäller regleringsåret 1996/97 för jordbruksgrödor, nötkreatursbidragen fbr 1996, strukturstöden 1997 och de agromonetära kompensationsstöd som planeras utbetalas 1997. De agromonetära stöden för Italien och Förenade kungariket justerades med tanke på att det inte gjorts några utbetalningar under den aktuella perioden. - Värdet av de insatsvaror som antas ha påverkats uppgår till hälften av fodervärdet i medlemsstaterna (Irland och Förenade kungariket) där JOK anses ha påverkat spannmålspriserna. - De uppskattade omräkningskurserna som tillämpas på olika inkomstfaktorer är de genomsnittliga inkomsterna under perioden 1996/97 utom för stöd per odlad hektar och utsäde som justeras enligt kursen per den 1 juli I99628. - för djurbidrag, strukturstöd och tobaksbidrag som justeras enligt kursen per den 1 januari 1997. - för agromonetära kompensationsstöd som justeras enligt den kurs som gällde före den märkbara revalveringen i fråga. Utifrån denna konventionella modell där samtliga JOK-effekter för 1996/1997 sammanförs på 12 månader beräknades den agromonetära ordningens effekt på årsbasis under 1996/97 genom att multiplicera samma beståndsdelar med skillnaden mellan de JOK som tillämpats och motsvarande RMK. Trots sin teoretiska sida visar modellen att JOK har en betydande påverkan på inkomsterna och att denna fördelas olika bland medlemsstaterna29. Effekten på bruttoforädlingsvärdet i faktorkostnader skulle sammanlagt kunna uppgå till 1,3 %, dvs. 1 884 miljoner ecu vilket innebär nästan 10 % mer än under perioden 1995/96. 28 29 För enkelhetens skull har de få fall där avgörande faktorer inträffat den 1 augusti likställts med det stora flertalet fall där den avgörande faktorn rörande JOK inträffat den 1 juli. Se aibetsdokumentet om basdata, tabellerna Cl till C3. 28 Den sammanlagda efTekten på jordbruksinkomsterna beror till - 5 1% på kursavvikelserna när det gäller marknadspris och marknadsrelaterade belopp, - 38% på kursavvikelserna när det gäller schablonmässigt beräknade stödbelopp till producenterna, - 11% på agromonetärt kompensationsstöd. Enligt dessa antaganden motsvarar det produktionsvärde och de stöd som påverkas av JOK ungefär hälften av bruttoförädlingsvärdet i faktorkostnader. Denna fordelning är ett tecken på hur känslig den agromonetära ordningen är. Den är särskilt känslig i Irland och i Sverige, ganska känslig i Belgien, Luxemburg, Tyskland och Förenade kungariket och mindre känslig i Portugal, Italien och Spanien. De schablonmässigt beräknade stöden till producenterna utgör nära 30 % av den del av deras inkomster som påverkas av JOK. Denna andel närmar sig 40 % i Portugal, Österrike och i Spanien. Den är mycket liten i Nederländerna där den är 5 % och liten (14-20 %) i Belgien, Luxemburg och Grekland. De inkomster som ökat mest genom den agromonetära ordningen är givetvis de som skulle minskat vid en valutaappreciering. För de valutor som var relativt stabila under den aktuella perioden medförde ordningen knappast någon inkomstkompensation eftersom de knappast lidit någon agromonetär förlust. De medlemsstater som under 1996/1997 gynnades mest av ordningen i förhållande till sina fbrädlingsvärden var följande: Irland (8 %) på grund av strukturen av jordbruksinkomsterna och beviljande av stora kompensationsstöd för revalveringar. - Sverige (7,4 %) huvudsakligen eftersom JOK frystes på den höga nivån innan revalveringarna 1996. - Förenade kungariket och Italien på grund av att man inte omedelbart tog hänsyn till valutarevalveringarna och att awikelserna var stora före den märkbara sänkningen av JOK. De godkända kompensationsstöden har inte beaktats eftersom de inte har betalats ut. - Finland och i mindre utsträckning Danmark som gynnats av systemet med en tillåten marginal och en konstant hög kursawikelse utan att drabbas av den sänkta JOK 29 D. 1. Finansiella effekter ASPEKTER AV DE METODER SOM ANVÄNTS 1 I klassilicci ing av de agiomonetttra clTcktcrnn På dct agromonetära området påverkas gemenskapsbudgetcn kraftigt av följderna av tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over mekanismen (eller den gröna ecun). Mekanismen infördes 1984 och avskaffades den 1 februari 1995. En närmare beskrivning av denna mekanism ges i rapporten för perioden 1 juli 1995 till 30 juni 1996. Effekten