title: Kommissionens Arbetsdokument -Forskning och standardisering -Ökad häns yn till den standardförberedande dimensionen i gemenskapens forskningsprogram, för att gynna hållbar tillväxt, konkurrenskraft och kompatibilitet mellan produkter och tjänster som utvecklats genom forskning

text: EUROPETSKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Brysselden27 0l 1998 KOM(1998)31 slutlig Kommissionens Arbetsdokument FORSKNING OCH STANDARDISERING Okad hans yn till den standardforberedande dimensionen i gemenskapens forskningsprogram, for att gynna hallbar tillvaxt, konkurrenskraft och kompatibilitet mellan produkter och tjanster som utvecklats genom forskning. INNEHÅLLSFÖRTECKNING. 1. Inledning 2. Behovet av standarder 2. 1 Ekonomisk och samhällelig nytta 2. 2 Handel och internationellt utbyte 2. 3 Ekonomisk effekt av standarder 3. Status inom den standardförberedande forskningen i kommissionens delprogram 3. 1 Informations- och kommunikationsteknik 3. 2 Industri- och materialteknik 3. 3 Standardisering, mätning och provning 3. 4 Jordbruk och fiske 3. 5 Bioteknik 3. 6 Miljö och klimat 3. 7 GFC:s standardförberedande aktiviteter 4. Ökad effektivitet i gemenskapens standardförberedande forskning 4. 1 Samordning mellan de särskilda programmen I Fjärde ramprogrammet 4. 2 Forskning med särskild inriktning på standardisering 4. 3 Standardförberedande forskning och miljö 4. 4 Standardförberedande forskning och immateriell äganderätt 4. 5 Standardförberedande forskning och innovation 4. 6 Överföring av forskningsresultat till standardiseringsorganisationer 4. 7 Den internationella dimensionen inom den standardförberedande forskningen 4. 8 Riktade ansökningsomgångar inom SMT-programmet 4. 9 "Nyckelåtgärder" i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling 5. Slutsatser 1. INLEDNING Standarder är ett kvalitetsfrämjande verktyg ' ' på samma sätt som måttenheter, provningar, managementteknik och kvalitetssäkringoch intar således en strategisk plats för att gynna hållbar utveckling, konkurrens och kompatibilitet mellan produkter och tjänster4. Standarder utgör således en länk mellan det tekniska området och regelsystemen och de ekonomiska systemen. Utvecklingen av nya standarder och infbrandet av dem är beroende av grundforskning. Det är således viktigt att ta hänsyn till deras funktion som innehåll i forskn ingsproj ekten. forskning Denna länkfunktion har dubbel betydelse: Å ena sidan gynnar en standardförberedande utvecklingen av nya standarder, å andra sidan leder standarderna till en bättre spridning av forskningsresultat. I båda fallen är det nödvändigt att föreskriva en specifik strategi för att göra resultaten användbara för de standardiseringsansvariga. länk vid val av och inriktning och 2. BEHOVET AV STANDARDER 2. 1 Ekonomisk och samhällclig nytta Fördelarna med standardisering har lett till att den införts på otaliga industriella områden. I själva verket är standarder oumbärliga redskap för att ge handeln en arbetsram och god praxis. De representerar också ett ypperligt verktyg för att skydda konsumenterna och värna om medborgarnas hälsa, säkerhet och miljö. De ger stordriftsfördelar och underlättar kompatibilitet mellan produkter och tjänster. Allmän produktsäkerhet I ramdirektiv 92/59/EEG överlåts det åt de europeiska standarderna att fastställa tekniska specifikationer för de berörda produkterna. Utvecklingen av sådana specifikationer och genomförandet av standarderna kräver föregående undersökningar inom en rad olika toxikologi, områden, bl. a. ergonomi, byggande, konstruktion, biomekanik etc. Kvalitet erkänns i dag som ett strategiskt instrument framför alla andra. Av denna anledning har kvalitet blivit en avgörande faktor för företagens konkurrenskraft och följaktligen deras innovationskapacitet. Kvalitet och innovation är oskiljaktliga. Dessutom är kvalitet en garant för konkurrens inom de tjänstesektorer som har nära samband med de europeiska medborgarnas hälsa, säkerhet och miljö. Europeisk kvalitetsfrämjande politik för att öka den europeiska konkurrenskraften. SEK(96) 2000. Genomförande av benchmarking av den europeiska industrins konkurrenskraft. KOM(96) 463 slutlig, 9 oktober 1996. Tjänster: I detta dokument täcker denna term alla tekniska tjänster: offentliga och privata tjänster, med undantag av bank-, försäkrings-, distributions- och utbildningstjänster. Standardförberedande forskning: All den FoU-verksamhet, inbegripet demonstrationsprojekt, som behövs för att 6 utveckla och införa standarder. Grönbok om innovation, KOM(95) 688, 20/12/95. 3 Även om det är svårt att kvantifiera deras ekonomiska effekt, kan betydelsen av standarder för industrin och tjänstesektorn inte bcstridas. Excmpelvis: • Användning av standardiserad teknik gör det möjligt för industrin att spara den tid och de kostnader som skulle vara nödvändiga för att utveckla egen teknik. • Standardisering gcr möjljghet att välja mcllan flera likvärdiga lösningar som ofta cxisterar samtidigt och underlättar följaktligen utformning och tillverkning av utrustning. • Det faktum att de produkter och de komponenter som finns att tillgå på marknaden överensstämmer med standarderna gör det möjligt för potentiella kunder att få exakt information om deras tekniska egenskaper och således göra ett bra val i fråga om kvalitet och pris. • Standardiserade specifikationer för apparater och komponenter underlättar "kompatibilitct", dvs. det är möjligt för konsumenterna att använda utrustning av olika ursprung tillsammans. På europeisk nivå har standarderna huvudsakligen