title: Kommissionens rapport til Rådet og Europaparlamentet - Foranstaltninger truffet i medfør af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget - Sammenfatning af de rapporter, medlemsstaterne har forelagt Kommissionen i medfør af artikel 11

eurovoc_concepts:
action programme
chemical salt
pollution from agricultural sources
report
water pollution

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 01. 1998 KOM(1998) 16 endelig udg. Kommissionens rapport til Rådet og Europa- Parlamentet Foranstaltninger truffet i medfør af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget Sammenfatning af de rapporter, mcdlemsstaterne har forelagt Kommissionen i medfør af artikel 11 1. INDLEDNING 1. 1 Rapportens opbygning 1. 2 Forholdet til gennemførelsesrapporten 2. OVERBLIK OVER DE TRUFNE FORANSTALTNINGER 2. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 2. 1. 1 Fersk overfladevand , 2. 1. 2 Grundvand 2. 1. 3 Eutrofiering 2. 2 Kodekser fbr godt landmandskab 2. 3 Handlingsprogrammer 2. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) 2. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag 111, punkt 4 2. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 5 2. 3. 4 Gennemførelse af overvågningsprogrammer i henhold til artikel 5, stk. 6 2. 3. 5 Skøn over, hvornår foranstaltningerne vil få de ønskede virkninger, og angivelse af den usikkerhed. der er indbygget i disse vurderinger 3. ØSTRIG 3. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 3. 2 Kodekser for godt landmandskab 3. 3 Handlingsprogrammer 3. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) 3. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag III, punkt 4 3. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger 3. 3. 4 Overvågningsprogrammer i henhold lil artikel 5, stk. 6 2 7 8 8 9 9 9 9 11 11 11 11 12 12 12 13 14 14 14 14 14 14 14 14 3. 3. 5 Vurdering af, hvornår direktivets målsætninger vil blive nået 15 4. DANMARK 4. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 4. 2 Kodekser for godt landmandskab 4. 3 Handlingsprogrammer 4. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) 4. 3. 1. 1 Bestemmelser landbrugsaffald om kontrol med udslip fra 4. 3. 1. 2 Bestemmelser om udbringning af husdyrgødning 4. 3. 1. 3 Sædskifte- og gødningsplanlægning og regnskabsføring 4. 3. 1. 4 Oplagringskapacitel for husdyrgødning 4. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag III, punkt 4 4. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger 4. 3. 4 Resultater af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 5, stk. 6 4. 3. 4. 1 Vandløb og bække. 4. 3. 4. 2 Grundvand 4. 3. 4. 3 Søer 4. 3. 4. 4 Havområder 4. 3. 4. 5 Landovervågning 4. 3. 5 Vurderinger af, hvornår direktivets målsætninger vil blive opfyldt 5. FINLAND '. 5. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 5. 2 Kodekser for godt landmandskab 5. 3 Handlingsprogrammer 16 16 16 16 16 16 16 16 17 17 18 18 18 18 19 19 19 19 20 20 20 20 6. FRANKRIG 6. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 6. 2 Kodekser for godt landmandskab 6. 3 Handlingsprogrammer : 7. TYSKLAND 7. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 7. 2 Kodekser for godt landmandskab 7. 3 Handlingsprogrammer 7. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) 7. 3. 1. 1 Bilag III, punkt 1. 1 7. 3. 1. 2 Bilag II, punkt A. 5, og bilag III, punkt 1. 2 7. 3. 1. 3 Bilag III, punkt 1. 3 7. 3. 1. 4 Bilag III, punkt 2 og 4 7. 3. 1. 5 Bilag II, punkt A. 2 og A. 4 7. 3. 1. 6 Bilag II, punkt A. 3 7. 3. 1. 7 Bilag II, punkt A. 6 7. 3. 1. 8 Bilag II, punkt B. 8 og B. 9 7. 3. 1. 9 Bilag II, punkt B. 8 7. 3. 1. 10 Bilag II, punkt B. 9 7. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag III, punkt 4 7. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger 7. 3. 4 Resultater af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 5, stk. 6 7. 3. 4. 1 Grundvand 7. 3. 4. 2 Overfladevand 7. 3. 4. 3 Kystvande 21. 21 21 21 24 24 24 24 24 24 24 24 25 25 25 25 25 25 25 25 26 26 26 26 26 7. 3. 5 Vurderinger af, hvornår direktivets målsætninger vil blive opfyldt. 26 4 8. GRÆKENLAND 8. 1. Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 8. 2 Kodekser for godt landmandskab 8. 3 Handlingsprogrammer 9. IRLAND 27. 27 27 27 29 9. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner / 29 9. 2 Kodekser for godt landmandskab 9. 3 Handlingsprogrammer 10. LUXEMBOURG 10. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 10. 2 Kodekser for godt landmandskab og Handlingsprogrammer 29 29 30 30 30 11. NEDERLANDENE. 31 11. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 11. 2 Kodekser for godt landmandskab 11. 3 Handlingsprogrammer 12. PORTUGAL 12. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 12. 2 Kodekser for godt landmandskab 12. 3 Handlingsprogrammer 13. SVER1GE 13. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 13. 2 Kodekser for godt landmandskab 13. 3 Handlingsprogrammer 13. 3. 1 Artikel 5, stk. 4, litra a) og b) 13. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag 3, punkt 4 5 31 31 31 32 32 32 32 34 34 34 36 36 36 13. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger 13. 3. 4 Resultater af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 5. stk. 6 37 37 13. 3. 5 Vurdering af, hvornår direktivets målsætninger vil blive opfyldt 38 14. DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND 14. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner 14. 2 Kodekser for godt landmandskab 14. 3 Handlingsprogrammer 39 39 39 39 1. INDLEDNING I henhold til artikel 10 i nitrat-direktivet1 skal medlemsstaterne hvert fjerde år forelægge Europa-Kommissionen en rapport med de oplysninger, der er omhandlet i direktivets bilag V (se tabel 1 nedenfor). Den første rapport. som dækker perioden 19. 12. 1991 - 19. 12. 1995 indeholde skulle forelægges Kommissionen senest den 20. 12. 1996. Rapporten skal oplysninger om opfyldelsen af medlemsstaternes vigtigste forpligtelser i henhold til direktivet, nemlig overvågning, udpegning af sårbare zoner, udarbejdelse og fremme af kodekser for godt landmandskab og handlingsprogrammerne. Tabel 1: Kravene i bilau V ®jj^^g^pljs|ijn^gr^dér skal meddeles i de i artikel 10 omhandlede rapporter • ^ - ^ ^ ^. ^ ^ ^ ' ' • ^ i J ^ ' ^ V ^ f ø ^ '5 • cvv \ ^^^£n'redégøre]seXor;fprebyggende fqranstaltninger, der er truffet i henhold;tily£X'% • • • • • ' •. ' V-v'arlikél 4. j j !. / ,' ". '„-. ''•'• "•-*• -'-'- >•. -: •:• • 2 ;/ Et kort, der viser følgende: •. '•'"•]„"'» v''. r *' * a) vand. der er kordagi i henhold til artikel 3, stk. 1, og bilag I, idet det for' '* r hvert vandområdc oplyses, hvilke af kriterierne i bilag I der er anvendt med iieablik pj kortU'gningen hvoi deudpegcde sar»),u-e zoner ligger, idet der skelnesmellem ^ksistorendc zoncr o<; -;oner, der er udpegel siden sidste rapport J. %3. ' En summenfatning affesultai^rne af den i artikel 6 omhandlede overvågning,' b"; herunder vn redegørelse ibi -le Xlraglningcr, som førte til udpegningen af hvert enkcit sårhar /OMC, elier til cn endring af eller en tilføjelse til listen over udpegede; sårbare zoner. "'. I'J ";' • \ a) :- ?-"• b) '",. vj ' c, 4. En sammenfaming af de handlingsprogrammer, der er udarbejdet i henhold til. " :" , artikel 5. -herunder navnlig: • '. < ^\ \ - ' de foranstaltninger, der kræves i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) de oplysninger, der kræ11 es i henhold til bilag III, punkt 4 - i supplerende eller skærpedé foranstaltninger, der er truffet i henhold til - ' - ' - ~"artikel 5, stk. '5 tVt • \ en'oammcniaming al! resultatcrnc af de overvågningsprogrammer, der er ' , ' " '' * gennemført i henhold tii artikel 5. stk. 6 - , -. e) s" medlemsstaternes vurdennger af. inden for hvilkenfrist det vand, derJer kortlågt i henhold til artikel 3, stk. 1, vil kunne forventes at opfylde? >;'' v ' niålsætningerne i handlingsprogrammet. 'sammen med cn angivelse af'deh '. : ' • usik&erhedsgrad, der er indbygget i disse vurderinger. • EFT nr. L 375 af 31. 12. 1991, s. 1, Rådets direktiv 91/676/FØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsa»et af nitrater, der stammer fra landbruget. I henhold til artikel 11 skal Kommissionen offentliggøre en sammenfattende rapport på grundlag af medlemsstaternes rapporter inden seks månedcr efter modtagelsen af disse. Denne "sammenfattende rapport", skal dernæst meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Nærværende rapport er en sådan "sammenfattende rapport". Ifølge tidsplanen i direktivet skulle denne rapport havde været forelagt Parlamentet og Rådet senest den 20. 12. 1996. Dette var ikke muligt som følge af forsinkelser fra medlemsstaternes side - den 20. 6. 1996 havde kun Irland forelagt sin rapport. Man fandt det derfor hensigtsmæssigt at vente med offentliggørelsen af den sammenfattende rapport, indtil der forelå et tilstrækkeligt antal rapporter fra medlemsstaterne, og den 28. 2. 1997 skønnede man, at dette tal var nået. Tre medlemsstater, nemlig Belgien, Italien og Spanien, har endnu ikke forelagt Kommissionen deres rapport i medfør af artikel 10, hvorfor disse lande ikke er medtaget i nærværende rapport. De modtagne oplysninger har været af stærkt svingende kvalitet, navnlig med hensyn til oplysningernes fuldstændighed. Nogle af medlemsstaterne havde således ikke opfyldt alle kravene i bilag V. Dette skyldtes enten undladelse - og i disse tilfælde har Kommissionen anmodet den pågældende medlemsstat om at udbedre situationen - eller at medlemsstaten endnu ikke havde truffet de pågældende foranstaltninger, selv om fristen var overskredet. Dette gælder navnlig oplysninger om handlingsprogrammerne. Hovedårsagen til forskellene i oplysningernes kvalitet og detailniveau kan imidlertid tilskrives den margen, der er for fortolkning af bilag V. "En sammenfatning" kan fylde lige fra én sætning til flere sider. Da hovedformålet med denne rapport er at give borgerne nyttige oplysninger, må denne mangel på ensretning beklages. Rådet bør derfor efter Kommissionens opfattelse fastlægge en fælles rapporteringsmodel, som skal anvendes til den næste rapport, der skal forelægges den 21. 6. 2000. Kommissionen vil derfor foreslå en rapporteringsmodel, så den næste "sammenfattende rapport" kan blive til endnu større nytte end denne rapport. 1. 1 Rapportens opbygning Rapporten er opdelt i to afsnit. I det første afsnit gives et kort overblik over de foranstaltninger i medlemsstaterne, som der foreligger oplysninger om. I det andet afsnit præsenteres medlemsstaterne hver for sig. I dette afsnit har Kommissionen søgt læsningen mere at fremstille oplysningerne efter et fælles mønster for gøre brugervenlig. Disse oplysninger er blevet verificeret af de berørte medlemsstater. Kommissionen har ikke tilføjet oplysninger til dette afsnit, medmindre dette udtrykkeligt er anført, og i så fald er det gjort af hensyn til større klarhed. Nogle af oplysningerne fra medlemsstaterne kan være udeladt eller fremstillet på anden måde. At oplysningerne fremlægges i dette afsnit af Kommissionens rapport, skal ikke tages som tegn på, at Kommissionen hermed godkender den fremgangsmåde, en given medlemsstat har valgt (eller ikke valgt) for at gennemføre direktivet. 1. 