på årsbasis i storleksordningen 8 000 miljoner ecu förändrades inte mycket. De finansiella följderna av händelser som hänför sig till perioden 1996/97 beror på fyra mekanismer eller åtgärder; trösklarna, de avgörande faktorerna, frysningen av JOK och kompensationsstödet. Kostnaden för dct agromonetära kompensationsstödet kan avläsas i 1997 ärs budget och i dct preliminära förslagct till 1998 års budget Denna kostnad skall cnligt gällandc bcstämmclser utvecklas gradvis minskande Beviljandet av de sista delarna av stödet som beslutadcs under 1995/96 (Belgien, Luxemburg, Danmark, Tyskland och Österrike) kommer endast att påverka 1997 års budget eftersom den tredje delen av stödet avskaffats. Budgetprognoserna för 1998 för detta stöd har därför utelämnats i denna rapport. Vid slutet av perioden 1996/97 hade Italien och Förenade kungariket fortfarande inte anmält några projekt rörande kompensationsstöd i samband med märkbara sänkningar av JOK under 1997. Budgetprognoserna i fråga för rapport. Om dessa 1997 har kompensationsstöd utbetalas kommer det att belasta budgetarna för år 1998, 1999 och 2000. följaktligen utelämnats i denna - Frysningen av JOK medför en kostnad i nationell valuta som är lika med skillnaden mellan den frysta JOK och JOK dagen för den avgörande faktorn multiplicerad med det stödbelopp i ecu på vilken JOK tillämpas. Frysningen av JOK gäller till den 1 januari 1999 och kommer att påverka budgetarna för år 1999 och 2000. Trösklarnas och de avgörande faktorernas finansiella effekter beror på skillnaden mellan: - jordbruksomräkningskursen dagen för den avgörande faktorn vad gäller det aktuella beloppet och - den kurs som används vid bokföringen av utgifterna i ecu (bokföringskursen), dvs. kursen den tionde i månaden då utgiften i 30 nationell valuta bokförs. I allmänhet rör det sig om den månad som följer den då medlemsstaten gjorde utbetalningen till stödmottagaren. Trösklarnas effekt beror på skillnaden mellan jordbruksomräkningskursen och bokföringskursen dagen för den avgörande faktorn. De avgörande faktorernas effekt beror på skillnaden mellan bokföringskursen dagen för den avgörande faktorn och dagen då utgiften i ecu bokförs. 1. 2 Modell för uppskattning av kostnaderna för 1996/97 års händelser De händelser och agromonetära beslut som inträffade under 1996/97 påverkar främst budgetarna 1997 och 1998. För att uppskatta de agromonetära effekterna på 1997 års budget togs i februari 1997 som hänsyn till den konjunkturmässiga revideringen grundats på de omräkningskurser som fanns den 24 februari 1997. för 1998 gjordes beräkningarna utifrån det Vad gäller effekterna preliminära budgetförslaget för 1998 (PB 98) som gällde den 30 juni 1997 och som är grundad på de omräkningskurser som fanns den 30 april 1997. Grunderna, 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998, justerades genom att de JOK som användes vid utarbetningen ersattes med de JOK som var kända den 1. 7. 9730. Den använda bokföringskursen justerades inte eftersom den är av mindre betydelse för de agromonetära effekter som beror på förändringar av JOK. slutet - 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998 såsom justcradc pcr den 1. 7. 1997 visar situationen enligt de scnast kända JOK fördelas mellan i medlemsstaternas olika valutor dels enligt de olika avgörande faktorerna rörande de JOK som påverkar utgifterna, dels på grundval av tidigare utgifter. 1996/97. Utgifterna pcrioden av - Hur stora gemenskapens utgifter skulle vara om det inte fanns någon agromonetär ordning uppskattas genom att ersätta de JOK som tillämpades i 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998 med de RMK som gällde i början på bokföringsmånaden för dessa utgifter och sedan dra av de agromonetära kompensationsstöden. Det bör påpekas att det är ganska vanskligt att uppskatta bokföringsmånaden för varje typ av utgifter och att resultaten är mycket varierande. För samtliga bokföringsdatum efter den 1. 7. 1997 användes de RMK som gällde den 1. 7. 1997. Tolaleffektcn av frysningen av JOK beräknas genom att i 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998 ersätta de JOK som 30 Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller D 1 till D 2. 