utvecklats av 1SO, CENELEC och ETSI enligt olika metoder: • Först och främst standarder som utvecklats enligt industrins krav för att skapa en samstämmig marknad och för att definiera regler och en gemensam ram som gynnar handeln. Med hjälp av dessa standarder kan tillverkarna utarbeta specifikationer för utformning, funktionskrav, sammansättning, toleranser såväl som andra egenskaper som är globalt erkända. Rationell användning av energi i bv^nader Mellan 1986 och 1993 samlades 12 nationellaforskningscentra om byggnation i ett Joule-projekt (icke-nukleär energi) för att utveckla å ena sidan en rad provmodulerför nya byggnadskomponenter (tex. superisolerande eller intelligentafönster), å andra sidan en tillförlitlig och snabh metodför mätning av optiska och termiska egenskaper i dessa komponenter. Konsortiet har under helaperioden aktivt samarbetet med CEN:s 89—kommittés tekniska grupp för attfastställa standarder för byggnaders och deras komponenters termiska funktionskrav. Modulerna ärför närvarande i drift och leds av en europeisk ekonomisk intressegruppering (EEIG). JOULE Joint Opportunitiesför Unlimited Long-term Energies GEIE Groupement Européen d'Intérét Economique - Europeisk Ekonomisk Intresseammanslutning För det andra, de standarder som tagits fram på uppdrag av kommissionen och utvecklats för att genomföra europeiska direktiv enligt det nya tillvägagångssättet. Dessa standarder, i princip funktionskravsstandarder , gör det möjligt för industrin att bevisa att deras produkter överensstämmer med viktiga krav som fastställts i direktiven. Flera av dem har krävt en förberedande forskning eller på crfarenhet grundat forskningsarbcte för att lösa prolcmcn med gcnomförandet. Otaliga excmpel i hela detta dokument illustrerar dessa aktiviteter. Comité Européen de Normalisation European Télécommunications & Standardisation Institute CEN CENELEC Comité Européen de Normalisation ELECtrotechnique ETSI Rådets resolution "Nytt tillvägagångssätt för teknisk harmonisering och standardisering", EGT C 136, 4. 6. 1985. De standarder med vilka man fastställer den allmänna ramen för ett system kallas funktionskravsstandarder i motsats till produktstandarder som i detalj beskriver en. produkt eller en process. Flexibiliteten i dessa standarder ger industrin möjlighet att tillhandahålla produkter och tjänster som är konkurrenskraftiga på global nivå och samtidigt gynna innovationer på områden där det sker en kontinuerlig utveckling samt skapa förtroende hos användare och konsumenter. 4 Under 1992 användes inom Europeiska gemenskapen 28 miljoner ton plastmaterial somförpackningarför livsmedel i enlighet med de krav somfastställs i direktiv 89/109/EG, dvs. a) att ejförorenafödoämnen genom överföring av beståndsdelar, b) att ej orsaka oacceptablaförändringar av livsmedlens sammansättning, och c) att ejförsämra livsmedlens sensoriska egenskaper. CEN förbereder för närvarande att standardisera 33 analysmetoder för kvantitativ bestämning av föroreningarna. Dessa metoder har utvecklats inom ett forskningsprojekt genomfört inom ramen för programmen standarder, mätning ochprovning och underhålls viaframtagning av certiflerat referensmateriaL i serierna tredje, standarderna För det för dcfinition av kvalitetsutveckling och ackrediteringssystem för laboratorier. Dessa standarder har gjorl det möjligl att införa förfaranden för bedömning av överensstämmelse hos de produkter och tjänster som är ömsesidigt erkända av medlemsstaterna. Ett liknande tillvägagångssätt har tillämpats för standarden ISO 14001 som inför ett förfarande för bedömning av miljökonsekvenser för industriell verksamhet och tjänster. ISO/EN 9000 och EN 45000 ISO 9000-standarderna offentliggjordes för första gången 1987. De har sedan dess i stor utsträckning erkänts av tjänstesektorn och antagits av nästan alla industrin och medlemsländer i internationella standardiseringsorganisationen (ISO). En undersökning av Mobile Europe Ltd visar att i slutet av 1995 hade mer än 127 000 intyg utfardats i världen och att denna siffra konstant ökar. Certifieringen ISO 9000 krävs ofta för viktiga kontrakt vid offentlig upphandling och många stora tillverkningsindustrier har infört kvalitetssystem som kan tillämpas för alla deras leverantörer. För närvarande begränsas certifieringen av system inte till stora företag utan innefattar även små och medelstora företag och utvidgas mycket snabbt till tjänstesektorn. En annan undersökning genomförd 1995 av Manchester Business School i Storbritannien visar att företag med ISO 9000-certifiering hade försäljningssiffror över genomsnittet i landet och att de hade fyra gånger större chans att överleva den nuvarande ekonomiska lågkonjunkturen. • Slutligen, de standarder som gäller utvecklingen inom högtekniksektorer [informations-samhället (innefattande satelliter ) eller bioteknikj. Dessa standarder spelar en mycket viktig roll för industrins och tjänstesektorns konkurrensförmåga, eftersom de gör det möjligt att prioritera det europeiska tillvägagångssättet på global nivå. Förberedande dokument: EU:s handlingsplan - satcllitkommunikation i informationssamhället, KOM(97) 91 slutlig avdcn 5. 3. 