2 Ferholdet til gennemførelsesrapporten Den 1. oktober 1997 offentliggjorde Kommissionen en rapport til Rådet og Europa- Parlamentet om gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening af nitrater, der stammer fra landbruget2. Denne gennemførelsesrapport KOM(97)473endeligudg. understreger, at medlemsstaterne endnu langt fra har gennemført direktivet, og gør rede for gangen i retssagerne mod medlemsstaterne. 2. OVERBLIK OVER DE TRUFNE FORANSTALTNINGER 2. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner Af de 12 medlemsstater, som har indsendt rapporter, har 5 udpeget hele deres område i henhold til artikel 3, stk. 5, nemlig Østrig, Danmark, Tyskland, Luxembourg og Nederlandene. De er således ikke omfattet af bilag V, punkt 3, da dette punkt udtrykkeligt vedrører artikel 6. De resterende 7 medlemsstater har indgivet oplysninger om overvågning i medfør artikel 6. Figur 1 viser de områder, der er udpeget som sårbare zoner, eller som er omfattet af direktivets artikel 3, stk. 5. 2. 1. 1 Fersk overfladevand -vandløb. For Grækenland har meddelt, at nitratindholdet i 18 floder og 21 søer er blevet undersøgt mellem 1989 og 1992. I Portugal er overfladevandet kun blevet målt dér, hvor det også indvindes til drikkevand. Ved alle disse indvindingssteder var grænsen på 50 mg/1 overholdt. I Sverige måles ferskvandskvaliteten i referencesøer og fremgår det, at nitratkoncentrationen ved 90% af målestationerne var under 9 mg/1, og ingen af målestationerne overskred 50 mg/1. For søernes vedkommende var nitratindholdet på under 2 mg/1 for 90% af tilfældene, og alle havde koncentrationer på under 50 mg/1. I UK er 1 122 indvindingssteder for overfladevand blevet overvåget, hvilket har ført til udpegning af 6 sårbare zoner omfattende 9 indvindingssteder. I Irland viste overvågningen, at nogle floder havde koncentrationer på over 40 mg/1, men under 50. Frankrig og Finland har ikke fremsendt resultater af overvågningen af ferskvandsområder for nitrat. fersk overfladevand 2. 1. 2 Grundvand Finland har anført, at det vil udpege grundvandsområder med en nitratkoncentration på over 15 mg/1. Dette betyder, at 4 områder med en koncentration på over 25 mg/1 vil blive udpeget og 7 områder med en koncentratlon på over 15 mg/1. Grækenland har gennemført en undersøgelse af grundvandet, men da prøvematerialets statistiske nyttegrad er ringe, er det ikke blevet anvendt som grundlag for udpegninger. Der er udpeget 4 "potentielt sårbare zoner", men det er ikke klart, hvilke af kriterierne i bilag I der er anvendt. I Irland har overvågningen afsløret, at et lille antal grundvandskilder har nitratkoncentrationer på over 40 mg/1, men disse er ikke blevet udpeget, da årsagerne hertil ansås for at være "dårlig husholdningspraksis", såsom forkert placering af ensilage- eller gyllebeholdere og udsivning fra septiktanke. I Portugal er grundvandet blevet overvåget ved drikkevandsindvindingssteder, og på dette grundlag kan 5 zoner ventes udpeget. UK har overvåget 461 grundvandskilder, hvoraf 148 er udpeget i 63 sårbare zoner. Sverige har ikke fundet koncentrationer på over 50 mg/1 for grundvandskilder (de fleste under 5 mg/1). For brøndene er koncentrationen på over 44 mg/I i 5% af skaktbrøndene og 1% af de borede brønde. Frankrig har ikke indsendt oplysninger om 9 Figur 1: Omrader, der i henhold til artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/E0F er udpeget som sarbare zoner med hensyn til nitrat 4* Sårbar zone <£5) Ikke sårbar ( 3> Ikke affslutted Hele landets område (artikel 3, stk. 5) ( ^) Ingen oplysninger ^ n resultaterne af overvågningen af grundvand for nitrater eller om de fundne nitratkoncentrationer. 2. 1. 3 Eutrofiering Sverige har kortlagt en betydelig del af landets kyst som eutrofleret såvel som søen "Ringsjon". De vandløb, der løber ud i disse vandområder, er udpeget som sårbare zoner. I Finland er søerne blevet vurderet for eutrofiering efter kriterierne i afsnit 5. 1 i denne rapport. Havområderne i Finske Bugt, Saaristomeri og Selkåmeri er blevet kortlagt som eutrofierede og udpeget som sårbare zoner. I Grækenland er der eutrofieringsproblemer i flere bugter (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos og det sydlige Evvoikos). Portugal har ikke udpeget nogen flodmundings-, kyst- eller havområder, da der ikke er nogen overvågningsdata Irland mener, at eutrofieringsproblemerne indre vandområder skyldes fosfor, mens eutrofieringen i kystområderne skyldes kilder, der ikke henhører under nitrat- direktivet. De erkender imidlertid, at der er behov for et mere detaljeret overvågningsprogram for flodmundinger og kystvande. UK har ikke udpeget nogen områder efter eutrofieringskriteriet. I den franske rapport er der ikke noget resumé af resultaterne. for disse områder. i de 2. 2 Kodekser for godt landmandskab Alle de medlemsstater, som har fremsendt rapporter, har - med undtagelse af Portugal - udarbejdet kodekser for godt landmandskab. I de fleste tilfælde er de samlet i et enkelt dokument. I nogle medlemsstater, såsom Danmark og Sverige, omfatter den gældende lovgivning imidlertid allerede de pågældende foranstaltninger. Andre lande, såsom Tyskland og Luxembourg, der har udpeget hele deres område, har kombineret foranstaltningerne i kodekseme og handlingsprogrammerne i én enkelt lov og har samtidig udarbejdet særskilte kodekser. De fleste af landene har fremsendt en eller anden form for oplysninger om, hvordan anvendelsen af kodekseme fremmes, f. eks. gennem rådgivning, uddannelseskurser, kollokvier og skriftlig information. 2. 3 Handlingsprogrammer Kommissionen har modtaget oplysninger i medfør af bilag V, punkt 4, fra de lande, som allerede har udarbejdet handlingsprogrammer, nemlig Østrig, Danmark, Tyskland, Luxembourg, Nederlandene og Sverige. Herudover har Frankrig fremsendt visse oplysninger om gennemførelsen. Irland har ikke udpeget nogen sårbare zoner og er derfor ikke forpligtet til at indsende oplysninger herom. Nederlandene havde forelagt Kommissionen et handlingsprogram i forbindelse med rapporten, men dette program er senere trukket tilbage. 2. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, lilra a) og b) Medlemsstaternes besvarelser er stærkt varierede. Nogle, som f. eks. Østrig, har blot erklæret, at de i direktivet foreskrevne foranstaltninger er medtaget i handlingsprogrammet, mens andre, som f. eks. Tyskland, har fremsendt detaljerede oplysninger om de forskellige foranstaltninger. der er truffet i 11 medfør af denne artikel. Nærmere oplysninger kan tlndes i afsnittene om de pågældende lande. 2. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag 111, punkt 4 Østrig, Tyskland, og Luxembourg gennemfører bilag III, punkt 4, på grundlag af kg N/ha/år, mens Danmark og Sverige har valgt at anvende antal husdyr svarende til disse mængder. Frankrig har anført, at det vil anvende kg N/ha/år som udgangspunkt, og at det ikke vil anmode om undtagelser fra disse mængder 2. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 5 Alle de medlemsstater, der har fremsendt oplysninger om dette punkt, har ment, at det var for tidligt at afgøre, om disse foranstaltninger var nødvendige. De fleste nævner, at de vil træffe supplerende foranstaltninger, hvis de bliver nødvendige. 2. 3. 4 Gennemførelse af overvågningsprogrammer i henhold til artikel 5, stk. 6 Artikel 5, stk. 6, indeholder to krav. Det første går ud på, at alle medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres handlingsprogrammer. De har anvendt forskellige metoder for at nå dette mål. Østrig anser det for i landbrugspraksis på grundlag af tilstrækkeligt at overvåge ændringer og gødsknings- detaljeret gennemfører overvågning i 6 oplande, herunder anvendelse af husdyrgødning og kunstgødning såvel som mikro- og makrobiologiske faktorer i forskellige dele af det hydrologiske kredsløb. Nederlandene agter at overvåge kvælstofbalancen i landbruget. Sverige overvåger nitratudvaskningen i vandområderne og anvender en kompleks model hertil. Tyskland og Luxembourg har ikke fremsendt oplysninger om dette punkt. husdyrstatistikker. Danmark Medlemsstater, som har valgt at anvende artikel 5 for hele deres nationale i vand (overfladevand og område, skal også overvåge nitratindholdet grundvand) på udvalgte målesteder. som gør det muligt at fastslå omfanget af nitratforurening fra landbruget. Af de modtagne oplysninger synes det at fremgå, at der er store forskelle mellem medlemsstaternes overvågning. Østrig måler grundvandet for nitrat på 2 000 målesteder og fersk overfladevand på 244 målesteder. Der foretages ingen overvågning for eutrofiering i henhold til direktivet, da eutrofieringen anses for at skyldes fosfor. Tyskland anvender 186 målesteder til at overvåge grundvandet og 15 målesteder til at overvåge fersk overfladevand for nitratforurening fra landbruget. Til overvågning af kystvandet anvendes 5 målesteder. Luxembourg måler nitratkoncentrationen i grundvandet på 4 målesteder, som anses for at være repræsentative for landetscvandførende lag, og overfladevandet på 1 målested. Eutrofiering måles på 2 målesteder. Nederlandene har fremsendt et resumé over deres målinger, men ingen specifikke oplysninger om beliggenhed, prøvetagningshyppighed, målte parametre osv. Danmark måler nitratindholdet i grundvand og ferskvand i hele landet. For fersk overfladevand vurderes 260 vandløb og 58 åer såvel som 37 12 søer. Også faunaen vurderes. Grundvandet overvåges også, men der er ingen oplysninger om antallet af målestationer. Også havvandet overvåges (se afsnit 4. 5. 4). 2. 3. 5 Skøn over, hvornår foranstaltningerne vil få de ønskede virkninger, og angivelse afden usikkerhed, der er indhygget i disse vurderinger. Sverige er den eneste medlemsstat, der har fremsendt et skøn over, hvornår foranstaltningerne i handlingsprogrammet kan forventes at få den ønskede virkning. Sverige regner med, at det vil nå 50%-reduktionsmålet i den menneskeskabte kvælstofbelastning i havvandet i år 2005. 13 3. ØSTRIG Rapporten blev forelagt Kommissionen den 11. november 1996. 3. 1 Kortlægning af vandområder og udpcgning af sårbare zoner Hele det nationale område er udpeget i henhold til direktivets artikel 3, stk. 5, med henblik på fortsat effektiv beskyttelse af vandmiljøet i hele Østrig. 3. 2 Kodekser for godt landmandskab Kodeksen for godt landmandskab trådte i kraft den 1. januar 1996. Anvendelsen af denne kodeks fremmes gennem rådgivningscentre, landbrugssammenslutninger og fagforeningsrepræsentanter. 3. 3 Handlingsprogrammer Handlingsprogrammet er udarbejdet på føderalt plan og skal gennemføres af delstaterne. 3. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og h) Handlingsprogrammet indeholder de foranstaltninger. der er Ibreskrevet i direktivet. Herudover fastsætter det en årlig gødningsmængde på højst 210 kg N/ha. Heri indgår både husdyrgødning og kunstgødning. 3. 3. 2 Oplysninger i henhold til hifag III, punkl 4 For det første handlingsprogram er maksimumsmængden af gødning 210 kg N/ha for græsarealer og dyrkede arealer med plantedække om vinteren og 175 kg N/ha for dyrkede arealer uden plantedække om vinteren. 3. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger Det anses endnu for tidligt til at afgøre, om der vil være brug for skærpede foranstaltninger. 3. 3. 