31 faktiskt använts för stöden i fråga med de JOK som gällde dagen då de avgörande faktorerna för dessa stöd inträffade. - De avgörande faktorernas effekt beräknas som skillnaden mellan resultaten enligt andra strecksatsen och resultaten av en liknande simulering där de RMK används som gällde dagen för de avgörande faktorerna rörande de JOK som faktiskt tillämpats. Med hänsyn till de förbehåll som gjordes rörande fastställandet av bokföringsmånaden är denna värderingsmetod inte särskilt noggrann. Den blir oanvändbar efter 1998, eftersom alla omräkningskurser som är tillämpliga efter den 1. 7. 1997 ersätts av de kurser som är kända och gäller per den 1. 7. 1997. - Trösklarnas effekt beräknas som skillnaden mellan dels resultaten med de löpande JOK, utan frysning, enligt tredje strecksatsen, dels resultaten av simuleringen med de RMK som gäller dagen för de avgörande faktorerna enligt fjärde strecksatsen. 77 % av 1997 års budget har påverkats av JOK för perioden 1996/97. De omräkningskurser som gällde den 1 juli 1997 tillämpas på 3 % av de utgifter som verkligen är beroende av en avgörande faktor med detta datum, men även på de utgifter som är beroende av senare avgörande faktorer, mellan 2 juli och 15 oktober 1997. För i stort sett hela återstoden av utgifterna i 1997 års budget tillämpades de omräkningskurser som gällde dagen för de avgörande faktorerna som inträffade före de 1 juli 1997 dock utan att gå längre tillbaka än till november 1994. Vad gäller det preliminära budgetförslaget för 1998 berörs endast 1 % av utgifterna av JOK som utlöses av avgörande faktorer som inträffar före den aktuella perioden. 14 % av utgifterna påverkas av JOK från början av 1997 och 37 % av dem som gällde den 1 juli 1997. Detta betyder att nästan 50 % av det preliminära budgetförslaget av omräkningskurser som faktiskt kommer att tillämpas mellan 2 juli 1997 och 15 oktober 1998. Dessa kurser som inte var kända vid utarbetandet av denna rapport kommer att ersättas med omräkningskurserna per den 1. 7. 1997. är beroende 1998 för Allmänt sett kommer den agromonetära situationen per den 1 juli 1997 att ha stor betydelse för de uppskattningar som görs för 1998. Denna situation kännetecknas av en mycket hög kursavvikelse mellan den frysta JOK och för SEK och GBP och mycket höga den gällande JOK (11,5%) kompensationsbelopp i Förenade kungariket och i Italien. 2. RESULTATET AV UPPSKATTNINGARNA : Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 200 - 1 300 miljoner ecu (samma storleksordning som kostnaderna för 1995/96 framlagda i förcgåcnde rapport)11. 31 Sc uppgiftcr i tabcll D4. 32 Nära 60 % av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna för 1998 beror dock i hög grad på den framtida monetära utvecklingen. Uppskattningen av kostnaderna för 1998 är hälften så stora som för 1997, men denna uppskattning beror uteslutande på den agromonetära situationen per den 1 juli 1997. Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan negativa avvikelser oftast begränsas av en marginal som är lika med den högsta positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var fallet under 1996/97, spelar längden på bekräftelseperioden en icke obetydlig roll gcnom att upprätthålla de högsta positiva avvikelserna under lång tid. Kostnaden för de avgörande faktorerna som svårligen kan minskas utan att marknaden störs, uppgår till storleksordningen 160 miljoner ecu för 1997, dvs. 60 miljoner ecu mer än för 1996. Kostnaden är hög på grund av att inga kompensationer gjordes under perioden 1996/97 mellan valutor som ökat eller minskat i värde. Den beräknade kostnaden för 1998 kan inte uppskattas eftersom skillnaden mellan RMK vid den avgörande faktorn och RMK vid bokföringsmånaden för närvarande är okänd. Frysningen av JOK som gjordes 1997 innebär en kostnad som skiljer sig från den 1998 på grund av de avgörande faktorerna och till slut uppgår till 500 miljoner ecu 1998. Genom att frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. Kostnaden for agromonetara handelser 1996/97 1997 FrysningavJOK Kompensationsstod Troskelkostnader Avgorande faktorer 160 214 772 160 1998 499 382 312 Totalt i miljoner ecu 1306 1 193 I förhållande till fördelningen per medlemsstat enligt 1997 års budget är Förenade kungariket den största förmånstagaren till den agromonetära ordningen under 1997 med en ökning av 30,7 % av kostnaderna i GBP. Den agromonetära kostnaden ökar likaså i betydande omfattning för Irland i förhållande till 1996. Detta är resultatet av tröskeleffekter och av avgörande faktorer i en situation med kraftiga apprecieringar. 