1997. Mobiltelekommunikation 1993 uppgick värdet av produktionen av telekommunikationsutrustning inom EG till 18 424 mUjoner ecu, 16 % mer ån i USA och 53 % mer än i Japan. Detta återspeglar den betydelsefulla utvecktingen av standarder, som ISDN(Integrated Services Digital Network), GSM (Global Systemfbr Mobile Communications) och DECT (Digital European Cordless Telecommunications), alla av europeiskt ursprung. RACE och dess efterföljare ACTS bidrarfbr närvarande till utvecktingen av standarderför detglobala systemetför mobil telekommunikation (UMTS). Dessa standarder bör integrera professionella tjänster och tjänsterför hemmen, genom vilka enskilda utrustningsdetaljer skall kunna tillhandahålla multimediatjänster. RACE Research in Advanced Communications in Europe ACTS Advanced Communications Technologies and Services 2. 2 Handcl och internationellt utbvte Inrättandet av den stora inre marknaden i Europa, ratificeringen av avtalen från Uruguayrundan och bildandet av Världshandelsorganisationen (WTO) påskyndar avskaffandet av fiskala och tekniska handelshinder , i synnerhet med hjälp av standardiseringsreglerna. Detta är orsaken till att gemenskapen har fastställt två grundläggande mål: • För det första att minska eller förhindra genomförandet av protektionistiska standarder eller tekniska handelshinder på marknader utanför unionen; • För det andra att främja utvecklingen och antagandet av standarder och reglerande system hos sina handelspartner, vilka är kompatibla eller till och med inspirerade av europeisk praxis. Dessa gemenskapsproblem far en allt större betydelse inom ramen för den transatlantiska dialogen i den rådgivande transatlantiska kommittén om standarder, certifiering och regleringspolitik (TACS). UTDRAG UR TACS RAPPORTFRÅN JUNI1996 "Skapandet av den transatlantiska marknaden kräver antagandet av en mångfacetterad strategi, innefattande, förutom erkännandet av ömsesidiga avtal, en större tillämpning av internationella standarder, avskaffandet av certificeringsforfaranden och duhhel bedömning, utveckling och tillämpning av gemensamma industristandarder, tillämpning av funktionella standarder iförordningar och direktiv och en större insyn, deltagande och samarbete vid utarbetandet av standarder. " SammanfattningsviSfden princip som skall antas bör vara "en gång bedömd - godkänd av alla". i Gemenskapens yttre handelspolitik i fråga om standarder och bedömning av överensstämmelse. KOM(97) 564 slutlig. De internationella standarderna stimulerar till stordrift, intc endast i multinalionella bolag utan iiven i små och medelstora företag som exporterar eller tillhandahåller komponenter som skall införlivas i sammansatta enheter för export. Kort sagt minskar standarder handelshinder och bidrar till utveckling av marknader på de ekonomiska områden där de tillämpas. 2. 3 Ekonomisk effekt av standarder första diagrammet visar den vikt som europeiska organisationer Det standardisering. Detta återspeglas genom antalet sekretariat som är verksamma inom ISO. De tre övriga diagrammen visar de tre europeiska standardiseringsorganisationernas ärliga produktionen av standarder för att fylla industrins behov. internationell fäster vid Secretariat för internationella grupper pcr region (slutet av 1994) CIZN - Årlig produktion av standarder •Japa _ ^ 3% örriga 7<>/0 ®°° ™ lAiropa ( ' ' ' V. Nordamcrika 200 64% V \ / 0 CTiNIUA\C - Årlig produktion av standarder V:TSI- Årlig produktion av standarder Den ekonomiska effekten av antagandet av en standard bekräftas genom otaliga exempel, bland annat mobiltelefonerna, som har invaderat gatorna (se texten i rutan på förcgående sida). På ett område som ligger nära telematiken kan man nämna den succé som vägvisningssystemet lor Ibrdon har mött i Japan. Så snart vägvisningstavlorna hade standardiscrats, utrustades 400 000 fordon mcd systcmet. ISO:s sekretariat har genomfört en undersökning på grundval av databasen PERINORM (gjord av AFNOR, DIN och BSI) om betydelsen av standardiseringsarbete inom vissa tekniska områden. I denna undersökning bedömdes antalet antagna standarder mellan 1965 och 1994 inom en bestämd ekonomisk sektor i förhållande till importen och exporten i amerikanska dollar. Resultatet, som presenteras i följande exempel, antyder att standardiseringsaktiviteten är inom byggnadssektorn. Inom tjänstesektorn och inom området hälsa-medicin, där man i princip inte förväntar sig en stor verksamhet på standardiseringsområdet, står insatserna däremot i proportion till eller är högre än handelsutbytet. inom vissa områden, i synnerhet låg Rapport gällande status i arbetetet med europeisk standardisering. SEK(95)2104. R. Weissinger: ISO standards and international markets; a preliminary analysis of their correlative development. (ISO- standarder och internationella marknader; en preliminär analys av deras utveckling i förhållande till varandra. ) Maj 1995, ISO Genéve. 3000 2500 2000 1500 0 « -« V. « w °-n x -* UJ L. -. «» TB. 2. 10 =* "5 E Byggnation Hälsa och medicin 350 J-- / mS 3! 8 300 250 20° 150 5- i O ^OT fl w t £ « c "S. 2. io := •D £ S </) ISO i EXPCRT/ll^fCRr 50 o IOO Förpackningar, distribution IMekanik x -* UJ w •> » 2 E 2500 2000 1500 1000 0 t - t it :S /. ::::/: X -• UJ L. "2 E På europeisk nivå utgör de 25 000 standarderna (antagna eller under utveckling - dvs. 5 nya standarder per arbetsdag) från CEN, CENELEC eller ETSI en obestridlig faktor för ekonomisk harmonisering och integration. Denna insats far även återverkningar på harmoniseringen på global nivå med tanke på de avtal som de europeiska standardiseringsorganisationerna slutit med ISO. De två sista diagrammen visar uppdelningen av arbetsuppgifter mellan ISO och CEN och mellan ISO och CENELEC. CEN CENELEC Sammanfattningsvis kan man säga att den europeiska strategin, som innebär att man motarbetar protektionistiska standarder och främjar införandet av internationella bcstämmelser och standarder, säkerställer en tillgång till världsmarknaden utan handelshinder för den europeiska industrin. Utvecklingcn av nya och anpassade standarder kräver punktinsatser och förberedande forskning, vilket gemenskapen måste stödja. 