4 Overvågningsprogrammer i henhold til artikel 5, stk. 6 Overvågningsnettet i Østrig består af 244 målesteder for lersk overfladevand og 2 000 målestationer for grundvand. Større vandløb kontrolleres 12 gange om året og grundvand 4 gange. For overfladevandområderne var 98,4% af de 4546 målinger der blev udført mellem 1991 og medio 1995, under 25 mg/1. Grænsen på 50 mg/1 blev kun overskredet 2 gange, svarende til 0,04%. Eutrofieringen af ferske vandområder (Østrig har ingen havområder) anses for at hidrøre fra fosibr og hører derfor ikke under direktivet. For grundvandets vedkommende var 85% af samtlige 18 277 prøver foretaget mellem 1991 og medio 1995 under grænsen på 50 mg/1. 14 Dette overvågningsnetværk anses for at være tilstrækkeligt til at overvåge ændringer i vandkvaliteten i henhold til artikel 5, stk. 6. I-Ierudover overvåges landbrugernes dyrkningspraksis på grundlag af gødskningsstatistikker og tal for husdyrbesætninger. 3. 3. 5 Vurdering af hvornår direktivets målsætninger vil blive nået Det skønnes, at direktivets målsætninger allerede er nået for overfladevandets forhindre vedkommende. For grundvandet yderligere forringelse af vandkvaliteten. skulle handlingsprogrammet Landets gennemsnitlige gødskningsintensitet er på 49 kg N/ha landbrugsland for husdyrgødning og 33 kg N/ha for kunstgødning. Dette indebærer, at det ville være ensbetydende med en betydelig forringelse af grundvandskvaliteten, hvis den fremtidige anvendelse af husdyrgødning når op på 210/170 kg N/ha i hele Østrig. Østrig mener endvidere, at følgende supplerende foranstaltninger er nødvendige for at opfylde direktivets mål: • yderligere støtte til miljøvenlig landbrugspraksis • fokusering af EU's landbrugspolitik på bæredygtighed • overholdelse, uden undtagelser. af grænserne for gødskning medlemsstaterne for at mindske eventuelle konkurrenceforvridninger. i alle 15 4. DANMARK Rapporten blev forelagt Kommissionen den 20. december 1996 4. 1 Kortlægning af vandområder og udpcgning af sårharc zoner Hele Danmarks område er udpeget i henhold til direktivets 3, stk. 5. 4. 2 Kodekser for godt landmandskab Dette indgår i afsnittet om handlingsprogrammet nedenfor. Landbrugerne informeres og anvendelsen af kodekserne fremmes gennem omfattende vejledende materiale, der tilsendes landbrugerne, og gennem de regionale rådgivningseentre. Landbrugets Rådgivningscenter bistår således de enkelte landbrugcre med Ibrberedelse af sædskifte- og gødningsplaner og beregning af tilstrækkelig oplagringskapacitet. 4. 3 Handlingsprogrammer 4. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, lilra a) og b) Det danske handlingsprogram består af fem hovedelementer: 4. 3. 1. 1 Bestemmelser om kontrol med udslip fra landbrugsaffald Der er fastsat obligatoriske normer for l'. eks. anlæg til opbcvaring af gødning, gårdspladser, malkerum kontrollere ammoniakfordamningen fra opbevaringsanlæg skal gyllebeholdere uden fast flydedække overdækkes med en anden form for fast dække. Åbne ajlebeholdere skal udstyres med tilbageløbsventil, mens andre påfyldningssystemer skal udformes på en måde, der forhindrer, at flydelaget beskadiges. spildevandsudløb. For og at 4. 3. 1. 2 Bestemmelser om udbringning af husdyrgødning Disse bestemmelser fastsætter de perioder, hvor der ikke må anvendes husdyrgødning, og de perioder, hvor husdyrgødning bør nedpløjes i jorden, f. eks. skal flydende gødning og ensilagesaft, der udbringes på ubevokset jordbund, nedfældes hurtigst muligt. og senest inden for 12 timer, for at mindske ammoniakfordampning. 4. 3. 1. 3 Sædskifte- og gødningsplanlægning og -regnskabsføring landmænd har siden 1988 skullet udarbejde sædskifte- og De danske gødningsplaner for tidsrummet fra den 1. august til den 31. juli. Nogle afgrøder, herunder vintersæd, mellemafgrøder og afgrøder med lang vækstperiodc, defmeres som "grønne marker". 65% af en bedrifts landbrugsareal skal bestå af sådanne afgrøder. 1 gødningsplanerne skal landbrugerne beregne deres anslåede behov optimal gødningsanvendelse og anføre, hvilke gødningstyper der vil blive anvendt. Disse planer skal gøres tilgængelige for myndighederne og skal revideres, hvis der foretages ændringer heri. Den samlede gødningsanvendelse, herunder det faktiske kvælstofindhold i husdyrgødningen, må ikke overskride det af myndighederne fastsatte niveau for den givne afgrøde. Herudover er der fastsat landøkonomisk kvælstof fosfor ved for og en 16 en minimumsudnyttelsesgrad for kvælstof i husdyrgødning og anden organisk gødning. Eksempler herpå er anført i tabel 2. Tallene angiver førsteårseffekten, mens andetårseffekten (resterende effekt fra det første år) er angivet i parentes. Tabel 2: Minimumsudnyttelsesgrad af kvælstof i husdyrgødning og anden organisk gødning Svinegylle Kvæggylle Gødning fra dybstrøelsesstalde Anden husdyrgødning fra 1. 8. 97. 8. 97. 8. 96 1. 8. 95 50% (+10) 45% (+10) 15% (+15) 40%) (+ 10) I en resolution fra Folketinget hedder det, at disse minimumsudnyttelsesgrader altid skal skærpes til det højeste teknisk mulige niveau. Gødningsregnskabsføring blev indført i 1993 og indebærer, at hver landbruger skal vurdere bedriftens samlede behov for og forbrug af kvælstofholdig gødning, udnyttelsesgraden af det samlede kvælstofindhold i husdyrgødningen og mængden af total-kvælstof i bedriftens lager af husdyrgødning. Disse rapporter Både gødningsplanerne og gødningsregnskaberne skal baseres på normindholdet af i husdyrgødningen som funktion af opstaldningssystem og næringsstoffer anvendelse af strøelse. Som alternativ metode kan kvælstofindholdet vurderes af et godkendt laboratorium. forelægges myndighederne anmodning. skal på 4. 3. 1. 4 Oplagringskapacitet for husdyrgødning Minimumskapaciteten for oplagring af husdyrgødning er 6 måneder. Da oplagringskapaciteten til at sikre, at gødningstilførslen finder sted i overensstemmelse med bestemmelserne om tilførsel af gødning og den af myndighederne fastlagte udnyttelsesgrad for gødningens indhold af næringsstoffer, kræves der reelt 9 måneder. imidlertid skal være tilstrækkelig 4. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag III, punkl 4 femte del af handlingsprogrammet består Den af maksimumsgrænser for tilførsel af husdyrgødning pr. år. Disse grænser er fastlagt på grundlag af antal husdyr. Indtil den 19. december 1999 svarer en husdyrenhed til en stor malkeko. Maksimumtilførslen er anført i tabel 3: fastlæggelse i 17 Tabel 3: Maksimumstilførsel af husdyrgødning ^ r ^ j p ^ b e åd V#fv Kvæg Svin Fjerkræ Blandet Kvæg/svin " j \- Ifcsdyrenheder __J : I ' 23 1,7 ^0 2£ Svarende t&kg« N/lia/år:' 265-300 136-180 160-190 230 Forskellene skyldes forskelle i de algrøder, der er typisk dyrkes på de forskellige typer landbrugsbedrifter. Fra den 19. deeember 1999 defineres en husdyrenhed som 100 kg kvælstof, og maksimLimsgrænsen er fastsat til 2,1 dyreenhed/ha/år. Og fra den 19. deeember 2003 er grænsen yderligere sænket til 1,7 dyreenhed/ha/år. Der gælder særlige regler Ibr dyrehold, hvor mere end 50% af det arcal, der kan gødskes, er udlagt med roer og græs. Jordbrugerne kan leje jordarealer til udbringning af husdyrgødning uden for landbrugsbedriften. 4. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranslollninger Danmark har forpligtet sig til at nå. en reduktion på 50% i nitratudvaskningen frem til 2000. Der skal træffes yderligere foranstaltninger, afhængigt af hvilke fremskridt der gøres hen imod 50%)-målet. De lokale myndigheder er blevet bedt om at udpege områder med særlige drikkevandsinteresser (grundvand) fra 1997. 4. 3. 4 Resultater qfovervågningsprogrammerne i henhold til artikel 5, stk. 6 Danmark har et omfattende overvågnings- og rapporterings system. Nedenfor gives et resumé af oplysningerne for hvert type vandområde. 4. 3. 4. 1 Vandløb og bække Målingerne af 260 vandløb og 58 bække har vist, kvælstofkoncentrationerne lå på mellem 1,5 og 10,2 mg/1 kvælstof (svarende til mellem 6 og 45 mg/l nitrat). Der er ikke påvist betydelige ændringer i disse værdier i perioden 1989-1994. Faunaklasse II og II-III blev fundet i 74% af alle vurderingerne i 1994 og 10% af samtlige vurderinger havde klasse III eller derover. 4. 3. 4. 2 Grundvand Nitratindholdet i grundvandet varierer slærkt efter beliggenhed og dybde. For grundvand i klasse A og B blev grænseværdien på 50 mg/1 overskredet for ea. 25%> af analysernes vedkommende. Problemet er størst i sandede vandførende lag, men også betydeligt i kalkstenslag. Skønt der er gjort betydelige fremskridt med nedbringelsen af nitratkoncentrationen i vand, der bruges til drikkevand - 71%) af dette vand har nu nitratkoncentrationer på under 5 mg/1 - skyldes dette hovedsageligt, at vandindvindingsstederne er flyttet til mindre forurenede lag, og ikke så meget, fordi der er sket en forbedring af vandførende grundvand skval i teten. 18 4. 3. 4. 3 Søer Overvågningen omfatter 37 søer, der anses for at være repræsentative. I disse søer har der været et betydeligt i den årlige gennemsnitlige fosforkoncentration fra 0,206 til 0,154 mg P/l. Der har ikke været ændringer i kvælstoftilførslen i søernes kvælstotkoncentrationer. Eutrofieringen anses imidlertid foral være mindsket. til disse søer eller fald 4. 3. 4. 4 Havområder Overvågningsprogrammet er tilrettelagt med henblik på at belyse: • ændringer i dyre- og plantelivet i de enkelte farvandsafsnit • gradientcr fra land gennem kystzone ud mod del åbne hav • gradienter på langs ad denjyske vestkyst • gradienter gennem de indre farvande. er sket ikke væsentlige ændringer gennemsnitlige Der kvælstofkoncentration fra i overvågningsprogrammets start. Der har imidlertid værel el betydeligt fald i fosforkoneentrationerne i de fleste Ijorde og kystlårvande, hovedsagclig som følge af mindskede emissioner fra punktkilder. i den vinterhalvåret sommer- tiden og i 4. 3. 4. 5 Landovervågning 6 landbrugsdominerede oplande overvåges for emissioner og driftsforhold i landbruget. Ud over kvælstof overvåges mange andre måkro- og mikrokoneentrationer i forskellige dele af del hydrologiske kredsløb, f. eks. rodzonen i landbrugsland, drænvand. grundvandet. i forskellig dybde og overflade- programmet også vandløbsvand. Endvidere dækker landbrugspraksis med hensyn til brug af husdyrgødning og handelsgødning. og Undersøgelserne har vist, at udvaskningstabet for ,oplandene som helhed er mindsket med 14% i perioden 1989/90 til 1994/95. Dette anses for at være et resultat af bedre landbrugspraksis. som f. eks. mere hensigtsmæssig tilførsel af husdyrgødning. 4. 3. 5 Vurderinger af, hvornår direktivets målsætninger vil blive opfyldt Det forventes, at direktivets målsætninger med hensyn til grundvand og fersk overfladevand vil være opfyldt, når 50%-reduktionsmålet er nået. Med hensyn til eutrofiering af havområder er situationen mindre klar. men beregninger synes at vise, at en reduktion i denne størrelsesorden vil beskytte dem mod eutrofiering. Dette mål skal efter planen nås i år 2000. De allerede trufne foranstaltninger har medført en reduktion, men det er usikkert, om det vil være nødvendigt at skærpe disse foranstaltninger yderligere i fremtidcn. Dette vil blive afgjort efter en revision i 1998. Folketinget er imidlertid fortsat forpligtet på at nå dette mål og har anmodet regeringen om at træffe yderligere foranstaltninger. 