33 I allmänhet har de agromonetära kostnaderna i andra valutor kraftigt minskat under 1997, särskilt de som drabbats av en märkbar sänkning av JOK under 1995. Prognoscrna för 1998 visar att de agromonetära utgifterna i Förenade kungariket kommer att öka avsevärt till 60 %, i synnerhet om det planerade kompensationsstödet faktiskt beviljas Italicn, Irland och Sverige kommer att vara de övriga förmånstagarna till den agromonetära ordningen, i synnerhet tack vare frysningen av JOK. Däremot kommer kostnaderna för andra valutor att minska och till och med bli negativa för Tyskland, Belgien, Frankrike, Luxemburg, Spanien, Portugal, Nederländerna och Österrike. 34 ISSN l()24-45(>(> KOM(98) 20 slutlig DOKUMENT SV 03 01 17 Katalognummer : CB-CO-98-015-SV-C 1SBN 92-78-30153-1 liyran lor liuropeiska gcmcnskapernas olïiciella publikationer L-2985 Luxemburg 3-r


title: Komission asetus (EY) N:o 152/98, annettu 22 päivänä tammikuuta 1998, Marokosta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevan erityisjärjestelyn tietyistä soveltamissäännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/97 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

eurovoc_concepts:
Morocco
customs regulations
import
import tax
olive oil
originating product

text: 23. 1. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 18/7 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 152/98, annettu 22 päivänä tammikuuta 1998, Marokosta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevan erityisjärjestelyn tietyistä soveltamissäännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/97 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon Marokosta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevan erityisjärjestelyn tietyistä soveltamis- säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/ 97 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan, ottaa huomioon maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siir- tymäjärjestelyistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3290/94 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1161/ 97 (3), ja erityisesti sen 3 artiklan, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 2006/97 2 artiklan 2 kohdassa säädetty tullin alennus koskee kaikkea oliiviöljyn tuontia, josta tuoja tuontihetkellä esittää todisteen siitä, että erityisvientimaksu on siirretty edellä mainitun järjestelyn soveltamiseksi olisi säädettävä, että tuoja toimittaa todisteen kyseisen maksun korvaamisesta viejälle, tuontihintaan; ja muun muassa Marokosta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevien erityisjärjestelyjen mukauttamisesta siir- tymäkauden ajaksi komission asetuksessa (EY) N:o 2146/ 95 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1163/97 (5), säädetään kyseisessä järjestel- mässä sovellettavista säännöksistä; nämä säännökset on syytä kumota ottaen huomioon tässä asetuksessa säädetyt soveltamistoimenpiteet, ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat rasvojen ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 2006/97 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyä erityisjärjestelyä sovelletaan kaikkeen oliiviöljyn tuontiin, josta tuoja sillä hetkellä, kun ilmoitus vapaaseen liikkeeseen luovuttamisesta on hyväksytty, esittää todisteen erityisvientimaksun siirtämisestä tuonti- hintaan ja sen korvaamisesta viejälle sanotun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun, yhteisöön tuotaessa vähennettävään summaan asti. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut todisteet on toimitet- tava tulliviranomaisia tyydyttävällä tavalla hallinnollisina, kaupallisina tai pankkiasiakirjoina. Tässä asetuksessa ”viejällä” 3. EUR. 1 -tavaratodistuksessa mainittua henkilöä. tarkoitetaan Marokon 2 artikla Kumotaan asetus (EY) N:o 2146/95. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 284, 16. 10. 1997, s. 13 (2) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105 (3) EYVL L 169, 27. 6. 1997, s. 1 (4) EYVL L 215, 9. 9. 1995, s. 1 (5) EYVL L 169, 27. 6. 1997, s. 4