3. LAGETINOM DEN STANDARDFORBEREDANDE FORSKNINGENIKOMMISSIONENS DELPROGRAM Ett av de viktigaste malen fbr dessa sarskilda program ar att forstarka den europeiska industrins vetenskapliga och tekniska bas och darmed folja villkoren i Fordraget om Europeiska unionen. Det forsta atgardsomradet i Fjarde ramprogrammet fbr forskning och utvcckling (1994-1998) inncfattar 15 delprogram. Alla programmen galler standardforberedande forskning. Det satt pa vilket denna forskning bedrivs och den betydelse som den verkligen har varierar dock i stor grad mellan de olika programmen. 3. 1 Informations- och kommunikationstcknik I detta sarskilda program har dcn standardforberedande forskningen helt integrerats i programmets stratcgi. Detta gor att en fullstandig kompatibilitet kan sakerstiillas hos produktcr och Ijanster. En scrie mekanismer for samrad och erfarenhetsutbyte med de europeiska standardiseringsorganisalionerna (CEN, CENELEC och ETSI) har inrattats. INFORMATIONS- OCHKOMMUNIKATIONSTEKNIK Avanceradinformationsvetenskap inom medicin (AIM) Genom inrtittandet av tekniska kommitteer och arbetsgrupper tillsammans med CEN och EWOS har AIM utarbetat ett arbetsprogram och inlett arbetet med att utveckla specifikationer fdr ett stort verksamhetsomrade som galler infdrande, skydd och utbyte avpatent. Tekniska initiativ fdrfunktionshindrade och tildre (TIDE) Prelimintira undersdkningar hargjortsfdr att utveckla TIDE-programmet som har resulterat i inrtittandet av uppdrag inom ETSI, CEN och CENELEC liksom planerade insatser inom ramenfdr organisationen Cost. A vancerad transporttelematik (A TT/DRIVEII) Tio arbetsgrupper har inrattats fdr att identifiera amnesomraden som har samband med programmet och de nddvtindiga dokumenten till CEN:s och CENELEC:s tekniska kommitte'er har utarbetats. ESPRIT De ansvariga vetenskapsmtinnen i detta program har att identifiera mdjliga samband mellan nuvarande projekt och standarder fdr att fdrbtittra spridningen av resultat eller utvecklingen av ny tekniLMan har gjort skall gdra det mbjligt att definiera ny undersdkningar under projekttiteln "Atfdljande dtgtirder" som prioritetsomrdden fdr forskningen, tindrade aktiviteter fdr standardiseringsorganisationerna eller erhallande av nya mandat fdr standardisering via grupperna fdr teknisk samordning bestaende av representanter fran medlemsstaterna. Inom ramenfdr STEP (Standardfor the Exchange and Representation ofProduct Model Data) och CNMA (Communications Networkfor Manufacturing Applications), avser dessa aktiviteter sdvtil forsknings- som demonstrationsprojekt. 3. 2 Industri- och materialteknik Det särskilda programmet Brite-Euram III omfattar stora sektorer inom teknik och industri. Programmet finansierar inte specifikt standardförberedande projekt, men bedömningskriterierna för projekten innefattar standardförberedande aspekter redan vid urvalet (värdering och spridning). Under forskningsfasen består kommissionens vetenskapliga uppföljning i att verifiera den eventuella effekten av det pågående arbetet, antingen det gäller utveckling av nya standarder eller användning och utveckling av existerande standarder. Sammanlagt har 26 % av de finansierade projekten var till stor eller mycket stor fördel för standarder som industrin behöver, bland vilka en fjärdedel kan klassificeras som "success stories" i det särskilda programmet. Kostnaden under 1992 för underhdll av flygplanschassier i den europeiska fjygplansjlottan överskred 15 000 miljoner ecu. Denna siffra kommer troligtvis att uppgä till dver 24 000 miljoner ecu år 2000. De standardiserade inspektionsförfaranden (för säväl stora som smtiflygplan) som nyligen utvecklats inom ramen för programmet Brite kommer att reducera de mänskliga misstagen och optimera tillförlitligheten. Samtidigt ger de mdjlighet till en mer effektiv resursanvändning ochföljaktligen en mer Idnande flygflotta. Eftersom kontroll är en viktig del av underhållskostnaden för flygplan och d&rför en viktig aspekt redan vid ett inkdp, bdr ett befintligt standardiserat och mer konkurrenskraftigt systemför de europeiska flygplanen gynna inkdp av helt europeiska flygplansflottorfrån bolagen. Brite-Euram III: Tillverkning av bilsäten. Projektets mål var i början att minska tiden för konstruktion och utveckling av säten gcnom att använda en konkurrerandc teknik. Specifikationcrna för sälcna, utarbetadc vid tidpunklcn för detta arbete, utgör idag grunden för dc standarder som används för passagcrarcs komlbrl och sakeihel. Succén mcd denna nya process har mcdlört att den redan lillämnpas inom Lear Corporation till fördel för flera biltillverkare. 3. 