19 5. FINLAND Rapporten blev forelagt Kommissionen den 19. september 1996 5. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner Det finske miljøinstitut har udarbejdet et system til vurdering af vandområderne efter eutrofieringskriteriet og har på dette grundlag foreslået miljøministeriet en liste over vandområder. Kriterierne er som følger (ikke alle kan anvendes på alle vandområder): • indholdet af chlorofyl-a overstiger i gennemsnit 2,5 ug/l mellem maj og september eller overstiger en maksimumskoncentration 8 ug/l i tre prøver taget i vækstperioden • søens overflade er over 1 km2 • det gennemsnitlige kvælstof/fosfor-forhold er undcr 5 i perioden fra maj til september i mindst tre N- og P-prøver taget samtidig • landbruget er den vigtigste kilde til kvælstoftilførsel • kvælstof/fosfor-næringsstofforholdet i havområdet er større end 1. Der er endnu ikke udpeget nogen zoner officielt, men det forventes, at 10-15% af landbrugsarealerne vil blive udpeget. Grundvand, der er sårbart over for nitrater, vil blive defineret som de områder, hvor nitratindholdet er over 15 mg/1 og hvor forureningen er forårsaget af udledninger fra landbruget som f. eks. gødningsstoffer og husdyrbrug. Dette vil sandsynligvis betyde, at 4 områder udpeges, da de har et nitratindhold på over 25 mg/1, og 7 områder med et nitratindhold på over 15 mg/1. Herudover er Finske Bugt, Saaristomeri og Selkåmeri blevet kortlagt som nitratsårbare havområder. 5. 2 Kodekser for godt landmandskab I 1994 blev en kodeks for godt landmandskab udsendt til alle landets jordbrugere. Der er indført en omfattende uddannelses- og oplysningsplan for miljøvenligt landbrug, og jordbrugernes kendskab til foranstaltningerne i kodeksen anses for at være godt. 5. 3 Handlingsprogrammer Der er ikke forelagt noget handlingsprogram. 20 6. FRANKRIG Rapporten blev forelagt Kommissionen den 23. deeember 1996 6. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning afsårbare zoner Kortlægningen af vandområder er sket på grundlag af dekret 93-1038 af 27. august 1993. Kortlægningen fandt sted med hjælp fra arbejdsgrupper i hvert "departement" og rådgivning på højt plan. Hidtil har 90 ud af 96 departementer fuldført kortlægningen. I 69 af disse departementer er der udpeget sårbare zoner, der dækker omkring 12 mio. ha, svarende til ca. halvdelen af Frankrigs udnyttede landbrugsarealer. Disse zoner fremgår af figur 2. De 6 departementer, som endnu ikke har afsluttet kortlægning og udpegning, er områder med særlige problemer som følge af nærved liggende byområder. Rapporten angiver ikke, hvilke kriterier der er anvendt ved udpegningen af de enkelte sårbare zoner. 6. 2 Kodekser for godt landmandskab Kodeksen for godt landmandskab blev færdiggjort den 22. november 1993 og er blevet distribueret af regeringen, styrelsesudvalgel for bekæmpelse af vandforurening med landbrugels plantebeskyttelsesniidler og nitrater, rådgivningscentre og diverse brancheorganisationer. (C'OKIMiN), fosfater og Anvendelsen af kodeksen fremmes gennem møder, kollokvier og konferencer på for nationalt landbrugskonsulenterne. Der foregår endvidere Ibrskning i marken, på forsøgslandbrug og på foranstaltninger, når handlingsprogrammerne er på plads. teoretisk plan. Der er planer om yderligcre uddannelseskurser plan. Der regionalt afholdt er 6. 3 Handlingsprogrammer Ifølge ministerielt cirkulære af 24. januar 1995 skal hvert departement, der omfatter en sårbar zone, udarbejde et handlingsprogram på grundlag af kravene i dekret 96-163 af 4. marts 1996. Foranstaltningerne i kodeksen for godt landmandskab skal medtages i handlingsprogrammerne under hensyntagen ti! lokale forhold og med særlig vægt på risikoen ved bestemte driftsformer. I Frankrig vil maksimumsmængderne på 210 og 170 kg N/ha/år blive opfyldt, idet niveauet vil blive nået i det sidste år af henholdsvis det første og det andet handlingsprogram. Der vil ikke blive undtagelser fra disse maksimumsmængder. I henhold til dekretet af 4. marts 1996 skal hvert departement træffe supplerende eller skærpede foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 5, hvis de anses for nødvendige, og beskrive disse foranstaltninger i de individuelle handlingsprogrammer. Der er på nationalt plan truffet foranstaltninger til at forbyde opførelse af nye anlæg og forøgelse af belægningsgraden i områder, hvor der er el strukturelt gødningsoverskud som følge af husdyrhold. Disse områder findes først og fremmest i Bretagne, men også i dele af Loire-området i handlingsprogrammerne. og Rhone Alpes. Disse foranstaltninger indgå vil 21 ^ £ £ T3 £,3 e « a'S >* •£ E £ o a> N P u c* £ </) £ £ £ fe £ C C indikatorer vil blive anvendl Forskellige lil at overvåge virkningerne af handlingsprogrammerne. Meri vil både indgå overvågning af den hydrologiske situation og af ændringerne i landbrugspraksis, og overvågningen vil linde sted på forskellige planer. Under handlingsprogrammerne vil overvågning af landbrugspraksis blive forestået af landbrugsdepartementerne med bistand fra de relevante regeringsinstanser og vandværkerne. Der er ikke angivet noget tidspunkt, hvor vandet i de følsomme zoner ventes at være forbedret som følge af foranstaltningerne i handlingsprogrammerne. Sandsynligheden for en stor spredning på dette område understreges imidlertid af en bemærkning om. at nitratindholdet i vandet i hvert fald på kort sigt skyldes tidligere landbrugspraksis, og at nitratindholdet vil blive stærkt påvirket af vinterens nedbør og den deraf følgende opfyldning af de vandførende lag. Den alvorligste vanskelighed ved at nå direktivets målsætninger vil være at sikre. at husdyrbrugene, levnedsmiddelindustrien og vandrensningsanlæggene har tilstrækkelig oplagringskapaeitet. 23 7. TYSKLAND Rapporten blev forelagt Kommissionen den 6. november 1996 7. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbarc zoner Hele landets område er udpeget i henhold til direktivets 3, stk. 5. 7. 2 Kodekser for godt landmandskab Dette krav er inkluderet i handlingsprogrammet. Herudover har delstateme indført mere omfattende kodekser, som landbrugerne skal følge på frivilligt grundlag. Uddannelse og oplysning forestås af delstateme, hvor landbrugsdepartementerne har oprettet rådgivningscentre. Disse rådgiver. lilrettelægger foredrag og besøg og offentliggør brochurer og datablade. Lndvidere spiller branehetidsskrifter en rolle for formidlingen. 7. 3 Handlingsprogrammer 7. 3. 1 Foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 4, litra a) og b) Disse foranstaltninger er fastsat i gødningsforordningen (Diingeverordnung) af 26. januar 1996. 7. 3. 1. 1 Bilag III, punkt 1. 1 De perioder, hvor tilførsel af gødning til jorden er forbudt, er anført i gødningsforordningens afsnit 2. 1. Iler hedder det, at gødning ikke må tilføres jorden, når planterne ikke har behov herfor. I betragtning af de betydelige regionale forskelle i klima og jordbundsforhold i Tyskland er det ikke muligt at foreskrive faste perioder, hvor der ikke må anvendes gødning. Afsnit 3. 4 i gødningsforordningen forbyder imidlertid tilførsel af husdyrgødning til jorden mellem 15. november og 15. januar. hvor de tilgængelige næringsstoffer frigives gradvis og afhængigt af temperaturen. Delstateme kan give dispensation til eller forbyde tilførsel af gødning i længere perioder. afhængigt af særlige lokale forhold. 7. 3. 1. 2 Bilag II, punkt A. 5, og bilag III. punkt 1. 2 Delstateme har ansvaret for at indføre regler om opbevaringsanlæg for husdyrgødning. Endnu ikke alle delstateme har indført sådanne regler. 7. 3. 1. 3 Bilag III, punkt 1. 3 I henhold til regleme om godt landmandskab i gødningsforordningens afsnit 4. 1 skal der ved beregningen af gødningsbehovet, ud over afgrødernes næringsbehov, tages hensyn til de næringsstoffer, der er til stede i jorden, og som er tilgængelige under afgrødernes vækst. og til de næringsstoffer, der tilføres som led i driften og gennem tilførsel af affaldsstoffer. Dette sikrer Iigevægt mellem afgrødernes kvælstolhehov og kvælstoftilførslen. 24 7. 3. 1. 4 Bilag III, punkt 2 og 4 Afsnit 3. 7 i gødningsforordningen foreskriver en grænseværdi på 210 kg N pr. ha pr. år som fastsat i bilag III for det første handlingsprogram. Som referencegrundlag bruges gennemsnittet for de forskellige landbrugsbedrifter. Bestemmelserne i gødningsforordningens afsnit 2. 1 forhindrer, at der tilføres for store mængder husdyrgødning på individuelle jordlodder. 7. 3. 1. 5 Bilag II, punkt A. 2 og A. 4 I gødningsforordningens afsnit 2. 3 hedder det, at direkte tilførsel eller afstrømning af gødning til overfladevand skal undgås i forbindelse med udspredning af gødning på jorden. Der skal tages hensyn til det pågældende landbrugsareals art, dvs. ingen tilførsel af gødning på slejle skråninger. De regionale myndigheder kan fastsætte særlige krav i individuelle tilfælde, f. eks. ved at fastsætte minimumsafstanden til overlladevand. 7. 3. 1. 6 Bilag II, punkt A. 3 Tilførsel af gødning til vandmættede, oversvømmede, Irosne eller snedækkede jorder er forbudt i henhold til gødningsforordningens afsnit 2. 4. 7. 3. 1. 7 Bilag II, punkt A. 6 Fremgangsmåderne for tilførsel af gødning til jorden er først og fremmest fastsat i gødningsforordningens afsnit 2 og 3. De opfylder kravene i bilag II. A. 6. 7. 3. 1. 8 Bilag II, punkt B. 8 og B. 9 I henhold til gødningsforordningen er de frivillige krav i nitratdirektivets bilag II, punkt B. 8 og B. 9, obligatoriske. 7. 3. 1. 9 Bilag II, punkt B. 8 I gødningsforordningens afsnit 2. 1 hedder det, at hvis der ikke sås efterårsafgrøder, bør der så vidt muligt dyrkes mellemafgrøder, som kan udnytte det resterende kvælstof i jorden. 7. 3. 1. 10 Bilag II, punkt B. 9 I henhold til gødningsforordningens afsnit 5 skal der holdes regnskab med tilførslen af næringsstof og fjernelsen heraf med høsten, så der kan opstilles en næringsstofbalance og tilførslen af gødning dermed kan overvåges. 7. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag III, punkt 4 Omfattet af ovenstående. 25 7. 3. 3 Supplerende eller skærpede foranstaltninger Der er ingen planer om yderligere foranstaltninger ud over de allerede trulhe. Situationen vil blive taget op til vurdering efter afslutningen af det første handlingsprogram. 7. 3. 4 Resullater af overvågningsprogrammerne i henhold til artikel 5, slk. 6 De vil foreligge efter afslutningen af det første handlingsprogram i 1999. Der er imidlertid fremsendt oplysninger om overvågningen af vandkvaliteten: 7. 3. 4. 1 Grundvand Der er udvalgt 186 målesteder til overvågning af grundvandet, hvor der er taget prøver mellem 2 og 4 gange om året. Disse punkter bør ikke anses for at være repræsentalive for nitratforureningen, da de er udvalgt med henblik på at fastslå omfanget af nitratforurening fra landbruget. Figur X viser den højeste målte n i tratkoncentrati on. 7. 3. 4. 