3 Standardisering. mätning och provning Det särskilda programmet "Standardisering, mätning och provning" (SMP) är det enda programmet med målsättningen att utveckla verktyg som skall stödja kommissionens kvalitetspolitik. Programmet är fysiska, kemiska eller biologiska områden där mätnings- och övergripande och omfattar alla provningsmetoder behöver utvecklas. Programmet som har samband med standardförberedande forskning och har dessutom medverkat till att förbättra standarder på olika viktiga områden fbr att den inre marknaden skall fungcra på bästa sätt: till exempel kontroll av ravaror (metallers brotthållfasthet), deflnition av tillvcrkade produkters egenskaper (Ijudisolering av lonster) eller Ibr ökad kvalitet i tjänster (kontroll av den mikrobiologiska kvalitelen pä badvatten). Detta program ansvarar dessutom Ibr forskning och utveckling av certillerat referensmaterial (CRM). Syltet med utveckling av många CRM är att säkerställa genomförandet av standarder och direkliv (se nästa ruta). främjar verksamhet 10 SMP: Certifierat referensmaterial (CRM) Programmet standardisering, mätning och provning har i samarbete med Gemensamma forskningscentret (GFC) utvecklat nästan 400 CRM inotn områdena miljä, hygien pä arbetsplatsen, livsmedelsindustri, mikrobiologi, biomedicin, materialegenskaper ntnt Mer tin 90 andra CRM är för närvarande under utveckling. Dessa CRM, liksom dem som utvecklats av GFCpä kärnkraftsområdet, säljs eller distribueras genom GFC- IRMMsom nyckelelementför • • • genomförandet av en gentenskapslagstiftningför hälso- och miljdskydd, • att säkerställajämfdrbarhet mellan laboratoriernas mätresultat, användning av ett stort antal standarder, dmsesidigt erkännande av forskningsresultat och inrättandet av system för kvalitetssäkring och ackreditering av laboratorier. SMP: kvaliteten pä badvatten Vattnets mikobiologiska kvalitet är den viktigaste parametern som man tar hänsyn till i EG:s direktiv om badvatten för att fastställa kvaliteten på badplatser i Itela Europa. Ettprojekt som startades inom ramenför SMP-progranunet 1992 har förbättrat mäimetoderna avseende vattnets mikrobiologiska kvalitetet och har fastställt rekommendationer i samarbete med GDXI för attförbältra jämförbarheten mellan tnätningarna. Resultaten från projektet skall användas för att utveckla en europeisk standard för mätmetoder av vattnets mikrobiologiska kvalitet. SMP: säkerhet vid brand i stoppade möbler Bränder i hemmen i samband med stoppade möbler, t. ex. soffor, är färskilt farliga och är varje år orsak till många dödsfalL Pä begäran av GDIII (ittdustri) startades inom ramen för programmet SMP 1993 ett projekt i syfte att utveckla provningsmetoder för att nitita flamsäkerheten i stoppade möbler. Projektet avslutades med stor framgång i slutet av 1995 och GD III beräknar att resultaten skall bidra till utveckling av europeiska standarder för stoppade för möbler och sålunda förbättra konsumenterna i Europa. säkerheten Det särskilda programmet SMP godkänner forskningsprojekt av standardförberedande karaktär inom ramen för programmets årliga ansökningsomgångar. Det har likaså inom Fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling utvecklats ett system för riktade ansökningsomgångar. Detta system gör det möjligt att svara mot FoU-behoven för att genomföra europeiska bestämmelser och direktiv liksom för att utveckla standarder. Val samarbete med standardiseringsorganisationerna (CEN, CENELEC och ETSI). I detta syfte har CEN inrättat en struktur för samråd med sina tekniska kommittéer (CEN-STAR) för att kunna kartlägga och upprätta en fbrteckning över prioriterade FoTU-områden. standardiseringen projektområden sker som stöd till av i 11 CEN-STAR Arbetsgruppen CEN/BT WG 70 "Standardisation andResearch (STAR)" inrättades 1992för att • utarbeta instruktioner (riktlinjer) i syfte att utveckla en effektivare länk mellan FoU-grupperna och det europeiska standardiseringsarbetet; slutmålet är att öka standardiseringsprocessen, snabbheten och kvaliteten i • befordra dessa instruktioner genom att delta i preliminära samråd om Fo U-programmen. 1 kommittén CEN-STAR ingår ordfbrandena för CEN:s sektorskommittéer och programkommittéer, biträdda av sekretariaten för EFTA, EUREKA, EUROLAB samt företrädareför kommissionen (GDIII och XII och GFC) liksom andraparter som berörs av standardiseringsfrågor. Riktad ansökningsomgång: Några områden föreslagna CENoch kommissionens generaldirektorat till den riktade ansökningsomgången av den 27. 11. 1997: Desinfekteringsmedels verkan på organiskt material i kontakt med l dricksvatten Bitprovning på produkter avseddafbr barn, i synnerhet leksaker Kvalifikationskriterier avseende spridning av materialutmattningssprickor i optimering av provningsvillkoren Bedömning av risker för Europeiska unionens växter från karantänbelagda exotiska organismer: analysmetoder. järnvägsräls: 3. 4 Jordbruk och fiske Ett visst antal standardförberedande aktiviteter förekommer inom delprogrammet "jordbruk och fiske". Dessa gäller särskilt områdena livsmedel, utnyttjandc av jordbruksprodukter för annat än livsmcdel samt fastställande av acceptabla nivåer för föroreningar i livsmedel. Det ökande antalet standarder för analysmetoder visar klart att det finns ett behov och kan anses som ett tecken på framsteg. Det verkar likväl som om alternaliva lösningar är nödvändiga, säsom fastställande av funktionskravskriterier i stället för referensmetoder. AIR: Biodiesel - fdrnybart bränslealternativ utan risker Biodiesel bestär av vegetabiliska oljor och deras derivat och extrakt av jordbruksprodukter ej avsedda som människoföda. Det kan användas som det är eller blandat med vanlig dieselför att ge en renareförnybar energi. Trots att det under 1994 endast framställdes 65 000 ton är syftet med demonstrationsprojektet AIR att skapa en basför enframtida kartläggning av marknaden. Det är i detta sammanhang som programmet syftar till att bland annat definiera fysikaliskt-kemiska parametrarför blandningar av bränslen som bidrag tillframtida europeiska standarder; attgenomföra terrängprovningar av en serie bilar, att undersdka effektenpd miljdn och att definiera en europeisk strategi vad avser storskaliga produktionsanläggningar. 12 3. 5 Bioteknik Delprogrammet "bioteknik" innefattar bland annat ett område för standardförberedande forskning om biologisk säkerhet som syftar till att stödja regleringsverksamhet inom det biotekniska området på curopcisk nivå (under ledning av generaldirektoraten för industri, jordbruk och miljö). En reglering på det biotekniska området, utgående från principen om förebyggande, anses allmänt som en av de viktigaste faktorerna för den biotekniska industrins konkurrensförmåga i Europa. in vitro metoder Bioteknik: Den standardförberedande forskningen innefattar tiven utveckling av nya farmakotoxikologi där man undviker djurförsdk. Denna forskning har utvecklats i samarbete med GFC:s europeiska centra för utvtirdering av alternativa metoder (ECVAM: European Centresfor Validation of Alternative Methods) i Ispra och industriplattformen Toxikologi in vitro (IVTIP) i vilken omkring 20 foretag inom toxikologisektorn ingär. inom 3. 6 Miljö och klimat Det särskilda programmet "Miljö och klimat" syftar till att främja miljövänliga produkter, miljövänlig teknik och miljövänliga tjänster, samt att bidra till fastställandet av miljökvalitetskriterier. Programmets forskningsverksamhet berör målsättningarna för kommissionens femte miljöhandlingsprogram "För en hållbar utveckling", och har dessutom på ett allmännare plan att göra med OECD:s verksamhet på detta område (provning av kemikalier). En rad olika verksamhetsområden berörs, i synnerhet skydd och förbättring av vatten- och. luftkvaliteten, samt riskhantering industriell verksamhet. Den standardförberedande verksamheten inom programmet för miljö och klimat samordnas med annan verksamhet inom GFC samt med det särskilda programmet för standardisering, mätning och provning. inom Förbränning av farligt avfall I direktivet om förbränning av farligt avfall (94/67/EG) fastställs gränsvärden för maximala utsläppsmängder för en rad giftiga ämnen. Dessutom innehåller direktivet bl. a. sina föreskrifter om att medlemsstaterna skal! begränsa dioxinutsläppen förbränningsanläggningar. I tre standarder som utvecklats av CEN fastställs provtagnings- och mätförfaranden för dioxiner, och en serie på nio certifierade referensämnen håller på att framställas i samarbete med det särskilda programmet för standardisering, mätning och provning. från Miljö och klimat: Luftkvalitet Resultaten av projekten Aphea och Peace som berör gränsvärden för svaveldioxid, kväveoxider och partiklar i luften visar på samband mellan föroreningsnivåerna i atmosfären i tätorterna, och sjukdomar i luftvägarna och hjärtkärlsjukdomar. De gränsvärden som fastställs där kan tjäna som grund för en översyn av de värden som kommissionen och Världshälsoorganisationen (WHO) antagit (direktiv 80/779/EEG, 85/203/EEG). 13 3. 7 GFC;s standardforberedande aktiviteter Kommissionen vidtar FoU-åtgärder direkt genom sitt gemensamma forskningscenter. Detta medverkar i normativ forskningsaktivitet inom flera områden, exempelvis avancerade material (i samband med det särskilda programmet industri- och materialteknik), byggnadsstabilitct samt miljöskydd. GFC har inlett dialog med CEN-STAR för att öka utnyttjandet av forskningsrcsullat med hjälp av standardisering. GFC: häHfusthet vid jordbtivningar Sammanstdrtningar av byggnuder, brour och andra infrastrukturer tillföljd av seismisk aktivitet resulterar i ekonomiska förluster ochförlust av människoliv. GFC:sförsökslaboratorium ELSA deltar tillsammans med 18 europeiska laboratorier, inom ramenför de nät som inrättats genom programmet rörlighet och utbildning förforskare i provningar av byggnader (med modeller i förminskad eller verklig skala) eller andra konstruktioner. Syfiet är att utveckla och utvärdera förbättringar vadavser "Eurokoderna" (direktiv om byggnadsmaterial). Denna anläggning är unik i Europa. 4. OKAD EFFEKTIVITET I GEMENSKAPENS STANDARDFORBEREDANDE FORSKNING 4. 1 Samordning mellan Fjärdc ramprogranimets särskilda program De särskilda programmen I Fjärde ramprogrammet styrs inte av en samordnad politik i förhållande till standardiseringsorganisationerna. Om man önskar ta hänsyn till de standardiseringsbehov som är nödvändiga för utveckling av en europeisk kvalitetsfrämjande politik för produkter och tjänster, bör alla särskilda program och GFC inleda en dialog med standardiseringsansvariga och användare av standarder. Detta skulle säkerställaatt standardiseringsdimensionen samstämmigt införlivas i forskningsprojekten. KEKOMMENPATIQN Inrätta en mekanismför att fbrbättra dialogen och samordningen mellan de särskilda programmen för i standardiseringarbetet. innovation, GFC och de ekonomiska aktörer som är inblandade forskning och 4. 2 Forskning med särskild inriktning på standardisering Många standardforberedande forskningsprojekt på europeisk nivä omfattas inte av de olika särskilda programmen inom ramprogrammet för forskning och utveckling. Detta bcror på att de inblandade inte känner till att dessa projekt kan vara stödberättigade, till följd av att informalionen om de olika programmen är otillräcklig. Endast under SMP-programmet pågår många aktiviteter på det standardfbrberedande området. Däremot täcker detta inte alla behov, emedan detta program endast gäller mätning och provning. Denna situation kan bara förvärras, om gemenskapens forskning inte engagerar sig starkt för att stödja en kvalitetspolitik där standarder bör vara ett väsentligt verktyg. Man bör således ange vilka standardforberedande forskningsområden som kan omfattas av de olika särskilda programmen. 