2 Overfladevand Iremgangsmåde og Weser). Denne Nitratkoncentrationerne i overfladevand måles i de største tyske floder, hvis oplande dækker det meste af landet (Donau, Llben, Flms, Mosel, Oder. Rhinen, Ibrdi Ruhr Ibrnuftig, handlingsprogrammeme vandibrureningen med bekæmpelse kvælstofforbindelser i henhold til artikel 5 gennemføres i hele landet, hvorfor den generelle effekt af disse foranstaltninger kan iagttages ved nogle få gennemsnitlige målepunkter. Der nitratkoncentration er for tiden på under 25 mg/1 ved alle de anførte målepunkter. Der har ikke været nogen nedgang i nitratforureningen siden begyndelsen af 1980'eme. 15 målepunkler. Den anvendes til af er I fremtiden vil årsagerne til nitratforurening af overfladevand blive fastlagt på grundlag af en model, således at der skelnes mellem nilrattilførsel fra diffuse kilder (landbrug) og punktkilder (byspildevand). Det storste potentiale for at mindske nitrattilførslen findes i landbruget. 7. 3. 4. 3 Kystvande Der er udvalgt 5 målepunkter for kystvnndene, i Nordsoen og i Østersøen. For Nordsøen tages der ikke hensyn til havvandel. For Østersøen medtages både de indre og ydre kystvande. Der vil sandsynligvis ikke blive tale om nogen reduktion i nitratbelastningen af kystvandene på kort sigt som følge af den langsomme tilstrømning af grundvand til overfladevandet. 7. 3. 5 Vurderinger af, hvornår direklivets målsætninger vil blive opfyldt Som følge af de geologiske forhold kan der vcntes at gå lang tid, før virkningerne af de trufne foranstaltninger kendes. 26 8. GRÆKENLAND Rapporten blev forelagt Kommissionen den 19. november 1996. Der blev forelagt yderligere oplysninger den 29. januar 1997. 8. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbarc zoner Der blev gennemført en undersøgelse af overfladevandet mellem 1989 og 1992, som bestod i en analyse af koncentrationen af nitrat og af NI 1,-N og P i 18 floder og 21 søer. Der blev ikke iagttaget problemer i nogen af søerne. Resultaterne for flodernes vedkommende viste, at kun Rema Soulou overskred 50 mg/1 for nitrater. men det skyldes industriaffald. Floden Evros overskred 25 mg/1. men ikke 50 mg/1. Hvad eutrofiering angår. blev der afsløret eutrofieringsproblemer i alle de undersøgte bugter (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos, Amvrakikos og det sydlige Evvoikos). For grundvandets vedkommende blev der i oktober 1996 afsluttet en undersøgelse, som viste, at det statistiske prøvemateriale var ringe. og at der er sæsonbetiiigede i grundvandet. Det anføres, at disse svingninger koncentrationer ikke er tilstrækkelige til, at der bør træffes foranstaltninger til at ændre landbrugspraksis. i koncentrationen af nitrater Miljøministeriet meddeler, at det har kortlagt 11 re "potentielle'* sårbare zoner. Det vil i samråd med de andre berørte ministerier afgøre, om der skal træffes foranstaltninger, forudsat at det bekræftes, at disse zoner faktisk er sårbare. Jf figur 3. 8. 2 Kodekser for godt Iandmandskab Kodeksen for godt Iandmandskab blev udarbejdet i 1994. men rapporten indeholder ikke noget resumé heraf. 8. 3 Handlingsprogrammer Der er ikke forelagt nogen handlingsprogrammer. 27 Figur 3: Sårbare zoner med hensyn til nitrat i Grækenland (udpegningen var endnu ikke afsluttet den 28. 2. 97) Sârbar - Grundvand ^3 Ikke sârbar 1 VEST-OG0ST-THESSAJJA 2 PTMÎOS-FLODBAZKKENIILIA 3 ARGOUKO 4 KOPAIÙIKO 100 km J 200 km J 9. IRLAND Rapporten blev forelagt Kommissionen den 17. juli 1995. fem måneder rapporteringsperiodens afslutning og elleve måneder inden den officielle rapporteringsfrist. inden 9. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoncr De lokale myndigheder blev i oktober 1992 bedt om at overvåge vandmiljøet i henhold til direktivet. De fik vejledning vedrørende særlige aspekter ved overvågningen. Bl. a. instruks om at indstille overvågning i medfør af nitratdirektivet. hvis det i løbet af overvågningen og undersøgelserne viste sig, at nitratforureningen ikke stammer fra landbruget, eller at den stammer fra punktkilder i landbruget. Efter at have analyseret resultaterne af denne overvågning og andre oplysninger. som f. eks. rapporter og geografiske oplysningssystemer vedrørende jordbrugsintensitet, og efter høring af miljøbeskyttelsesstyrelsen, konkluderede miljnministeriet, at der ikke var kortlagt vandområder henhørende under direktivets artikel 3, stk. l/bilag I, og at det derfor ikke var påkrævet at udpege sårbare zoner. Der er dog visse problemaliske områder. For nogle floder, såsom Aghalona. Munster Blackwater. Lerr, Moyle, Owenduff og Stoneyford Stream, er nitratkoncentrationerne på over 40 ing/1. Disse floder skal underkastes en nøje undersøgelse i forbindelse med næste kontrol. I et lille antal grundvandskilder er koncentrationen af nitrater på over 40 mg/1. Disse koncentrationer anses imidlertid for at skyldes hvad der beskrives som "'dårlig husholdning", såsom ukorrekt placering af ensilage- eller gylletanke eller udsivning fra séptiktanke. Der er eutrofieringsproblemer i visse irske søer, men de anses ikke for at skyldes kvælstofforbindelser, men snarere øget tilførsel af fosfor. og havvande kystvande flodmundinger, For på rniljøforskningscentrets oversigt for perioden 1987-1990. Heri konkluderes det, at der for de vurderede 16 tidevandsområder kun var tale om alvorlig forurening i meget begrænset omfang, og at de problemer, der blev påvist, ikke hidrører fra kilder henhørende under nitrat-direktivet. De irske myndigheder erkender, at der er behov for et mere detaljeret overvågningsprogram for flodmundinger og kystområder. vurderingen beroede 9. 2 Kodekser for godt landmandskab På tidspunktet for indgivelsen af rapporten havdc de irske myndigheder endnu ikke forelagt nogen kodeks. Den blev tilsendt Kommissionen den 20. august 1996. 9. 3 Handlingsprogrammer Der da er ikke udpeget sårbare zoner, er der i henhold til direktivet ikke nogen pligt til at udarbejde handlingsprogrammer. 29 10. LUXEMBOURG Rapporten blev forelagt Kommissionen den 4. februar 1997. 10. 1 Kortlægning af vandområder og udpcgning af sårbare zoner Hele landets område er udpeget i henhold til artikel 3, stk. 5. 10. 2 Kodekser for godt landmandskah og Handlingsprogrammcr i direktivet. Anvendelsen fremmes af Kodeksen for godt landmandskab og handlingsprogrammet følger den form, der er rådgivningstjeneste fastlagt (Chambres d'Agriculture), som opstiller mål for husdyrgødning, der frembringes på og tilføres landbrugsbedriften, og som oplyser om. hvilke mængder gødning der skal anvendes, efter at have analyseret jordens indhold af næringsstoffer. landbrugets i direktivet fastsatte frist. Grænsen på 170 kg N/ha/år ansås for at være nået den 31. deeember 1996, seks år inden den llerudover kræves der endnu strengere foranstaltninger i drikkevandsindvindingsområder, herunder forbud mod anvendelse af gødning i umiddelbar nærhed heraf og begrænsning af organiske gødningsstoffer til 130 kg N/ha/år i længere afstand fra drikkevandsområdet. Overvågning i henhold til direktivet gennemføres for overtladevand og grundvand. Overfladevand, der anvendes til indvinding af drikkevand, overvåges for nitrat ved en målestation, hvor det gennemsnitlige niveau i 1995 var 16,7 mg/l. Grænsen på 50 mg/1 er aldrig overskredet. Eutrofiering måles ved to stationer, en i floden Syre og en ved floden Sure. Syre havde et gennemsnitligt nitratindhold på 20,4 mg/l og 0,61 mg/1 fosfor. For Sure-floden var tallene 20,6 mg/l og 0,38 mg/l, for chlorofyl-a var niveauet under 17 ug/1. For grundvandets vedkommende blev overvågningen gennemført ved fire stationer, hvor der indvindes drikkevand, men som man mente var repræsentative for hele landets grundvandsressource. I 1995 var gennemsnittet for disse fire stationer 36,8 for Sources du Riedergronn, 12,8 for Sources de Siwebueren, 44,8 for Sources de Schrassig og 2,4 for Sources de la Commune de Mertzig. 30 11. NEDERLANDENE Rapporten blev forelagt Kommissionen den 9. juli 1996. 11. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner Efter en analyse af dataene fra overvågningsnettet vedrørende nitratkoncentrationerne i grundvand, fersk overfladevand og eutrofieringen af marine og ferske overfladevande blev hele det nederlandske område udpeget i henhold til direktivcts artikel 3, stk. 5. Afgørende herfor var den kendsgerning, at kystområderne var blevet kortlagt som eutrofieringsfølsomme områder og at hele området afvandes i disse havområder, såvel som eutrofieringen af fersk overfladevand og forurening af grundvandet. 11. 2 Kodekscr for godt landmandskab Der er udarbejdet en kodeks for godt landmandskab for hele området. Den er ført ud i livet på grundlag af lovfæstede foranstallninger og rådgivning, oplysning og undervisning. Anvendelse af kodeksen liemmes gennem el uddannelses- og oplysningsprogram benævht COMMA-projcktcl (Communicalion on Manure and Ammonia Policy), som tager sigte på at holde jordbrugerne ajour med udviklingen i gældende og planlagt lovgivning. Formidlingen foregår gennem publikationer og informationsmøder. Herudover bistår DLV •- landbrugets mformationscenter - bedrifterne med at opstille mineralbalanccr og forbedre Ibdring og gødskning, ud over centrets generelle rådgivning. Også andre organisationer kan konsulteres af jordbrugerne. I 1994 blev rådgivningen om anvendelse af husdyrgødning forbedret for at sikre, at der blev brugt mindre husdyrgødning, og at der den blev brugt på en bedre måde. Næringsstofforvaltning integreres i stigende grad i undervisningen på mange planer. 11. 3 Handlingsprogrammer Kommissionen lik forelagt et handlingsprogram den 22. deeember 1995, hvori der indgår en undtagelse. Begge blev senere, den 12. november 1996. trukket tilbage af de nederlandske myndigbeder. Kommissionen har ikke siden låel forelagt noget andet handlingsprogram. I rapporten hedder det, at handlingsprogrammels effektivitet vil blive vurderet på grundlag af oplysninger fra flere kilder. Disse omfatter bl. a. landets kvælstofbalance for landbruget, resultaterne af overvågningen af overfladevand og grundvand for nitratkoncentrationer og eutrofieringsfaktorer. 31 12. PORTUGAL Rapporten blev forelagt Kommissionen den 8. oktober 1996. 12. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner Det har været vanskeligt at kortlægge vandområder som følge af mangelen på overvågningsnet visse steder og dermed utilstrækkelige data. Overvågningen af fersk overfladevand er begrænset til drikkevandsindvindingsområder. På grundlag af disse oplysninger er fem zoner blevet udpeget i henhold til grundvandskriteriet3, Der er ikke udpeget zoner efter kriteriet efter fersk overfladevand, da overvågningen viser, at ikke udpeget ikke overskrider grænsen på 50 mg/1. Der er vandområderne ferskvandszoner i henhold til eutrofieringskriteriet, fordi eutrofiering ofte skyldes fosfor i disse områder. Der er endvidere ikke udpeget zoner i flodmundinger og kyst- eller havvande, da der ikke forelå tilstrækkelige oplysninger. Udpegningerne fremgår af figur 4. Det hedder også i rapporten, at direktivet ikke angiver, fra hvilket nitratniveau vandområder kan anses for at være eutrofe. 12. 2 Kodekser for godt landmandskab Kodeksén for godt landmandskab er endnu ikke færdiggjort. Arbejdet er imidlertid i gang, og rapporten indeholdt et udkast til de første to kapitler. Der er indledt et program for undervisning og oplysning af jordbrugere, der omfatter alle aspekter ved nitratforurening fra landbruget. 12. 3 Handlingsprogrammer Der er ikke forelagt noget handlingsprogram. Disse er endnu ikke omsat i national ret. 32 Figur 4: Sårbare zoner med hensyn til nitrat i Portugal (udpegningen var endnu ikke afsluttet den 28. 2. 97) f l F^GRW^A^DSMAGASJNMELLEM Mpt^MmyiLkDo CONDE 2 I^RTmVAmMAGASIN-AVElRO 3 kmRfmrA^GASiN'VAGbs 4 KVARTA5RVAN&MAGASIN'MIRA. 5 MI0CMN/JURAVANDMAGAS1N CAMPniA DE FARO 100 km I Ikke affsluttet 0 1 1 1 1 | I I ^^ Sdrbar - Grundvand ®) 13. SVERIGE Rapporten blev forelagt Kommissionen den 4. september 1996. 13. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbare zoner fra havstationer og ved kysten. Overvågning af eutrofiering finder sted på nationalt, regionalt og lokalt plan. Havvand Ilerudover måles og beregnes måles kvælstoftransporten til kystvandet fra de store llodmundinger. Ferskvandet overvåges bl. a. i referencesøer og -vandløb, der er udvalgt på nationalt plan. Belastningen fra såkaldte landbrugsaktiviteter måles og beregnes forskellige repræsentative områder, og ved observationsstationer. Der er måleprogrammer for overfladevands- og grimdvandsforsyninger og for private brønde. i små afvandingsområder, For fersk overfladevand viser målingerne, at 90% af målestationerne har en nitratkoncentration på under 9 mg/1, og at alle måleslationerne ligger under 50 mg/1. I 1995 viste analysen af søerne, at 90% havde et nitratindhold på under 2 mg/1, og at alle søerne havde koncentrationer på under 50 mg/1. For grundvandets vedkommende viste ingen af målingerne en nitratkoncentration på over 50 mg/1, og de fleste ligger under 5 mg/1. For skaktbrønde og boringer overstiger 5% af skaktbrøndene og 1% af boringerne 44 mg/1. Afstrømningen af næringssalte fra visse landbrugsområder er også blevet overvåget, og nogle steder var nitratkoncentrationen på over 50 mg/1. For kystvandenes vedkommende viser målingerne af næringssalte og ilt, at de ofte er eutrofe. I disse tilfælde er områderne blevet udpeget i henhold til direktivets artikel 3, stk. 2. Herudover er Ringsjon blevet udpeget som eutrof. De udpegede sårbare zoner fremgår af figur 5. 13. 2 Kodekser for godt landmandskah Alle kravene i bilag II, punkt A, er inkorporeret i generelle rådgivningstiltag og regler. Jordbrugerne har modtaget oplysning og rådgivning om miljoforanstaltninger i landbruget, og til støtte herfor er der gennemfort et program med forsknings- og udviklingsprojekter. Der ydes rådgivning om bl. a. metoder til udbringning af husdyrgødning, af oplagringskapacitet og rekommandationer med hensyn til gødskning. Der kan endvidere ydes støtte til rådgivning, studierejser, demonstrationer, besøg i marken og information, som er gratis for jordbrugerne. Der er også mulighed for tilskud til uddannelse af konsulenter. næringsstofbalancer, vurderinger 34 Figur 5: Sårbare zoner med hensyn til nitrat i Sverige o Sârbar - Eutrofiering Ikke sârbar 100 L J 200 km 13. 3 Handlingsprogrammer 13. 3. 1 Artikel 5, stk. 4, lilra a) og b) Siden en regeringsrapport i 1987 erklærede, at Sveriges kyst- og havområder var udsat for alvorlige risiko, har der været samordnede bestræbelser for at mindske næringsstofkoncentrationerne i disse områder. For kystområderne blev det sat som mål, at næringsstofbelastningen skulle reduceres med 50% i forhold til 1985-niveauet frem til år 2000. Denne dato er senere rykket IVem til 1995. Rn af de udpegede sektorer var landbrugel, livor målet blev fbrtolkel derhen, at der i 1995 skulle være gennemført en 50% reduktion i kvælsloludvaskningen fra landbruget i forhold til 1985-niveauet. Sverige har også sat sig for at mindske anvendelsen af kvælstofholdig handelsgødning med 20% frem til år 2000 i forhold til 1986-niveauet og at mindske ammoniakudslippet med 25% i Sydsverige mellem 1990 og 1995. Denne reduktion skulle bl. a. opfyldes ved: • • • • • at sikre tilførsel af næringsstoffer i overensstemmelse med planternes behov at kræve et relativt større plantedække på inlensivt dyrkel jord nær ved kysten at mindske husdyrbrug) landbrugsintensiteten (herunder mængden af husdyr på at begrænse tilførsel af husdyrgødning i efterårs-og vintermånederne at skærpe kravene til oplagringskapacitet for husdyrgødning (8 måneder for kvæg-, heste-, fåre- og gedegødning i de udpegede sårbare zoner oglO måneder for andre husdyr, herunder fjerkræ). Disse krav blev i 1988 lovfæstet i form af et handlingsprogram til reduktion af næringsstofudvaskningen fra landbruget (senere udvidet med ammoniaktab fra landbruget). Ud over de lovfæstede krav er der gennemført omlåttende rådgivning og forsknings- og udviklingsprogrammer. Der er også anvcndt økonomiske virkemidler til at mindske miljøbelastningen fra landbruget; herunder støtte til dyrkning af efter- og mellemafgrøder og udbygning af oplagringsanlæg for husdyrgødning samt miljøafgifter på kvælstof. Der kan fås miljøtilskud til dyrkning af efter- og mellemafgrøder. skabelse af vådområder. etablering af beskyttelseszoner langs vandløb og ekstensiv græsjordsdrift. 13. 3. 2 Oplysninger i henhold til bilag 3, punkt 4 Sverige har valgt at gennemføre foranstaltningerne i direktivets bilag III, punkt 2, ved at indføre regler om den højeste tilladte husdyrtæthed på bedrifter. Tallene i henhold til bilag V, punkt 4b, vedrorende kvælstotindholdet i husdyrgødning, kg N/ha/år, er anført i tabel 4 nedenfor, med (\cn største tilladte husdyrtæthed. Kvælstofmængden pr. ha er korrigeret for tab fra stald og lager. Tab fra stald og lager i græsningssæsonen er ikke trukket fra. 36 Tabel 4: Næringsstofindholdet i husdyrgødning og maksimal husdyrtæthed §*:' Besaetningstype " 4. " >* ' 7. >, « ' "s>2> ?, ' Foruclsat graisnings- sreson (m&neder) Hojeste til Incite husdyr- taethed dyr/ha kg N/ha/ar Malkekoer 6 000 kg Malkek0er 8 000 kg Malkekoer 10 000 kg Kvier, tyre og stude 1-12 mlneder* Kvier, tyre og stude 12-24 m&neder* Ammekoer Soer Fedesvin Laeggehoner Kyllinger Slagtekyllinger Kalkuner Heste F&r og geder 4 4 4 3 5 6 - - - - - - 5 6 gylle 154 160 169 1 15 200 138 54 84 56 60 117 70 - - fastening og urin 138 143 151 101 182 150 45 70 49 52 103 61 106 142 1,6 1,6 1,6 5,8 4,6 2,3 "> "> 10,5 100 250 470 140 3 15 * Kategorien "kvier, tyre og stude" skal vurderes på grundlag af stude 2-24 måneder,\ Antallet af kvier, tyre og stude på en bedrift ei mellem aldersgruppeme 2-12 og 12-14 måneder. kategorien "kvier, tyre og sædvanligvis jævnt. fordelt 13. 3. 3 Supplerende eller skærpedeforanstalininger Der forgår nu en revision af de gældende regler, der lager sigte på at reducere tabet af næringsstoffer. Dette har resulteret i forslag om at stramme mange af reglerne i det, der betragtes som handlingsprogrammer. Herudover er der nedsat forskellige arbejdsgrupper, hvoraf én skal udarbejde et handlingsprogram for en 50%-reduktion i ammoniaktabet fra landbruget i forhold til 1990-niveauet. 13. 3. 4 Resultaler afovervågningsprogrammerne i henhold til arlikel 5, stk. 6 Da tabet af næringsstoffer afhænger af nedbørsmængde og -fordeling i årets løb, er der udarbejdet en metode til beregning af næringsstoftabet på grundlag af standarddata. Denne simuleringsmodel er baseret på resultater fra det ordinære miljøovervågningsprogram. klimadata, data om afgrøder og anvendelse af gødningsstoffer osv. Modellen viser tallene for udvaskning fra rodzonen i lahdbrugsjorde til grundvand eller drænvand i et standardår. Herudover overvåges nitratudvaskningen til vandmiljøet. Man har beregnel. at kvælstoftabet fra landbrugsland som følge af menneskelige aktiviteter er mindsket med ca. 30%) mellem 1985 og 1994. Der er imidlertid regionale forskelle i disse tal. I Sydvestsverige, hvor nedbøren er høj, jorden ofte grovkornet og landbruget intensivt, har der kun været en reduktion i tabet på ca. 10%), mens reduktionen i Svealand tegner sig for 40%o. Det samlede fald på 30%> i belastningen fra menneskelige aktiviteter mellem 1985 og 1994 kan fordeles som følger: 10%) som følge af en reduktion i arealet af landbrugsland; 50% som forbedret følge af en forøgelse af græsjord og 40%> som kvælstofoptagelse i gødskningspraksis og bedre afgrødesorter. takket være bedre dyrkningsmetoder, ændringer følge af 37 13. 3. 5 Vurdering af hvornår direktivets målsælninger vil blive opfyldi forventes, at målet på 50%) reduktion i havmiljøet vil blive nået i den menneskeskabte Det kvælstofbelastning i 2005. Som følge af klimasvingninger kan det ventes, at de enkelte år ikke vil være repræsentative. Derfor vil den fulde indvirkning på fbrureningen af alle de foranstaltninger, der træffes af landbruget, sandsynligvis ikke kunne registreres. 38 14. DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN Of; NORDIRLAND Rapporten blev forelagt Kommissionen den 9. januar 1997. 14. 1 Kortlægning af vandområder og udpegning af sårbarc zoner Overvågningen med henblik på den første runde af udpegninger for grundvand, fersk overfladevand, flodmundinger og kystområder blev indledt i 1992. For overfladevand blev i alt 1 122 indvindingssteder overvåget og for grundvandskilder 461. På grundlag af disse oplysninger udpegedes 9 overfladevand-oplande og 148 grundvandskilder. Der blev ikke udpeget zoner i henhold tij eutrofieringskriteriet, selv om én zone, Ythan flodmundingen, oprindeligl blev overvejet. Den blev dog ikke udpeget, fordi situationen kunne forklares på llere måder. Sporgsmålel vil blive taget op igen i 1997. I alt blev 69 oplande er udpeget, hvoraf d er baserel på overlladevand. Der er ikke udpeget zoner i Nordirland. De sårbare zoner er vist i figur 6. 14. 2 Kodekser for godt landmandskab Der er udarbejdet 3 kodekser for godt landmandskab: en for ftngland og Wales, en for Skotland og en for Nordirland. I England og Wales og Skotland har disse kodekser en status, der betyder, at der. selv om de er frivillige, kan tages bensyn til manglende opfyldelse af kodeksen, hvis en landbruger anklages for ibrurening. Kodekserne uddeles gratis. Herudover er der iværksat en række iniliativer til at fremme anvendelsen af kodekserne. Herunder kan nævnes artikler i pressen, informationsmøder for jordbrugere og andre interessegrupper og tilvejebringelse af undervisningsmateriale til skoler og universiteter. Jordbrugerne har også fået tilsendt kopier af kodekserne som led i landbrugsrådgivningsaktiviteter i hele UK. Herunder har man også søgt at fremme godt landmandskab gennem driftsbesøg med henblik på at vurdere forureningen og forebygge alvorlige forureningsuheld. 14. 3 Handlingsprogrammer På tidspunktet for forelæggelsen af rapporten havde UK eiulnu ikke gennemfort handlingsprogrammerne. Rapporten var lov om handlingsprogrammet. ledsaget af et udkast til en 39 c c c o N 0> -o C/) • • QJ OD i C b S s2 34 FAJRFORD 35 RWERSIMAM. CHERWELL, ANÛGREATOUSE 36 WIGHTON 37 GREATBIRCHAM 38 SWAFFHAM 39 LYNGFORGE 40 WROXHAM 41 RIVERWAVENEY 42 MOULTOK , 43 BURYSTÈDMUNDS 44FÛLBOORN ptmoti -r tëFOtfLMÈRE 47SLIPEND 48 WÉSTVN: 49 GREATOFFLEY 50 KINGSWALDEN 51 RIVERSBLACKWATER AND CHELMER 52 OWCHALFORD 53 LEWKNOR 54 OGBOURNE STGEORGE 55 CÔMP7VN 56 TWYFORD 57DOÉNÉY S&BOÂEY 59 THÛRNHAM 60 MINSTER 61EGF0RD :62rCA^lg^iRY " WÎCK; 0 Sârbar - Grundvand Sârbar - Overfladevand Ikke sârbar -é9BAMdC0LM 100 km 2 00 km J ISSN 0254-1459 KOM(98)16endeligudg. DOKUMENTER DA 14 03 Katalognummer : CB-CO-98-014-DA-C ISBN 92-78-30133-7 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 135/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Ιανουαρίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα του κρέατος πουλερικών

eurovoc_concepts:
export refund
poultrymeat
third country

formats: pdf print

text: L 15/8 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 21. 1. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 135/98 TGS EPITQOPGS tgr 20 ˜gr Iamouaq˜iou 1998 cia jahoqisl ˜o tym epistqov ˜ym jat ˜a tgm enacyc ˜g stom tol ˜ea tou jq ˜eator poukeqij ˜ym G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 2777/75 tou Sulbouk˜iou, tgr 29gr Ojtybq˜iou 1975, peq˜i joim ˜gr oqcam ˜yseyr tgr acoq ˜ar stom tol ˜ea tou jq ˜eator poukeqij ˜ym (1), ˜opyr tqopopoi ˜g- hgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2916/95 tgr Epitqop ˜gr (2), jai id˜iyr to ˜aqhqo 8 paq ˜acqavor 3, Ejtil ˜ymtar: ˜oti, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 8 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2777/75, g diavoq ˜a letan ˜u tym til ˜ym tgr diehmo ˜ur acoq ˜ar jai eje˜imym tgr Joim ˜otgtar cia ta pqoˇi ˜omta pou amav ˜eqo- mtai sto ˜aqhqo 1 paq ˜acqavor 1 tou em k ˜ocy jamomislo ˜u d ˜umatai ma jakuvhe˜i le epistqov ˜g jat ˜a tgm enacyc ˜g· ˜oti o jamomisl ˜or (EOJ) aqih. 2777/75 pqobk ˜epei ˜oti, ap ˜o tgm 1g Iouk˜iou 1995, cia j ˜ahe enacyc ˜g pqoˇi ˜omtym cia tgm opo˜ia aite˜itai epistqov ˜g jat ˜a tgm enacyc ˜g pq ˜epei ma pqosjol˜ifetai pistopoigtij ˜o enacyc ˜gr le pqojahoqisl ˜o tgr epistqov ˜gr, le ena˜iqesg tour meosso ˜ur· ˜oti oi eidij ˜er keptol ˜eqeier evaqloc ˜gr tou jahest ˜ytor auto ˜u cia tom tol ˜ea tou jq ˜eator poukeqij ˜ym ˜ewoum jahoqishe˜i ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 1372/95, tgr Epitqop ˜gr (3), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2370/96 (4)· ˜oti g paqo ˜usa jat ˜astasg tgr acoq ˜ar se oqisl ˜emer tq˜iter w ˜yqer jai o amtacymisl ˜or cia oqisl ˜emour pqooqislo ˜ur jahisto ˜um amacja˜io tom jahoqisl ˜o liar diavoqopoigl ˜emgr epistqov ˜gr cia oqisl ˜ema pqoˇi ˜omta tou tol ˜ea tou jq ˜eator poukeqij ˜ym· ˜oti oi amtipqosypeutij ˜er isotil˜ier tgr acoq ˜ar pou jahoq˜i- fomtai sto ˜aqhqo 1 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk˜iou (5), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 150/95 (6), wqgsilopoio ˜umtai cia ma letatqape˜i to pos ˜o pou ejvq ˜afetai se m ˜olisla tym tq˜itym wyq ˜ym jai apoteko ˜um tg b ˜asg cia tom jahoqisl ˜o tym ceyqcij ˜ym isotili ˜ym tym molisl ˜atym tym jqat ˜ym lek ˜ym· ˜oti oi keptol ˜eqeier evaqloc ˜gr jai o jahoqisl ˜or tym leta- tqop ˜ym aut ˜ym ˜ewoum jahoqishe˜i stom jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 1068/93 tgr Epitqop ˜gr (7), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeu- ta˜ia ap ˜o tom jamomisl ˜o (EJ) aqih. 1482/96 (8)· ˜oti g evaqloc ˜g aut ˜ym tym jam ˜omym jai tym jqitgq˜iym stgm paqo ˜usa jat ˜astasg tgr acoq ˜ar stom tol ˜ea tou jq ˜ea- tor poukeqij ˜ym odgce˜i stom jahoqisl ˜o tgr epistqov ˜gr se ˜ema pos ˜o to opo˜io epitq ˜epei tg sulletow ˜g tgr Joim ˜otgtar sto diehm ˜er elp ˜oqio jai ep˜isgr kalb ˜amei up ˜oxg tom idia˜i- teqo waqajt ˜gqa tym enacyc ˜ym aut ˜ym tym pqoˇi ˜omtym jah ˜yr jai tgr sglas˜iar tour jat ˜a tgm paqo ˜usa sticl ˜g· ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stom paq ˜omta jamomisl ˜o e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr epitqop ˜gr diawe˜iqisgr poukeqij ˜ym jai auc ˜ym, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: ˜Aqhqo 1 O jat ˜akocor tym jydij ˜ym tym pqoˇi ˜omtym cia enacyc ˜g, cia ta opo˜ia woqgce˜itai g epistqov ˜g pou amav ˜eqetai sto ˜aqhqo 8 tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2777/75, jai ta pos ˜a tgr epistqov ˜gr aut ˜gr jahoq˜ifomtai sto paq ˜aqtgla cia tir enacyc ˜er pou ha pqaclatopoigho ˜um le b ˜asg ta pistopoig- tij ˜a enacyc ˜gr pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 1 tou jamomi- slo ˜u (EJ) aqih. 1372/95 ˜g le b ˜asg ta pistopoigtij ˜a enacyc ˜gr ej tym ust ˜eqym pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 9 tou em k ˜ocy jamomislo ˜u. ˜Aqhqo 2 O paq ˜ym jamomisl ˜or aqw˜ifei ma isw ˜uei stir 21 Iamouaq˜iou 1998. O paq ˜ym jamomisl ˜or e˜imai desleutij ˜or yr pqor ˜oka ta l ˜eqg tou jai isw ˜uei ˜alesa se j ˜ahe jq ˜ator l ˜ekor. Bqun ˜ekker, 20 Iamouaq˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr (1) EE L 282 tgr 1. 11. 1975, s. 77. (2) EE L 305 tgr 19. 12. 1995, s. 49. (3) EE L 133 tgr 17. 6. 1995, s. 26. (4) EE L 323 tgr 13. 12. 1996, s. 12. (5) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (6) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. (7) EE L 108 tgr 1. 5. 1993, s. 106. (8) EE L 188 tgr 27. 7. 1996, s. 22. 21. 1. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 15/9 PAQAQTGLA tou jamomislo ˜u tgr Epitqop ˜gr, tgr 20 ˜gr Iamouaq˜iou 1998, cia jahoqisl ˜o tym epistqov ˜ym jat ˜a tgm enacyc ˜g stom tol ˜ea tou jq ˜eator poukeqij ˜ym Jydij ˜or pqoˇi ˜omtor Pqooqisl ˜or tym epistqov ˜ym (1) Pos ˜o tym epistqov ˜ym Jydij ˜or pqoˇi ˜omtor Pqooqisl ˜or tym epistqov ˜ym (1) Pos ˜o tym epistqov ˜ym 0105 11 11 9000 0105 11 19 9000 0105 11 91 9000 0105 11 99 9000 0105 12 00 9000 0105 19 20 9000 0207 12 10 9900 (1) Pqooqislo˜i: 01 01 01 01 01 01 02 03 04 Ecu/100 ˜ada 1,40 1,40 1,40 1,40 3,30 3,30 Ecu/100 kg 28,00 13,00 5,50 0207 12 90 9190 0207 14 20 9900 0207 14 60 9900 0207 14 70 9190 0207 14 70 9290 02 03 04 03 06 03 06 03 06 03 06 Ecu/100 kg 28,00 13,00 5,50 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 01 ˜okoi oi pqooqislo˜i, ejt ˜or ap ˜o tir Gmyl ˜emer Pokite˜ier tgr Aleqij ˜gr, 02 Acj ˜oka, Saoudij ˜g Aqab˜ia, Joub ˜eit, Lpawq ˜eim, Jat ˜aq, Ol ˜am, Emyl ˜ema Aqabij ˜a Eliq ˜ata, Ioqdam˜ia, Uel ˜emg, K˜ibamor jai Iq ˜am, 03 Aqlem˜ia, Afeqlpaˇitf ˜am, Keujoqys˜ia, Ceyqc˜ia, Jafajst ˜am, Jiqcif˜ia, Lokdab˜ia, Qys˜ia, Tatfijist ˜am, Touqjlemist ˜am, Ouflpejist ˜am, Oujqam˜ia, Kihouam˜ia, Eshom˜ia jai Ketom˜ia, 04 ˜okoi oi pqooqislo˜i, ejt ˜or ap ˜o tir Gmyl ˜emer Pokite˜ier tgr Aleqij ˜gr, tg Boukcaq˜ia, tgm Pokym˜ia, tgm Ouccaq˜ia, tg Qoulam˜ia, tg Skobaj˜ia, tgm Tsewij ˜g Dglojqat˜ia, tgm Ekbet˜ia jai tour pqooqislo ˜ur pou amav ˜eqomtai up ˜o 02 jai 03 paqap ˜amy, 06 ˜okoi oi pqooqislo˜i, ejt ˜or ap ˜o tir Gmyl ˜emer Pokite˜ier tgr Aleqij ˜gr, tg Boukcaq˜ia, tgm Pokym˜ia, tgm Ouccaq˜ia, tg Qoulam˜ia, tg Skobaj˜ia, tgm Tsewij ˜g Dglojqat˜ia, tgm Ekbet˜ia jai tour pqooqislo ˜ur pou amav ˜eqomtai up ˜o 03 paqap ˜amy. NB: Oi jydijo˜i tym pqoˇi ˜omtym, sulpeqikalbamol ˜emym tym uposglei ˜yseym, jahoq˜ifomtai stom tqopopoigl ˜emo jamomisl ˜o (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop ˜gr


title: BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 20 januari 1998 betreffende de invoercertificaten voor producten van de sector rundvlees van oorsprong uit Botswana, Kenia, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe en Namibië

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence
originating product
quantitative restriction

text: 27. 1. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 20/35 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 20 januari 1998 betreffende de invoercertificaten voor producten van de sector rundvlees van oorsprong uit Botswana, Kenia, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe en Namibi(cid:137) (98/96/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, ducten uit derde landen (4), laatstelijk gewijzigd bij Richt- lijn 96/91/EG (5), onverlet laat, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 715/90 van de Raad van 5 maart 1990 inzake de regeling voor landbouwproducten en bepaalde door verwerking van landbouwproducten verkregen goederen, van oorsprong uit de ACS-staten of uit de landen en gebieden overzee (LGO) (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 619/96 (2), en met name op artikel 27, Gelet op Verordening (EG) nr. 589/96 van de Commissie van 2 april 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen in de sector rundvlees voor Verordening (EEG) nr. 715/90 van de Raad inzake de regeling voor landbouwproducten en bepaalde door verwerking van landbouwproducten verkregen goederen, van oorsprong uit de ACS-staten of uit de landen en gebieden overzee (3), en met name op artikel 4, Overwegende dat, overeenkomstig artikel 1 van Verorde- ning (EG) nr. 589/96, invoercertificaten voor producten van de sector rundvlees kunnen worden afgegeven; dat de invoer evenwel de voor ieder van de betrokken uitvoe- rende derde landen vastgestelde hoeveelheid niet mag overschrijden; Overwegende dat, overeenkomstig Verordening (EG) nr. 589/96, voor producten van oorsprong uit Botswana, Kenia, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe en Namibi(cid:137) de hoeveelheden, uitgedrukt in vlees zonder been, waarvoor van 1 tot en met 10 januari 1998 certificaten zijn aange- vraagd, de voor deze landen beschikbare hoeveelheden niet overschrijden; dat bijgevolg voor de aangevraagde hoeveelheden invoercertificaten kunnen worden afgege- ven; Overwegende dat de hoeveelheden dienen te worden vast- gesteld waarvoor met ingang van 1 februari 1998 certifi- caten kunnen worden aangevraagd binnen de totale hoeveelheid van 52 100 ton; Overwegende dat erop dient te worden gewezen dat deze beschikking Richtlijn 72/462/EEG van de Raad van 12 december 1972 inzake gezondheidsvraagstukken en vete- rinairrechtelijke vraagstukken bij de invoer van runderen, varkens, schapen en geiten, van vers vlees of van vleespro- HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 De hieronder vermelde lidstaten geven op 21 januari 1998 voor de onderstaande hoeveelheden producten van de sector rundvlees, uitgedrukt in vlees zonder been, van oorsprong uit sommige staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan, invoercertificaten af voor de daarbij vermelde landen van oorsprong: Duitsland — 290,000 ton van oorsprong uit Botswana, — 3,000 ton van oorsprong uit Namibi(cid:137). Verenigd Koninkrijk — 540,000 ton van oorsprong uit Botswana, — 250,000 ton van oorsprong uit Namibi(cid:137). Artikel 2 Certificaataanvragen kunnen overeenkomstig artikel 3, lid 3, van Verordening (EG) nr. 589/96 in de eerste tien dagen van de maand februari 1998 worden ingediend voor de volgende hoeveelheden rundvlees zonder been: — Botswana: — Kenia: — Madagaskar: — Swaziland: — Zimbabwe: — Namibi(cid:137): 18 086,000 ton; 142,000 ton; 7 579,000 ton; 3 363,000 ton; 9 100,000 ton; 12 747,000 ton. Artikel 3 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 20 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 84 van 30. 3. 1990, blz. 85. (2) PB L 89 van 10. 4. 1996, blz. 1. (3) PB L 84 van 3. 4. 1996, blz. 22. (4) PB L 302 van 31. 12. 1972, blz. 28. (5) PB L 13 van 16. 1. 1997, blz. 26


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 92/98 dell'on. Antonio TAJANI alla Commissione. Blocco dei fondi SFOP per la costruzione e l'ammodernamento della flotta italiana

eurovoc_concepts:
FIFG
Italy
building subsidy
fishing fleet
modernisation aid
shipbuilding
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 223/108 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee 17. 7. 98 (98/C 223/137) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0092/98 di Antonio Tajani (UPE) alla Commissione (20 gennaio 1998) Oggetto: Blocco dei fondi SFOP per la costruzione e l(cid:146)ammodernamento della flotta italiana La Commissione europea ha recentemente adottato i Programmi di orientamento pluriennali per le flotte da pesca di ciascuno Stato membro per il periodo 1. 1. 1997-31. 12. 2001 (POP IV). Il calcolo degli obiettivi di riduzione delle flotte del POP IV tiene in considerazione il livello di raggiungimento degli obiettivi del POP III (1992-1996). Per quanto riguarda l(cid:146)Italia, i dati disponibili, che indicano una mancata riduzione complessiva della flotta pari al 12% rispetto agli obiettivi del POP III, sono ancora provvisori, e in tal senso saranno oggetto di verifica da parte di una commissione mista composta da funzionari della Commissione europea e dell(cid:146)Amministrazione italiana. Nel frattempo, pero‘, la Commissione ha stabilito che nessun aiuto alla costruzione o all(cid:146)ammodernamento della flotta puo‘ essere concesso nell(cid:146)ambito dello strumento finanziario di orientamento della pesca (SFOP) a quegli Stati membri che non hanno rispettato gli obiettivi di riduzione previsti dal POP III. Tale sospensione degli aiuti strutturali, tuttavia, rappresenta per l(cid:146)Italia una misura controproducente, poiche· non tiene in considerazione il sistema ormai consolidato secondo cui gli aiuti alle nuove costruzioni di naviglio interessato dagli obiettivi POP vengono concessi esclusivamente dietro demolizione del 120% del tonnellaggio della nuova unita‘. Di fatto, quindi, le nuove costruzioni in Italia determinano una riduzione della capacita‘ in stazza della flotta in esercizio e concorrono in realta‘ al raggiungimento degli obiettivi del POP. Inoltre, tale blocco degli aiuti non tiene conto della necessita‘ di adeguare la flotta italiana ai criteri di sicurezza e di igiene introdotti dalle normative nazionali ed europee, nonche· agli standard necessari a mantenerne l(cid:146)indispensabile livello di efficienza e competitivita‘. Non ritiene la Commissione che il metodo di «costruzione previa demolizione di tonnellaggio maggiore» rappresenti un efficace metodo di riduzione e di rinnovamento della flotta, e che, in tal senso, la sospensione degli aiuti alla costruzione e all(cid:146)ammodernamento, oltre che rendere piu‘ ardua la riduzione della flotta, sia anche controproducente ai fini della qualita‘ della flotta stessa e della sicurezza delle condizioni di lavoro dei pescatori? Risposta data dalla Sig. ra Bonino in nome della Commissione (27 febbraio 1998) Una delle condizioni previste per la concessione di aiuti a favore dell(cid:146)ammodernamento e della costruzione della flotta nel quadro dello Strumento finanziario di orientamento della pesca (SFOP) e‘ che lo Stato membro considerato rispetti gli obiettivi del proprio programma di orientamento pluriennale (POP). L(cid:146)unica deroga riguarda quelle forme di ammodernamento che non comportano un aumento dello sforzo di pesca. L(cid:146)aiuto e‘ concesso anche per la riduzione della capacita‘. L(cid:146)aiuto a favore della costruzione e‘ riservato esclusivamente a sostituire navi demolite senza beneficiare di sovvenzioni pubbliche e a condizione che il tonnellaggio della flotta sia inferiore agli obiettivi del POP. Come osservato dall(cid:146)on. parlamentare, i dati sui quali si fonda il POP italiano sono provvisori. Spetta all(cid:146)amministrazione italiana fornire per tempo alla Commissione dati affidabili in materia. E‘ vero che un sistema in base al quale la riduzione della capacita‘ supera le nuove costruzioni, come illustrato dall(cid:146)on. parlamentare, farebbe indubbiamente diminuire la capacita‘ stessa, ma finche· l(cid:146)Italia non rispettera‘ gli obiettivi del POP non e‘ giuridicamente possibile applicare siffatto sistema. La Commissione non ritiene che la politica da essa seguita sia controproducente in quanto le aliquote dell(cid:146)aiuto per la costruzione sono molto simili a quelle dell(cid:146)aiuto per il ritiro: la concessione di aiuti per la riduzione della capacita‘ non compensata da nuove costruzioni e‘ molto piu‘ efficace di una semplice riduzione delle capacita‘ in eccesso. A giudizio della Commissione, la concessione di aiuti per la costruzione e l(cid:146)ammodernamento a Stati membri che non rispettano gli obiettivi dei rispettivi POP non costituisce certamente un impiego ottimale delle risorse pubbliche. La concessione di tali aiuti deve essere un vero e proprio incentivo per quegli Stati membri che conseguono gli obiettivi dei POP


title: Council Regulation (EC) No 191/98 of 20 January 1998 amending Regulation (EEC) No 1442/88 on the granting, for the 1988/89 to 1997/98 wine years, of permanent abandonment premiums in respect of wine-growing areas

eurovoc_concepts:
Germany
Spain
abandoned land
grubbing premium
vineyard
viticulture

text: 27. 1. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 20/15 COUNCIL REGULATION (EC) No 191/98 of 20 January 1998 amending Regulation (EEC) No 1442/88 on the granting, for the 1988/89 to 1997/98 wine years, of permanent abandonment premiums in respect of wine-growing areas THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 43 thereof, Having regard to the proposal from the Commission (1), Having regard to the opinion of liament (2), the European Par- Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (3), Whereas the limit of 25 000 ha laid down in point (a) of the second subparagraph of Article 1(1) of Regulation (EEC) No 1442/88 (4) for each of the last two wine years will not be reached as a result of the fact that some Member States have abandoned application of the scheme and others have applied it to a very limited extent only; Whereas the number of hectares allocated to Germany (50 ha) has proved to be too small, preventing distribution in line with the requirements of the various wine-growing regions; whereas, that number of hectares should be increased in order to attain the objectives of the scheme; therefore, Whereas consequent upon the adjustment made to the area eligible to receive a permanent abandonment premium for the 1997/98 wine year, the time limits laid down for presenting applications for the grant of the premium, for the grubbing-up undertaking and for appli- cations for participation by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, are insufficient to allow the arrangements; whereas the the implementation of time limits laid down should be extended, Article 1 Regulation (EEC) No 1442/88 is hereby amended as follows: 1. In point (a) of the second subparagraph of Article 1(1), ‘50’ allocated to Germany shall be replaced by ‘1 000’, and ‘13 000’ allocated to Spain shall be replaced by ‘12 050’. 2. In Article 4, the following paragraph shall be added: By way of derogation from paragraphs 1 and 2, ‘6. for the 1997/1998 marketing year: — the last date, referred to in paragraph 1, for the the payment of submission of applications for premium shall be 30 April 1998, — the last date for grubbing-up, referred to in para- graph 2, shall be 31 May 1998. ’ 3. Article 15(1) shall be supplemented by the following subparagraph: ‘By way of derogation from the first subparagraph, for the 1997/1998 marketing year, applications shall be submitted before 1 June 1998. ’ Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 January 1998. For the Council The President J. CUNNINGHAM (1) OJ C 312, 14. 10. 1997, p. 20. (2) Opinion delivered on 14 January 1998 (not yet published in (3) Opinion delivered on 10 December 1997 (not yet published the Official Journal). in the Official Journal). (4) OJ L 132, 28. 5. 1988, p. 3. Regulation as last amended by Re- gulation (EC) No 534/97 (OJ L 83, 25. 3. 1997, p. 2)


title: Regolamento (CE) n. 133/98 della Commissione del 20 gennaio 1998 recante deroga, per la campagna 1997/1998, al regolamento (CE) n. 3112/93 recante modalità di applicazione del regime specifico degli aiuti a favore delle isole minori del Mar Egeo per quanto riguarda i vigneti e l'ammasso privato dei vini liquorosi

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
aid per hectare
aid system
fortified wine
private stock
wine of superior quality

text: 21. 1. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 15/5 REGOLAMENTO (CE) N. 133/98 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1998 recante deroga, per la campagna 1997/1998, al regolamento (CE) n. 3112/93 recante modalità di applicazione del regime specifico degli aiuti a favore delle isole minori del Mar Egeo per quanto riguarda i vigneti e l’ammasso privato dei vini liquorosi LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2019/93 del Consiglio, del taluni 19 luglio 1993, recante misure specifiche per prodotti agricoli in favore delle isole minori del Mar Egeo (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2417/95 della Commissione (2), in particolare l’articolo 9, paragrafo 4, considerando che, a norma dell’articolo 9, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2019/93, l’aiuto per ettaro per il mantenimento della viticoltura orientata alla produzione di vini v. q. p. r. d. nelle zone di produzione tradizionali sarà concesso, a partire dalla campagna 1997/1998, esclusiva- mente alle associazioni o alle organizzazioni di produttori che attuano un’azione di miglioramento qualitativo dei vini prodotti, in base ad un programma approvato dalle competenti autorità; che è opportuno rinviare, per la campagna 1997/1998, dal 1o maggio al 31 dicembre 1997 il termine previsto all’articolo 2 del regolamento (CE) n. 3112/93 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2537/95 (4), per la presentazione della domanda di aiuto per ettaro di cui sopra, tenendo conto delle difficoltà incontrate dalle associazioni di produttori per predisporre e presentare i programmi di azione per il miglioramento qualitativo dei vini suddetti; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i vini, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In deroga all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 3112/93, per la campagna 1997/1998 la domanda di aiuto per ettaro può essere presentata all’autorità compe- tente dalle associazioni o organizzazioni di produttori entro e non oltre il 31 dicembre 1997. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 20 gennaio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 184 del 27. 7. 1993, pag. 1. (2) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. (3) GU L 278 dell’11. 11. 1993, pag. 52. (4) GU L 260 del 31. 10. 1995, pag. 10


title: Verordnung (EG) Nr. 133/98 der Kommission vom 20. Januar 1998 zur Abweichung für das Wirtschaftsjahr 1997/98 von der Verordnung (EG) Nr. 3112/93 mit Durchführungsbestimmungen zur Sonderregelung für die Gewährung von Beihilfen zur Erhaltung von Weinbergen und für die private Lagerhaltung von Likörwein auf den kleineren Inseln des Ägäischen Meeres

text: 21. 1. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 15/5 VERORDNUNG (EG) Nr. 133/98 DER KOMMISSION vom 20. Januar 1998 zur Abweichung für das Wirtschaftsjahr 1997/98 von der Verordnung (EG) Nr. 3112/93 mit Durchführungsbestimmungen zur Sonderregelung für die Gewäh- rung von Beihilfen zur Erhaltung von Weinbergen und für die private Lagerhal- tung von Likörwein auf den kleineren Inseln des Ägäischen Meeres DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN  gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2019/93 des Rates vom 19. Juli 1993 über Sondermaßnahmen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der kleineren Inseln des Ägäischen Meeres (1), zuletzt geän- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 2417/95 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach Artikel 9 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2019/93 wird die Beihilfe nur Erzeugergemeinschaften oder -vereinigungen gewährt, die ein von den zustän- digen Programm mit genehmigtes Maßnahmen zur qualitativen Verbesserung der erzeugten Weine durchführen. Angesichts der Schwierigkeiten, auf welche die Erzeugerorganisationen bei der Vorbereitung und Vorlage des genannten Maßnahmenprogramms gestoßen sind, sollte die in Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 3112/93 der Kommission (3), zuletzt geändert Behörden durch die Verordnung (EG) Nr. 2537/95 (4), vorgesehene Antragsfrist im Wirtschaftsjahr 1997/98 vom 1. Mai bis zum 31. Dezember 1997 verlängert werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Wein  HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erzeugergemeinschaften und -vereinigungen dürfen die Hektarbeihilfe für das Wirtschaftsjahr 1997/98 abwei- chend von Artikel 2 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 3112/93 bis 31. Dezember 1997 beantragen. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröf- fentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 20. Januar 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 184 vom 27. 7. 1993, S. 1. (2) ABl. L 248 vom 14. 10. 1995, S. 39. (3) ABl. L 278 vom 11. 11. 1993, S. 52. (4) ABl. L 260 vom 31. 10. 1995, S. 10


title: Kommissionens förordning (EG) nr 134/98 av den 20 januari 1998 om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

text: L 15/6 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 134/98 av den 20 januari 1998 om komplettering av bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 beträffande registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), senast ändrad genom kommissionens förord- ning (EG) nr 1068/97 (2), särskilt artikel 17. 2 i denna, och artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92 från deras anslutningsdag. Vissa av de beteckningar som meddelats av medlemsstaterna överensstämmer med artiklarna 2 och 4 i nämnda förordning och bör därför registreras. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Kommittén för geografiska och ursprungsbeteckningar. med beaktande av följande: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. För vissa beteckningar som medlemsstaterna har meddelat i enlighet med artikel 17 i förordning (EEG) nr 2018/92 har det begärts kompletterande uppgifter att säkerställa att dessa beteckningar uppfyller kraven i artik- larna 2 och 4 i nämnda förordning. Efter granskning av dessa kompletterande uppgifter har det visat sig att dessa beteckningar stämmer överens med artiklarna i nämnda förordning. De bör därför registreras och läggas till i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2325/97 (4). för Till följd av de tre nya medlemsstaternas anslutning räknas den tidsfrist på sex månader som föreskrivs i Artikel 1 Bilagan till förordning (EG) nr 1107/96 skall kompletteras med beteckningarna i bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 208, 24. 7. 1992, s. 1. (2) EGT L 156, 13. 6. 1997, s. 10. (3) EGT L 148, 21. 6. 1996, s. 1. (4) EGT L 322, 25. 11. 1997, s. 33. 21. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 15/7 BILAGA PRODUKTER I BILAGA II TILL FÖRDRAGET AVSEDDA SOM LIVSMEDEL Färskt nötkött och slaktbiprodukter TYSKLAND — Diepholzer Moorschnucke (BUB) — Lüneburger Heidschnucke (BUB) ITALIEN — Vitellone bianco dell’Appennino Centrale (BGB) Nötköttsprodukter ITALIEN — Soppressata di Calabria (BUB) — Capocollo di Calabria (BUB) — Salsiccia di Calabria (BUB) — Pancetta di Calabria (BUB) Ostar FÖRENADE KUNGARIKET — Teviotdale Cheese (BGB) Oljor och fetter Olivolja GREKLAND Σητε˜ια Λασιθ˜ιου Κρ ˜ητηr (Sitia-Lasithi-Crète) (BUB) (1) — Αποκορ ˜ωναr Χαν˜ιων Κρ ˜ητηr (Apokoronas-Chania-Crète) (BUB) (2) Frukt, grönsaker och spannmål ITALIEN — Pera mantovana (BGB) — Pera dell’Emilia Romagna (BGB) — Pesca e Nettarina di Romagna (BGB) Bordsoliver — Nocellara del Belice (BUB) GREKLAND — Ροδ ˜ακινα Ν ˜αουσαr (Rodakina de Naoussa) (BUB) — Vασ ˜ολια γ˜ιγαντεr ελ ˜εφαντεr Κ ˜ατω Νευροκοπ˜ιου (Fassolia Gigantes Elefantes de Kato Nevrokopi) (BGB) — Vασ ˜ολια κοιν ˜α µεσ ˜οσπερµα Κ ˜ατω Νευροκοπ˜ιου (Fassolia koina Mesosperma de Kato Nevrokopi) (BGB) (1) Skydd av ”Λασιθ˜ιου Κρ ˜ητηr” (Lasithi-Crète) har inte sökts. (2) Skydd av namnet ”Χαν˜ιων Κρ ˜ητηr” (Chania-Crète) har inte sökts