14 REKOMMENDATIONER Göra deltagare och aktörer i de särskilda programmen som är föga eller inte alls aktiva inom standardiseringsområdet medvetna om de möj/igheter som standarder ger för utnyttjande av forskningsresultat. Informera förslagsgivare, redan vid den preliminära bedömningen av förslag, om vikten av standardiseringsdimensionen för utnyttjande av forskningsresultat. i projekt som rör kvalitetsmål) (i synnerhet 4. 3 Standardforberedande forskning och miljö I enlighet med målen för Femte miljöhandlingsprogrammct "För en hållbar utveckling" är det nödvändigt att främja standardforberedande forskning inom miljöskyddsområdet. Detta omfattar i synnerhet forskningsprojekt rörande industriell teknik och material. Miljöaspektema omfattar samtidigt projektens vetenskapliga och tekniska dimension, och dess socioekonomiska effekter. REKOMMENDATION Göra deltagare och aktörer i de särskilda programmen medvetna om vikten av att i samhand med forskningsprojekt ta hänsyn till forskningsresultatens miljöaspekter. 4. 4 Standardforberedande forskning och immateriell äganderätt Integreringen av standardiseringsdimensionen inom de särskilda FoU-programmen kräver framförallt en förståelse för och godkännande av det faktum att den standardforberedande inte definitionsmässigt är ett hinder för skydd av immateriell äganderätt. En dialog och ett utvecklat samarbete mellan forskare och standardiseringsansvariga gör det möjligt att lyfta fram problemen med immateriell äganderätt. Redan vid förhandlingar om forskningskontrakt och avtal mellan parter måste konsekvensen av denna forskning definieras i detalj vad avser äganderätt till resultat och spridning av dessa. Konflikter uppstår sällan i fråga om funktionskravsstandarder cllcr vid dcfinieringen av ramen lor kompatibilitet mellan olika typer av ny teknik. Denna aspekt om förhållandet mellan forskning och standardisering har varit loremäl för ett memorandum som offentliggjorts av CEN och CENELEC 1992 (memorandum nr 8 CEN/CENELEC, 1992/03). En viktig slutsats av detta arbete är att potentiella konflikter är ovanliga, med hänsyn till område och syfte med standardiseringen. Ett förfarande som garanterar upphovsmannens rätt har utarbetats. forskningen REKOMMENDATIONER Förbättra dialogen mellan forskare och standardiseringsansvariga för att lättare kunna ta hänsyn till skyddet av den till standardiseringsorganisationerna. immateriella äganderätten vid överföringen av forskningsresultaten 4. 5 Standardforberedande forskning och innovation1 För att skapa en miljö som gynnar innovation snararc än bromsar den krävs att man främjar funktionskravsstandarder och frivilliga avtal, ett bättre samband mellan fastställande av standarder och vetenskaplig och teknisk utveckling liksom en ökad medvetcnhet hos idégivare och användarc av standarder, framförallt små och medelstora företag. i Första handlingsplanen för innovation i Europa. KOM(96) 589 slutlig, 20. 11. 96. 15 REKOMMENDATIONER Medlemsstaterna uppmanas att främja införandet av frivilliga standarder mellan tillverkare och leverantörer och, när så är möjligt, välja att användafunktionskravsstandarder. 4. 6 Overföring av forskningsresultat till standardiseringsorganisationer Resultaten av gemenskapens forskningsprojekt (direkta eller indirekta insatser av GFC) kan tillvaratas genom standardisering. Detta tillvaratagande beror å ena sidan på en overföring av resultat till aktörer på standardiseringsområdet (standardiseringsansvariga och användare) och å andra sidan på en synkronisering mellan forskningsarbetet och förberedande etapper för standardisering. Presentationen av forskningsresultat och överföringsmetoden bör vara fastställda redan i projektcts planeringsfas. Erfarenheten från det särskilda programmet SMP visar att forskarna sällan genom för dcnna presentation vare sig beträffande innehåll, informationens form, identifiering av kommittécrna hos CEN, CENELEC och ETSI eller deras delaktighet i identifiering och utnyttjande av forskningsresultat osv. För att rätta till dessa brister har man krävt att förslagsgivarna, redan i förslaget (bedömningskriterium), skall lämna all den information som behövs och ange hur förslaget skall genomforas. Dessutom har en klausul forskarna och lagts standardiseringsansvariga. för att säkerställa en kommunikation mellan i kontrakten till REKOMMENDATIONER Säkerställa att man redan vid bedömningen av projekten fäster vikt vid förhållandet till de standardiseringsansvariga och deras behov. Säkerställa att det vid kontrakt om FoTU-projekt lämnas information om villkoren för overföring av resultat till standardiseringsansvariga. Säkerställa att det under projektarbetet genomförs rena standardiseringsaktiviteter parallellt med forskningsarbetet. GFC bör se till att det sker en overföring av resultat till standardiseringsansvariga. 4. 7 Den intcrnationella dimcnsionen inom dcn standardförhercdandc forskningcn Standardiseringen är ctt verktyg lor att öka kvaliteten på varor och tjänster och har, säsom tidigare näinnts, sin plats inom världshandeln snarare än inom gemenskapens struktur. Detta är i synncrhet sant vad gäller nya teknologier som utvecklas och sprids. I detta fall är det av yttersta vikt att de standardlorberedande forskningsinsatserna förs in på ett övergripande plan. Det gäller att samarbeta med deltagare från tredje land för att försäkra sig om att de standarder som grundar sig på denna forskning är godtagbara. På detta sätt skall standardiseringen, med hänsyn tagen till de ekonomiska och sociokulturella behoven hos deltagande partner, kunna främja det europeiska tillvägagångssättet på global nivå. REKOMMENDATION Tillsammans med de ekonomiska aktörerna (IRDAC, CEN, CENELEC, ETSI osv. ) undersöka möjligheten att låta icke-europeiska partner delta i standardförberedande projekt för att säkerställa att standarderna kan anpassas och godkännas, och resultaten överföras, på internationell nivå. 16 4. 8 Riktade ansökningsomgångar inom SMT-programmet forskningen. Utvecklingen Den normativa forskningen förefaller ofta stå lågt i kurs hos upphovsmän och projektansvariga. Dessutom har detta arbete med hjälp av kommissionens klassiska mekanism för ansökningsomgångar inte gett stora framgångar, något som inte motiverar forskarna att utforma projekt i den riktningen. Det särskilda SMP- programmets pilotprojekt för riktade ansökningsomgångar svarar däremot mot de specifika behoven i den normativa att standardiseringsorganisationerna fastställer en urvalsprocess för sina projekt och prioriterade frågor vilket uppfyller alla krav på objektivitet och öppenhet. Kriterierna och mekanismen för val av ämnesområden är speciella för varje organisation enligt dess struktur och bestämmelser för den egna verksamheten. Kommissionen för sin del organiserar en oberoende bedömning av inlämnade projektförslag och av den medföljande tekniska dokumentationen. Detta system skulle, förutom när det gäller ämnesområdenas specifika karaktär, kunna tillmötesgå ett kriterium för problemens "angelägenhet" med en kortare tidsintervall mellan val av ämnesområde och inledning av forskningsarbetet. Det särskilda SMT-programmet, som har en helt övergripande funktion, skulle kunna vara till hjälp för de andra forskningsprogrammen och samordna de standardförberedande aktiviteterna. ansökningssystem krävt detta har av REKOMMENDATIONER Redovisa behov inom den standardförberedande forskningen som identifierats inom de särskilda programmen i Fjärde ramprogrammet och hos GFC och bedöma problemens angelägenhet. Anpassa förfarandena för val av ämnesområden och projekt för riktade ansökningsomgångar, i synnerhet vid brådskande behov. 4. 9 "Nyckelåtgärder"1 i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling från ett resultaten ett klart mervärde. Följaktligen kan Då standardisering är av strategiskt intresse på europeisk nivå, skapar den standardförberedande forskningen standardförberedande forskningsprojekt, utvecklat under ett temainriktat program inom det femte ramprogrammet för forskning och utveckling, vara av intresse för de aktörer som deltar i andra projekt eller andra program eller strukturer. Likaså bör andra verktyg för kvalitetsbedömning, utvecklade inom temaprogrammen eller vid det gemensamma forskningscentret (t. ex. : nya mätinstrument, nya mätmetoder och metoder för kontroll av produktionen, resultat av undersökningar av processers eller produkters effekt, osv. ), tillsammans med standardförberedande forskningsprojekt utgöra en helhet. För att optimera tillvägagångssätt och investeringar bör en global samordning av forskningsmedel och -projekt säkerställas, som komplettering till standardiseringsarbetet. Med tanke på det stora område som standardiseringen omfattar krävs en övergripande samordning som omfattar de olika FoTU-programmens strukturer och integrerar dem i lagstiftningsprojekt (direktiv osv. ). En sådan strategi bör exempelvis införas inom varje dclprogram i Fcmtc ramprogrammet och, om nödvändigt, stödjas på nyckelområdesnivån, så att den standardförberedande forskningens behov tillgodoses även där. i Kommissionens arbetsdokument: Mot Femte ramprogrammet: de vetenskapliga och tekniska målen, KOM(97) 47 slutlig, 12. 02. 97. 17 RKKQMMENPATION Delprogrammen i Femte ramprogrammet skall ha en struktur, även på nyckelområdesnivån, som gör det möj/igt attfölja upp de standardförberedande projekten och andra projekt som utvecklar verktyg för att stödja kvalitén såsom mätingar, provningar, kva/itétspolicy och kvalitétssäkring. Det är viktigt att uppmuntra medlemsstaterna till att optimera sina informationsåtgärder till de ekonomiska aktörer som berörs av standardisering, inbegripet små och medelstoraföretag, i synnerhet vadgäller standardernas roll vid utnyttjande och spridning av projektresultat. 5. SLUTSATSER Det är nödvändigt att optimera och samordna förberedelserna och investeringama för gemenskapens FoTU- verksamhet för att öka standardiseringseffekten. De åtgärder som föreslagits ovan bör ses som prioriterade åtgärder för att utvcckla den standardförberedande forskningen och höja kvalitcten i slrukturcr och standarder. Bland dcssa rekommendationer kräver vissa ganska viktiga Ibrändringar, andra kan genomloras ganska snabbt. Dessa åtgärder är i prioritetsordning följande: • Inrätta en mekanism för att förbättra kommunikationen och samordningen mellan forsknings- och innovationsprogrammen, GFC och de ekonomiska aktörer som är inblandade i standardiseringsarbetet; • Delprogrammen i Femte ramprogrammet skall ha en struktur, även på nyckelområdesnivån, som gör det möjligt att följa upp de standardförberedande projekten och andra projekt som utvecklar verktyg för att stödja kvalitén såsom mätingar, provningar, kvalitétspolicy och kvalitétssäkring; • Uppmuntra medlemsstaterna att öka sina informationsinsatser och öka medvetenheten hos de ekonomiska aktörerna inom standardiseringsområdet, innefattande små och medelstora företag, om vilken betydelse standarder har för bedömning och spridning av resultat. ISSN 1024-4506 KOM(98) 31 slutlig DOKUMENT SV 15 01 10 Katalognummer : CB-CO-98-024-SV-C ISBN 92-78-30241-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg