eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: L 4/60 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 29/98 af 7. januar 1998 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld og af forskuddet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det produkt leveret cif en nordeuropæisk havn fra de forskel- lige leverandørlande, der anses for at være mest repræsen- tative for den internationale handel; der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdens- markedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art; disse justeringer er fastsat i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1201/89; under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 3 og 10 i protokol nr. 4 om bomuld, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1553/95 (1), anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau; under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler for støtteordningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/81 (2), ændret ved forordning (EF) nr. 1584/96 (3), særlig artikel 3, 4 og 5, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes ikke-egreneret bomuld der en verdensmarkedspris for regelmæssigt på grundlag af de konstaterede verdensmar- kedspriser for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkeds- pris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke- egreneret bomuld; det historiske forhold blev fastlagt i artikel 1, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1201/89 af 3. maj 1989 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1740/97 (5); hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes, fastlægges prisen på grundlag af den sidste fastsatte frist; i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1554/95 fast- sættes verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste udbud og noteringer på verdensmarkedet blandt dem, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens; med henblik på denne fastsættelse udar- bejdes der et gennemsnit for de udbud og noteringer, der konstateres på en eller flere europæiske børser for et (1) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. (2) EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. (3) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 16. (4) EFT L 123 af 4. 5. 1989, s. 23. (5) EFT L 244 af 6. 9. 1997, s. 1. i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1554/95 er det fast- sat, at forskuddet på støtten er lig med målprisen nedsat med verdensmarkedsprisen samt en nedsættelse, der beregnes efter den formel, der anvendes ved overskridelse af den maksimale garantimængde, men på grundlag af ikke-egreneret bomuld den anslåede produktion af forhøjet med 15 %; den anslåede produktion for produk- tionsåret 1997/98 er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/97 (6); anvendelsen af denne metode fører til fastsættelse af forskuddet pr. medlemsstat på nedennævnte niveau — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Verdensmarkedsprisen for 1. ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1554/95 fastsættes til 36,148 ECU/100 kg. Forskuddet på støtten som omhandlet i artikel 5, stk. 2. 3, i forordning (EF) nr. 1554/95 er: — 31,246 ECU/100 kg for Spanien — 37,305 ECU/100 kg for Grækenland — 70,152 ECU/100 kg for de øvrige medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 8. januar 1998. (6) EFT L 237 af 28. 8. 1997, s. 1. 8. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 4/61 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen


title: Reglamento (CE) n° 25/98 de la Comisión de 7 de enero de 1998 que modifica el Reglamento (CE) n° 441/96 por el que se establecen las disposiciones de aplicación para un contingente arancelario de fécula de patata importada de la República de Polonia

eurovoc_concepts:
Poland
potato
starch
tariff quota

formats: html pdf print

text: 8. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 4/51 REGLAMENTO (CE) No 25/98 DE LA COMISIÓN de 7 de enero de 1998 que modifica el Reglamento (CE) no 441/96 por el que se establecen las disposiciones de aplicación para un contingente arancelario de fécula de patata importada de la Rep ´ublica de Polonia LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3066/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establecen determi- nadas concesiones en forma de contingentes arancelarios comunitarios para determinados productos agrícolas y se adaptan, con car ´acter autónomo y transitorio, determi- nadas concesiones agrícolas previstas en los Acuerdos europeos, con el fin de tener en cuenta el Acuerdo sobre agricultura celebrado en el marco de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay (1), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1595/97 (2), y, en particular, su artículo 8, Considerando que el Reglamento (CE) no 441/96 de la Comisión (3), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 204/97 (4), estableció concesiones en forma de contingentes arancelarios hasta el 31 de diciembre de 1997; que, tras la adaptación del Regla- mento (CE) no 3066/95, la aplicación anticipada, desde el 1 de julio de 1997, de los resultados de las negociaciones para la celebración de los protocolos adicionales de los Acuerdos europeos, y la supresión de la fecha límite del 31 de diciembre para el período de aplicación del Regla- mento (CE) no 3066/95, procede modificar el Reglamento (CE) no 441/96 con efecto retroactivo desde el 1 de julio de 1997; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El Reglamento (CE) no 441/96 quedar ´a modificado como sigue: 1) el artículo 1 se sustituir ´a por el texto siguiente: «Artículo 1 La importación en la Comunidad de fécula de patata del código NC 1108 13 00 originaria de Polonia durante el período indicado en el anexo, al amparo del régimen establecido en el artículo 3 del Reglamento (1) DO L 328 de 30. 12. 1995, p. 31. (2) DO L 216 de 8. 8. 1997, p. 1. (3) DO L 61 de 12. 3. 1996, p. 4. (4) DO L 33 de 4. 2. 1997, p. 3. (CE) no 3066/95, estar ´a sujeta a lo dispuesto en el presente Reglamento. Para estas importaciones, cuyas cantidades anuales se indican en el anexo, el tipo del derecho aduanero aplicable, en porcentaje del derecho a la nación m ´as favorecida, ser ´a del 20 %. »; 2) la letra c) del artículo 3 se sustituir ´a por el texto siguiente: «c) en la casilla 24, una de las siguientes indicaciones: — Derecho de aduana en el arancel aduanero com ´un reducido en un 80 % en aplicación del Reglamento (CE) no 3066/95 — Told i henhold til den fælles toldtarif nedsat med 80 %, jf. forordning (EF) nr. 3066/95 — Zollermäßigung um 80 % gemäß der Verord- nung (EG) Nr. 3066/95 στο κοιν ˜ο — Καθοριζ ˜οµενη δασµολ ˜ογιο εισφορ ˜α µειωµ ˜ενη κατ ˜α 80 %, κατ’ εφαρ- µογ ˜η του κανονισµο ˜υ (ΕΚ) αριθ. 3066/95 — Customs duty fixed by the Common Customs tariff reduced by 80 % pursuant to Regulation (EC) No 3066/95 — Droit de douane fixé au tarif douanier commun réduit de 80 % en application du règlement (CE) no 3066/95 — Riduzione del dazio dell’80 % a norma del regolamento (CE) n. 3066/95 — Het in het gemeenschappelijk douanetarief vastgesteld douanerecht is verlaagd met 80 % overeenkomstig Verordening (EG) nr. 3066/95 — Reduç˜ao de 80 % do direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum em aplicaç˜ao do Regulamento (CE) nº 3066/95 — Yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullin alen- taminen 80 prosentilla asetuksen (EY) N:o 3066/95 mukaan — Nedsatt tull med 80 % enligt Gemensamma tulltaxan med tillämpning av förordning (EG) nr 3066/95»; 3) el anexo se sustituir ´a por el anexo del presente Regla- mento. Artículo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser ´a aplicable desde el 1 de julio de 1997. L 4/52 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 1. 98 El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de enero de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión ANEXO «ANEXO N ´umero de orden Código NC de designación de las mercancías Cantidades anuales (en toneladas) del 1. 7. 1997 al 30. 6. 1998 del 1. 7. 1998 al 30. 6. 1999 del 1. 7. 1999 al 30. 6. 2000 a partir del 1. 7. 2000 09. 4804 1108 13 00 Fécula de patata 8 250 8 625 9 000 9 375»


title: REGOLAMENTO (CE) N. 15/98 DELLA COMMISSIONE del 7 gennaio 1998 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 8. 1. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 4/19 REGOLAMENTO (CE) N. 15/98 DELLA COMMISSIONE del 7 gennaio 1998 che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 1o giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1599/96 (2), in particolare l’articolo 19, paragrafo 4, primo comma, lettera a), considerando che, ai sensi dell’articolo 19 del regola- la differenza tra i corsi o i mento (CEE) n. 1785/81, prezzi praticati sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’articolo 1, paragrafo 1, lettera a) dello stesso regola- mento e i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compensata da una restituzione all’esportazione; sensi del ai le restituzioni per regolamento (CEE) considerando che n. 1785/81, lo zucchero bianco e greggio non denaturati ed esportati allo stato naturale devono essere fissate tenendo conto della situazione sul mercato comunitario e sul mercato mondiale dello zucchero, e in particolare degli elementi di prezzo e di costo indicati all’articolo 17 bis dello stesso regolamento; che, in conformità dello stesso articolo, è opportuno tener conto ugualmente dell’aspetto economico delle esporta- zioni previste; considerando che per lo zucchero greggio la restituzione deve essere fissata per la qualità tipo; che quest’ultima è definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 431/68 del Consiglio, del 9 aprile 1968, che determina la qualità tipo per lo zucchero greggio e il luogo di transito di fron- tiera della Comunità per il calcolo dei prezzi cif nel settore dello zucchero (3), modificato dal regolamento (CE) n. 3290/94 (4); che tale restituzione è inoltre fissata in conformità dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regola- mento (CEE) n. 1785/81; che lo zucchero candito è stato definito dal regolamento (CE) n. 2135/95 della Commis- sione, del 7 settembre 1995, relativo alle modalità di applicazione per la concessione di restituzioni all’esporta- zione nel settore dello zucchero (5); che l’importo della restituzione così calcolato per quanto concerne gli zuccheri con aggiunta di aromatizzanti o di coloranti deve applicarsi al loro tenore di saccarosio ed essere pertanto fissato per 1 % di tale tenore; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di taluni mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per lo zucchero secondo la sua destinazione; considerando che in casi particolari l’importo della resti- tuzione può essere fissato mediante atti di natura diversa; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (6), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (7), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalità di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1482/96 (9); considerando che la restituzione deve essere fissata ogni due settimane; che la stessa può essere modificata nell’in- tervallo; considerando che l’applicazione delle suddette modalità alla situazione attuale dei mercati nel settore dello zucchero, e in particolare ai corsi o prezzi dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale, conduce a fissare la restituzione conformemente agli importi di cui in alle- gato al presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione dei prodotti di cui all’arti- colo 1, paragrafo 1, lettera a) del regolamento (CEE) n. 1785/81, come tali e non denaturati, sono fissate agli importi di cui in allegato al presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’8 gennaio 1998. (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 206 del 16. 8. 1996, pag. 43. (3) GU L 89 del 10. 4. 1968, pag. 3. (4) GU L 349 del 31. 12. 1994, pag. 105. (5) GU L 214 dell’8. 9. 1995, pag. 16. (6) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (7) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (8) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (9) GU L 188 del 27. 7. 1996, pag. 22. L 4/20 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 1. 98 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 gennaio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 7 gennaio 1998, che fissa le restituzioni all’esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio, come tali ALLEGATO Codice prodotto Importo della restituzione 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — ECU/100 kg — 36,66 32,35 36,66 32,35 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — ECU/1 % di saccarosio × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,3985 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — ECU/100 kg — 39,85 39,20 39,20 — ECU/1 % di saccarosio × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,3985 (1) Il presente importo è applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l’importo della restituzione applicabile è calcolato in conformità delle disposizioni dell’articolo 17 bis, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81. (2) Fissazione sospesa con il regolamento (CEE) n. 2689/85 della Commissione (GU L 255 del 26. 9. 1985, pag. 12), modificato dal regolamento (CEE) n. 3251/85 (GU L 309 del 21. 11. 1985, pag. 14)


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4154/97 del Karin RIIS-JØRGENSEN a la Comisión. Vigilancia de los límites de capacidad de los astilleros MTW en la antigua Alemania oriental

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
State aid
aid for restructuring
production capacity
production quota
production surplus
restriction on competition
shipbuilding

formats: html print


title: Rapport från Kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av åtgärdsprogrammet Matthaeus-Tax från och med den 1 januari 1996 till och med den 31 december 1996 -(Artikel 11 i rådets beslut av den 29 oktober 1993)

eurovoc_concepts:
EU programme
administrative cooperation
civil servant
tax system
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 07. 01. 1998 KOM(97) 722 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDSPROGRAMMET MATTHAEUS-TAX FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 1996 TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 1996 (ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUT AV DEN 29 OKTOBER 1993) 1. INLEDNING Det krävdes ett djupgående och varaktigt samarbete mellan de nationella förvaltningarna för indirekt beskattning (mervärdesskatt och punktskatter) för att se till att avlägsnandet av gränskontroller från och med den 1 januari 1993 inte skulle uppmuntra till bedrägerier, skattefusk och snedvridning av konkurrensen. För att främja detta samarbete föreslog kommissionen ett åtgärdsprogram för utbildning av tjänstemän inom området för indirekt beskattning, "Matthaeus-skattM-programmet, som antogs av rådet den 29 oktober 19931. Målen för detta program, enligt artikel 3 i beslutet, är - - - - - att förbereda medlemsstaternas tjänstemän inom området för indirekt beskattning inför konsekvenserna av den inre marknaden och det administrativa samarbetet, och att på så sätt säkerställa en bättre tillämpning av gemenskapsrätten, att göra tjänstemän på nationell nivå medvetna om gemenskapsdimensionen i deras arbete och att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas förvaltningar inom området för indirekt beskattning, att tillhandahålla anpassad, kompletterande utbildning för tjänstemän inom området för indirekt beskattning, att maximalt utnyttja den kunskap som finns inom gemenskapens förvaltningar på området för indirekt beskattning genom att skapa större rörlighet bland personalen för att på så sätt förbättra den inre marknadens förvaltning och effektivitet, att uppmuntra djup och fortlöpande samverkan på alla nivåer mellan de berörda förvaltningarna för att fa dem att samarbeta inom ramen för den inre marknaden. Dessa mål skulle nås med fyra medel: tjänstemannautbyte, utbildningsseminarier, samordnade yrkesutbildningsprogram samt språkutbildning av de tjänstemän som troligen skulle komma att delta i utbyten. Åtgärderna påbörjades den 1 juli 1993. Kommissionens rapporter till rådet och parlamentet KOM(95) 663 och KOM(96) 543 täcker programmet från och med den 1 juli 1993 till och med den 31 december 1994 respektive från och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1995. Rådets beslut av den 29 oktober 1993, EGT nr L 280, 13. 11. 1993. 2. AKTIVITETER 1996 2. 1 Utbyten 2. 1. 1 Mål Huvudmålet för utbytena är att ge tjänstemän inom området för indirekt beskattning en bättre ömsesidig förståelse av organisation, metoder och förfaranden som tillämpas i olika medlemsstater. Denna förståelse bör finnas både på det praktiska och på det teoretiska planet. Detta uppmuntrar till bättre samarbete och spridning av de bästa metoderna. En viktig metod för att nå dessa mål är att ge tjänstemännen riktiga uppgifter i värdförvaltningen. 2. 1. 2 Organ isation Medlemsstaterna fick 1996 för första gången själva bestämma till vilken medlemsstat deras utbytestjänstemän skulle sändas (1995 valdes endast 50 % på detta sätt, resten avtalades mellan kommissionen och medlemsstaterna). Ansvaret decentraliserades ytterligare genom att varje medlemsstat tilldelades en utbytesbudget (i stället för att som tidigare tilldelas ett antal utbyten) samtidigt som de uppmuntrades att maximalt utnyttja denna budget. Reformen syftade till att fa medlemsstaterna att prioritera sina behov i förhållande till tillgängliga budgetmedel. För att se till att medlen utnyttjades maximalt fick medlemsstaterna en gång varje halvår rapportera hur de tänkte använda sin budget. På grundval av prognoserna omfördelades medlen från de medlemsstater som inte hade för avsikt att utnyttja hela sin budget (NL, UK) till dem som förutsåg att de skulle överskrida den (F, FIN, B). För att förbättra förberedelsen och genomförandet av utbytesprogrammet, sammanställde kommissionen en handbok med vägledningar för varje nationell skatteförvaltning för att ge utbytestjänstemännen grundläggande bakgrundsinformation inför besöket. I samband med detta gjordes 1996 en gemensam ansträngning för att komma bort från systemet med grupputbyten till värdförvaltningen) och att öka antalet personliga utbyten (samarbete med motsvarande tjänsteman) och riktade utbyten (ett särskilt projekt). tjänstemannagrupp deltar i en allmän introduktion (där en 2. 1. S Aktiviteter Under 1996 genomfördes 218 utbyten (116 under 1995, 95 under 1994, 88 under 1993). Ökningen uppnåddes genom att bättre utnyttja medlen och genom att omfördela medel från seminarier till utbyten. 34 % av utbytena genomfördes i grupper, 25 % var personliga och 42 % riktade utbyten. Mer information om de tjänstemän som deltagit i utbytena återfinns i bilaga A till denna rapport. 2. 1. 4 Utvärdering Utbytena följs under året av kommissionen och medlemsstaterna. Dessutom ger tjänstemännen (från 1996 även deras funktionsansvariga chefer) feedback genom att besvara frågeformulär. Vidare uppmanades de nationella skattemyndigheterna för första gången 1996 att meddela vilket värde de tillmäter utbytesprogrammet. De nationella förvaltningarnas, tjänstemännens och de funktionsansvariga chefernas uttalanden om programmet var överväldigande positiva. Belgien ansåg att utbytena hade "krönts med framgång". Tyskland pekade på de tyska tjänstemännens stora intresse för programmet och programmets bidrag till att förbättra samarbetet. Förenade kungariket tyckte att de brittiska tjänstemännens gensvar var mycket uppmuntrande och noterade att andra medlemsstater hade gjort stora ansträngningar för att tillgodose de brittiska tjänstemännens behov. Sverige meddelade att för en av tjänstemännen som stått som värd hade utbytet varit en av de värdefullaste erfarenheterna denne gjort inom skatte förvaltningen. Flera medlemsstater (I, F, B, UK, S, FIN) välkomnade särskilt att utbytenas organisation lagts upp på ett nytt, flexibelt sätt och att det lagts större vikt vid riktade utbyten. Detta bekräftades av olika tjänstemän som bland annat gjorde följande uttalanden: "förnyad entusiasm och verklig karriärstimulans" (B), "utbytet har både förbättrat arbetet och vidgat tjänstemannens horisont" (funktionsansvarig chef, UK), "att kombinera besöken hos det centrala kontoret och regionalkontoret var idealiskt" (DK), "utbytets resultat var positivt och medförde verkliga och påtagliga fördelar" (L). Utbytesprogrammet ledde också till verkliga förändringar inom de nationella förvaltningarna. Nederländerna pekade på ökad förståelse för hur andra medlemsstater arbetar och på den förbättrade informella kommunikationen som följd därav. Österrike meddelade att programmet lett till flera förändringar, bland annat att en riskanalys införts, att intresset för språkutbildning ökat avsevärt och att man samarbetar i fråga om elektronisk databehandling. Dessutom meddelade tjänstemännen bland annat följande: förbättrade kontrollmetoder, exempelvis "kontroll av ett antal ärenden med hjälp av datorer" (B), tillämpning av informationsteknologi och granskningsmetoder (P, EL, L), granskning av nyregistrerade företag (FIN), bättre tillämpning av riskanalyser (A, FIN), bättre kontroll av valutahandlare (P, UK), bättre kontroll av punktskatter (alkoholhaltiga drycker) (P), upprättande av granskningssystem för storföretag (EL), förbättringar avseende system och metoder för utbetalning av ersättningar (F), "proffsigare arbetssätt i vissa frågor rörande bedrägeriutredning och -åtal" (IRL), bättre stöd till skattebetalarna (F), utveckling av utbildningsprogram för affärsmän för att förebygga fel (P), bättre administrativt samarbete (A, D, F). Programmet kan dock förbättras ytterligare. Grekland, Sverige, Frankrike och Danmark ansåg att det var värdefullare med personliga och riktade utbyten än med grupputbyten. Tyskland och Grekland underströk nödvändigheten av att ge utbytena en praktisk inriktning och av att ta hänsyn till tjänstemannens särskilda behov. Sverige framhöll att det var viktigt med ett skräddarsytt program för varje utbyte. Enligt tjänstemännen krävs bland annat följande: Utbytena bör vara längre om de skall leda till verkligt samarbete (D, B, F, L, I, FIN, UK), under förberedelsen krävs fler förhandskontakter och under själva utbytet större flexibilitet (B, IRL, S, F, E), värd förvaltningen måste anstränga sig mer för att uppnå målen (EL, F, S), mer gemensamt praktiskt arbete, framför allt riktigt kontrollarbete på arbetsplatsen och på fältet (B, EL, F, FIN, S, A, D, NL), fler specialinriktade utbyten och färre grupputbyten med andra tjänstemän (A, B, D, E, P, IRL, UK, EL). I kritiken återklingar vad som framförts av tjänstemän under tidigare år. Det finns behov av större framsteg, även om det gjorts verkliga förbättringar när det gäller att ge utbytena en mer praktisk inriktning och att bättre skräddarsy dem efter tjänstemännens behov. Framför allt måste värdförvaltningarna anstränga sig ännu mer så att tjänstemän från andra medlemsstater får möjlighet att utföra riktiga uppgifter. Ett återkommande problem i vissa medlemsstater är att de utförbara uppgifterna begränsas av den nationella lagstiftningen, särskilt när det gäller sekretessen i skattefrågor. I framtiden måste kommissionen och medlemsstaterna noga undersöka dessa begränsningar och diskutera hur man skall kunna arbeta inom ramen för dem. I bilaga A återfinns en kvantitativ utvärdering av utbytena på grundval av de fråge formulär som besvarats av tjänstemännen och deras funktionsansvariga chefer. 2. 2 Seminarier 2. 2. 1 Mål Seminarieprogrammets mål är att tillhandahålla bästa möjliga forum för ett strukturerat idéutbyte mellan tjänstemän från de nationella förvaltningarna. Seminarierna ger möjlighet att sprida de bästa metoderna mellan medlemsstaterna, att analysera gemensamma i gemenskapsdimensionen av deras arbete och att förbättra det administrativa samarbetet. Seminarierna kan också leda till förslag om förbättringar av gemenskapens gällande rättsliga instrument. tjänstemännen lösningar, problem utbilda och att 2. 2. 2 Aktiviteter Under 1996 genomfördes 10 seminarier (11 under 1995, 8 under 1994, 6 under 1993). Två av dem finansierades med 1995 års budget och ingår därför i rapporten för 1995. Ungefär 300 tjänstemän deltog. En kort beskrivning av varje seminarium återfinns i bilaga B. 2. 2. 3 Utvärdering Vid slutet av varje seminarium fyllde deltagarna i frågeformulär. Sex månader senare besvarade varje medlemsstat ytterligare ett frågeformulär för att utvärdera seminariets verkan på medellång sikt. En detaljerad analys av dessa frågeformulär återfinns i bilaga B. Enligt tjänstemännens frågeformulär var seminarierna 1996 i allmänhet något mindre lyckade än de som hölls 1993-95. Utvärderingen efter sex månader är dock mer positiv. Seminarierna var således nyttiga ur allmän synpunkt och lyckades förbättra förståelsen av till frågorna. Dessutom till ändrade arbetsmetoder, 33 % ledde 11 % av dem uppföljningssammanträden och 51 % till uppföljning av annat slag inom de nationella förvaltningarna. 2. 3 Gemensamt utbildningsprogram 2. 3. 1 Mål Enligt beslutet om Matthaeus-Tax är ett av programmets syften att skapa en gemensam grundnivå på utbildningen. 2. 3. 2 Aktiviteter Efter samråd med medlemsstaterna antog kommissionen ett beslut2 om att inrätta ett gemensamt yrkesutbildningsprogram enligt artikel 4 c i 1995 års beslut om Matthaeus- Tax. Under 1996 kunde det programmet för första gången genomföras under ett helt års tid. En närmare beskrivning återfinns i tabell 24 i bilaga C. 2. 3. 3 Utvärdering Av tabell 24 framgår att vissa medlemsstater 1995 hade stora svårigheter att lämna uppgifter om utbildningen av sina tjänstemän, trots kommissionens ansträngningar att samla in i alla nödvändiga uppgifter. I förslagen till Fiscalisprogrammet tas frågan om bristen på uppgifter upp. På grund av att uppgifterna är så ofullständiga både för 1995 och för 1996 kan det inte dras några tillförlitliga slutsatser. 2. 4 Språkutbildning 2. 4. 1 Mål Enligt beslutet om Matthaeus-Tax skall de tjänstemän som troligen kommer att delta i utbyten få språkutbildning. 2. 4. 2 Aktiviteter Språkutbildningen och resultaten för 1996 beskrivs närmare i bilaga D. 2. 4. 3 Utvärdering Liksom 1995 är de uppgifter som en del medlemsstater lämnat för ofullständiga för att man skall kunna dra några tillförlitliga slutsatser, både i fråga om det gemensamma utbildningsprogrammet och i fråga om tjänstemännens språkutbildning. Enligt förslaget skall frågan om bristande uppgifter tas upp inom ramen för Fiscalisprogrammet. Däremot ger uppgifterna från de tjänstemän som deltar i utbytena ett tillräckligt stort underlag för en utvärdering. Under det att tjänstemännen fortfarande tycker att de kan kommunicera i värdlandet rätt så bra, verkar det som om kunskapsnivån i fråga om värdlandets språk har Kommissions beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995, EGT nr L 172, 22. 7. 95, s. 24. sjunkit. Antalet utbytestjänstemän som går på språkkurser ligger oförändrat på omkring 20 %. 3. FÖRVALTNINGS- OCH EKONOMIFRÅGOR 3. 1 Förvaltning Programmet drivs av en samordnare i varje medlemsstat (vanligen två om det är skilda förvaltningar för punktbeskattning och mervärdesbeskattning) och av kommissionens avdelningar. Kommissionen och samordnarna sammanträdde under 1996 tre gånger i kommittén för Matthaeus-Tax. Kommitténs huvuduppgift var att planera och övervaka 1996 års utbytes- och seminarieprogram samt att utarbeta programmet för 1997. förenklats Kommissionen antog 1996 dessutom en handbok med förfaranden, som är en samman ställning av de bästa metoderna från tidigare år. Med hjälp av denna handbok har och avsevärt. För programförvaltningen medlemsstaternas ansträngningar en klarare inriktning fastställde kommittén dessutom en rad resultatmål (på grundval av de frågeformulär som återfinns i bilagorna). Det allmänna syftet med målen var att förbättra 1995 års utfall, som i sin tur redan var en förbättring jämfört med vad som uppnåddes 1993 och 1994. Vidare infördes ytterligare ett utvärderingsformulär: de funktionsansvariga chefernas sexmånadersformulär. Resultatet redovisas i denna rapport. ge kommissionens att 3. 2 Budget Av administrativa skäl omfattar budgetpost B5-3051 både programmet Matthaeus (tull) och Matthaeus-Tax. För 1996 anslogs 3 200 000 ecu till denna budgetpost och härav anslog kommissionen 825 000 ecu till programmet Matthaeus-Tax (712 000 för 1995, 600 000 för 1993 och 1994). Av detta anslogs 520 000 ecu till utbyten och 305 000 till seminarier. Av utbytesmedlen användes 87 % och av seminariemedlen 92 %. Utnyttjandegraden för seminariemedlen ligger inom rimliga gränser med tanke på att budgetmedlen anslogs på grundval av genomsnittskostnaden per seminarium och per deltagare. Det är beklagligt att utbytesmedlen utnyttjas så dåligt. Sex medlemsstater (D, EL, E, NL, P, UK) står för 80 % av de outnyttjade medlen. Kommissionen misstänker att det till stor del beror på övergången till det decentraliserade budgetförfarandet. Man far avvakta granskningen av 1997 års resultat för att se om det finns något underliggande problem. 3. 2. 1 Ekonomisk förvaltning Som nämns i punkt 2. 1. 2 har utbytesbudgeten fullständigt decentraliserats för att fa medlemsstaterna att bättre utnyttja budgetmedlen. Dessutom decentraliserades och moderniserades de ekonomiska granskningsförfarandena under 1996 såsom det var tänkt enligt 1995 års rapport. 4. DE ASSOCIERADE STATERNAS DELTAGANDE I PROGRAMMET Tio associerade stater i Central- och Östeuropa (samt Malta och Cypern) fick möjlighet att delta i programmet Matthaeus-Tax som ett led i gemenskapens åtaganden3 gentemot dem. Länderna deltog 1996 i ett pilotprojekt som finansierades genom Tull 2000- programmet inom ramen för Matthaeus-Tax. Kommissionen har utarbetat en rapport om 1996 års pilotprojekt. De associerade staternas deltagande omfattas egentligen inte helt av Matthaeus-Tax, men här och i bilagorna skall ändå ges en sammanfattning. 4. 1 Utbyten Det genomfördes 22 utbyten, varvid de flesta associerade staterna sände två tjänstemän, en för mervärdesbeskattning och en för punktbeskattning, till en medlemsstat. En närmare beskrivning återfinns i bilaga A. Att de associerade staterna tillmäter utbytena stor betydelse framgick vid ett sammanträde av kommittén för Matthaeus-Tax, på vilket dessa länders deltagande skulle utvärderas. Detta bekräftas också av den positiva bedömning som lämnas av ländernas tjänstemän. Vad som framför allt blev tydligt är att det finns ett akut behov av att höja språkkunskaperna hos tjänstemännen från de associerade staterna. 4. 2 Seminarier En tjänsteman från varje associerad stat inbjöds att delta i tre av de åtta seminarierna (två handlade om mervärdesskatt och ett om punktskatter). De frågeformulär som tjänstemännen besvarade visar att de värdesatte seminarierna ännu högre än tjänstemän från medlemsstaterna. En märkbar nackdel var dock att tjänstemännens bristande språkkunskaper hindrade dem från att delta fullt ut. En närmare beskrivning återfinns i bilaga B. 4. 3 Slutsats Att låta de associerade staterna delta i programmet under 1996 inom ramen för ett pilotprojekt var ett viktigt led i gemenskapens strategi för att bistå dessa länder i förberedelserna inför medlemskapet. Tack vare medlemsstaternas ansträngningar och tjänstemännens egna insatser gjordes värdefulla erfarenheter som inte minst kan användas för att fastställa framtida uppgifter. Pilotprojektet kommer därför att genomföras under ytterligare två år, nämligen 1997 och 1998. I övrigt täcks de associerade staternas behov av Fiscalis-förslaget (se punkt 5. 1). 5. SLUTSATS Utbytesprogrammet, den i ekonomiskt hänseende mest betydelsefulla delen av programmet, var 1996 utomordentligt framgångsrikt. Programmets omfång nästan Enligt vitboken om förberedelse av de associerade staterna i Central- och Östeuropa för integrering med den inre marknaden i unionen - KOM(95) 163 slutlig. fördubblades, samtidigt som kvaliteten förbättrades avsevärt. Detta är i första hand tjänstemännens och deras värdars förtjänst. Det är dock klart att verksamhets- och kvalitetsökningen också möjliggjordes genom den förbättrade programförvaltningen och genom att det läggs allt större tonvikt på att bättre förbereda och genomföra utbytena (och att satsa mer på riktade utbyten och utbyten med praktisk inriktning). I detta sammanhang bör särskilt de nationella samordnarnas insats nämnas. När det gäller seminarieprogrammet var det däremot inte möjligt att knyta an till de gångna årens förbättringar. Även om deltagarnas intryck bara är något mindre positiva än 1995 (i sexmånadersutvärderingen är siffrorna i flera fall till och med bättre än 1995), kan man dra vissa slutsatser. Tio seminarier under ett enda år blev antagligen en för stor arbetsbelastning för kommissionens avdelningar som bär en stor del av bördan. Någon gång förekom det att de frågor som behandlades under seminariet inte hade helt rätt publik i de tjänstemän som medlemsstaterna skickat. Det finns utrymme både för teoretiska politiska seminarier och för mer praktiska metodinriktade seminarier. I framtiden måste kommissionen både koncentrera medlen till färre seminarier och anstränga sig mer för att förmå rätt personer att delta. Rent allmänt är dock kommissionen övertygad om att seminarieprogrammet har givit upphov till en riktig debatt mellan de nationella skatteförvaltningarna som helt saknats tidigare. 5. 1 FISCALIS Erfarenheterna från 1996 års program hade ett mycket stort inflytande på förslagsutkastet till Fiscalisprogrammet (KOM(97) 175) som skall genomföras 1998. Det var framfor allt utbytesprogrammets framgång och den stora efterfrågan bland tjänstemännen på nationell nivå som påverkade beslutet om att föreslå ett program som skulle göra det möjligt att börja tillmötesgå dessa behov. I Fiscalisförslaget integreras dessutom verksamhet av Matthaeus-Tax-karaktär med gemenskapens mer samarbetspolitik. Erfarenheten från Matthaeus-Tax påverkade i hög grad också Fiscalisförslagen om utbildning och de associerade staterna. Särskilt svårigheterna i samband med utbildning och språk hade stor inverkan. långsiktiga 10 Bilaga A: Utbyten Aldrig tidigare har medlemsstaterna haft så fria händer när det gällde att välja medlemsstat för sina tjänstemän som 1996. Om man jämför antalet tjänstemän som sändes ut med hur många som togs emot (se tabell 1-3), visar det sig att Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige och Belgien var särskilt populära. Tyskland och Italien var mindre omtyckta värdländer. Denna fördelning återspeglar möjligen i vilken grad det inom ländernas skatteförvaltningar talas gångbara främmande språk. Det vore olyckligt om denna utveckling höll i sig. De tjänstemän som trots allt åkte till Tyskland gav nämligen utbytet genomgående höga poäng. Utbytestjänstemännens egenskapsprofil (tabell 4-8) var i stort sett oförändrad. Av tabell 9-11 framgår att 1996 års ansträngningar för att bättre förbereda och genomföra utbytena (bättre egenskapsprofiler hos de sökande, mer riktade utbyten) enligt tjänstemännen själva hade en åtminstone liten positiv effekt. Något oväntat lämnar tjänstemännens funktionsansvariga chefer mycket mer positiva svar på samma frågor. I tabell 12-18 återspeglas utbytenas verkan ur en mer allmän synvinkel. Siffrorna för 1996 är i allmänhet mer positiva än de för 1995, även om de funktionsansvariga cheferna var något mer skeptiska än tjänstemännen. Det mest anmärkningsvärda är att 40 % av tjänstemännen (tabell 14) kunde förutse administrativa förändringar som följd av utbytet. Denna siffra har ökat konstant under programmets gång (även om den är ännu högre för de associerade staterna). 11 Tabell 1: Fördelning av utbyten under 1996 Värdstat Hemstat Antal utsända tjänstemän B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 15 14 17 12 13 21 11 20 8 10 15 12 14 17 19 1 1 1 2 2 2 1 2 2 2 2 2 TOTALT 218 20 1 1 1 1 1 1 3 9 1 3 2 1 1 8 Antal mottagna tjänstemän 4 1 1 2 1 2 2 1 1 2 1 1 4 1 1 1 1 1 1 2 1 1 2 2 1 3 2 1 2 2 3 1 1 2 1 2 1 1 1 1 3 1 1 2 2 1 2 3 1 1 1 1 2 1 1 1 1 2 2 1 2 3 2 3 2 2 2 1 1 2 3 1 1 1 1 2 1 1 2 1 2 2 1 1 4 2 5 3 1 2 4 1 2 2 1 1 2 1 2 15 11 19 13 13 8 20 12 11 13 21 25 Tabell 2: Fördelning av utbyten under 1993-96 Värdstat Hemstat Antal sända tjänstemän B DK D EL E B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 39 35 46 35 37 47 29 51 19 31 22 30 20 24 52 3 2 3 1 3 3 2 1 1 1 1 2 1 5 3 2 2 3 5 3 6 2 2 4 2 1 4 5 2 3 2 2 2 4 1 2 1 1 1 2 4 3 2 2 2 5 1 4 1 1 1 3 1 4 2 4 2 4 6 1 4 3 4 2 5 1 2 5 F 3 3 3 5 5 2 7 2 3 1 5 2 8 IRL NL Antal mottagna tjänstemän L I 2 6 5 1 1 3 3 1 2 2 2 2 2 1 2 2 5 6 5 3 2 1 3 2 2 2 4 1 1 2 1 2 1 1 1 1 2 1 1 2 4 3 4 5 4 3 5 1 3 2 3 4 6 12 A 3 4 1 1 1 2 1 1 2 1 1 P FIN 3 1 2 2 1 2 2 6 1 3 1 2 3 3 2 1 2 4 1 2 1 1 1 2 UK 4 9 6 4 7 6 2 4 2 4 1 5 3 2 S 2 1 3 2 2 3 2 2 2 2 1 1 4 4 TOTALT 517 45 29 39 32 30 49 33 39 15 49 18 29 20 31 59 Tabell 3: Fördelning av utbyten under 1996 - associerade stater Värdstat 13 Associerad stat Antal sända tjänste män Bulgarien Tjeckiska rep. Cypern Estland Ungern Lettland Litauen Malta Polen Rumänien Slovakien Slovenien 2 2 2 1 1 2 2 2 1 4 1 2 B DK D EL E F IR L I L NL A P FIN S UK Antal mottagna tjänstemän 1 1 1 2 1 1 1 1 1 1 2 1 1 1 1 1 0 2 3 2 0 2 0 1 1 1 1 2 1 1 1 1 2 TOTALT 22 2 3 14 Anm. : För tabeller markerade med * saknas motsvarande siffror för 1993-94. "MS" står för medlemsstater. "AS" står för associerade stater. "Moms" står för tjänstemän inom området mervärdesskatt. "Punkt" står för tjänstemän inom området punktskatter. Tabell 4: Könsfördelning 1996 MS 1996 AS 1996 moms 1996 punkt 1995 MS 1993-94 MS 69% 3 1% 61% 39% 67% 33% 76% 24% 70% 30% 77% 23% Män Kvinno r Högsta andelen kvinnor hade FIN (71 %), EL (58 %), S (56 %), AS (56 %) Lägsta andelen kvinnor hade B (8 %), IRL (9 %), A (14 %), UK (17 %) Tabell 5: Genomsnittlig ålder 1996 MS 41 1996 AS 39 1996 moms 41 1996 punkt 42 1995 MS 41 1993-94 MS 39 Tabell 6: Arbetsområde Moms Punkt Båda 1996 MS 69% 26% 5% 1996 AS 61% 28% 11% 1995 79% 18% 3% 1993-94 80% 2 0% 0% Tabell 7: Befattningsnivå Tjänstemän med ledningsansvar Tjänstemän med förvaltnings- och kontrollansvar, eventuellt med vissa utförande arbetsuppgifter Tjänstemän med utförande uppgifter, men som får fatta egna operativa beslut enbart 1996 MS 1996 AS 1996 moms 1996 punkt 1995 MS 20% 44% 22% 39% 18% 42% 2 3% 4 8% 2 3% 4 8% 1993- 94 MS 2 4% 4 0% 37% 39% 40% 2 9% 30% 3 6% Tabell 8: Varför tror Ni att Ni blev utvald? Eget initiativ Sakkunskap Språkkunskaper Befattning i förvaltningen Annat skäl 1996 MS 30% 23% 20% 24% 3% 1996 AS 5% 27% 30% 35% 3% 1995 MS 28% 22% 18% 26% 5% 1993-94 MS 2 6% 2 4% 2 5% 2 3% 2% Tabell 9: Satte Ni i förväg upp specifika mål för Er förvaltning med avseende på utbytet?* 15 1996 MS 82% 18% 1996 AS 71% 29% 1995 MS 74% 26% Ja Nej Tabell 10: Om ja, uppnådde Ni dessa mål?* 1996 MS4 1996 AS 1995 MS Ja, fullständigt 27% 8% 26% I huvudsak 59% 75% 61% Delvis 13% 17% 9% Nej, inte alls 0% 0% 4% Tabell 11: Hur nära anslöt sig utbytet till Ert arbete?* 1996 MS5 1996 AS 1995 MS Mycket nära 36% 17% 36% 4 2% 56% 42% 19% 2 8% 18% 3% 0% 5% 0% 0% 0% Inte alls Tabell 12: Hur användbar var den erfarenhet Ni fick under utbytet?' 1996 MS6 1996 AS 1995 MS Mycket användbar 50% 44% 4 0% 50% 10% 6% 1% 0% 0% 0% 50% 37% 12% 1% 0% Inte alls användbar Tabell 13: Vad av denna erfarenhet kunde Ni använda inom Er egen förvaltning?1 1996 MS7 1996 AS 1995 MS Allt 6% 6% 11% 2 3% 67% 26% 4 8% 6% 4 7% 19% 17% 15% 3% 6% 1% Ingenting Tabell 14: Förutser Ni några förvaltnmgsmässiga förändringar som resultat av utbytet? 1996 MS 40 %8 60% 1996 AS 53% 47% 1995 MS 27% 73% 1993-94 MS 12% 88% Ja Nej 4 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 36 %, 53 %, 11 % och 0 %. 5 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 42 %, 37 %, 16 %, 5 % och 0 %. 6 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 32 %, 36 %, 23 %, 8 % och 2 %. 7 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 7 %, 20 %, 35 %, 21 % och 17 %. 8 Motsvarande siffra för de funktionsansvariga cheferna var 28 %. 16 Tabell 15: Har Ni rapporterat om Ert besök skriftligt?9 muntligt? både och? TOTALT 1996 MS 59% 7%. 32% 98% 1996 AS 11% 50% 39% 100% 1996 VAT 55% 8% 34% 97% 1996 Ex. 1995 MS 1993-94 MS 6 7% 8% 2 3% 9 8% 5 2% 1 1% 3 7% 100% 6 4% 10% 2 6% 100% Tabell 16: Var tiden som utbytet varade* 1996 MS 1996 AS 1995 MS för lång? 3% 0% 0% 13% 0% 7% 6 1% 82% 70% 14% 12% 12% 9% 6% 10% fbrkort?t Tabell 17: Hur bedömer Ni det totala värdet av utbytet för Er förvaltning?' 1996 MS10 1996 AS 1995 MS mycket högt 2 1% 4 4% 4 8% 56% 2 7% 0% 3% 0% 1% 0% 2 8% 39% 2 7% 6% 1% mycket lågt Tabell 18: Anser Ni att programmet skall fortsätta? i nuvarande Ja, utformning Ja, med vissa ändringar Nej 1996 MS 60% 1996 AS 82% 1995 MS 5 8% 1993-94 MS 2 6% 4 0% 0% 18% 0% 4 2% 0% 74% 0% På motsvarande fråga tyckte 98 % av de funktionsansvariga cheferna att det skulle vara bra om en av deras tjänstemän deltog i ett ytterligare utbyte. 9 Enligt frågeformuläret som besvarades av de funktionsansvariga cheferna skickades 17 % av rapporterna ut inom den nationella förvaltningen; 37 % inom den centrala förvaltningen; 15 % inom regionen och 32 % på arbetsplatsen. 10 Motsvarande siffror för de funktionsansvariga cheferna var 24 %, 43 %, 23 %, 8 % och 3 %. 17 Bilaga B: Seminarier Namur (Belgien"! 25-26 april 1996: "Indrivning av utestående mervärdesskatt" Syftet med seminariet var att fastställa vilka rättsliga ramar och förvaltningsmetoder som är lämpligast när det gäller indrivning av mervärdesskatt. Representanterna jämförde de olika nationella förvaltningarnas befogenheter och olika nationella indrivningsstrategier genom kravprioritering. Haag (Nederländerna) 25-26 juni och Dublin (Irland) 26-27 september 1996: "Förhållandet mellan den skattskyldige och förvaltningen " Detta är ett omfattande ämne som därför delades upp på två seminarier med i stort sett samma deltagare. Målet var att inom ramen för nuvarande praxis fastställa den idealiska jämvikten mellan den skattskyldiges rättigheter och skyldigheter. Representanter från de associerade staterna deltog för första gången. Under det första seminariet behandlades registrerings-, redovisnings- och faktureringsförfaranden, under det andra revision, uppbörd och överklagande. Helsingfors mervärdesskatt" (Finland) 1-2 juli 1996: "Kvalitetssäkring i förvaltningar för Seminariet syftade till att fastställa nyckelfaktorerna inom organisation och ledning för att säkra kvaliteten på skatteförvaltningarnas arbete. Under seminariet behandlades de övergripande ledningsfunktionerna, inbegripet uppställande av mål, utarbetande av arbetsprogram och fastställande av prioriteringar, samt hur man bedömer den enskildes insats och karriärutveckling. Aten (Grekland) 30 september - 2 oktober 1996: "Kontroll av punktskattevaror" Målet med seminariet var att diskutera värdet av skattestämplar och -märken i samband med punktskattekontrollen. I seminariet deltog representanter från handeln och från de associerade staterna. Under seminariet jämfördes också förfaranden för väg- och inventeringskontroller. Wien (Österrike) 9-11 oktober 1996: "Cheferna för de centrala sambandskontoren" Detta seminarium sammanförde cheferna för de centrala sambandskontoren (Central Liaison Offices, CLO) för att undersöka den senaste tidens problem vid hanteringen av önskemål om administrativ handräckning och för att göra upp planer om hur informationsutbytet kan ökas i framtiden. Under seminariet tog man också upp frågan om förhållandet mellan CLO-kontoren och deras respektive skatteförvaltningar. Bad Honnef (Tyskland) 6-8 november 1996: "Begränsning av skatteförvaltningens risktagande med hjälp av säkerheter och ny teknik" Seminariets syfte var att utvärdera nya och befintliga metoder för att begränsa de risker som punktskattesystemet innebär för de nationella förvaltningarna. Under seminariet behandlades satellitteknik kan användas som kontrollverktyg. systemet med säkerheter, olika 18 indrivningsförfaranden och hur Madrid (Spanien) 2-3 december 1996: "Faktureringskontroll och faktureringsbedrägeri" Målet med seminariet var att fastställa de viktigaste problemen i samband med faktureringskontrollen, att gå igenom bedrägerimetoderna och att undersöka hur faktureringskontrollen kan förbättras. Utvärdering Av tabell 19 framgår att deltagarna omedelbart efter seminariet var något mindre övertygade om nyttan och något mindre nöjda med hur förväntningarna uppfylldes än 1995 (förändringen är dock inte drastisk, det svarades oftare med "för det mesta" än med "ja"). Däremot visar tabellerna 20 till 23 att medlemsstaterna sex månader senare upplevde 1996 års seminarier mer positiva än var fallet 1995. De båda sammanhängande seminarierna i Dublin och Haag verkade först ha tagit skada av själva upplägget, men detta slog inte igenom i bedömningen ett halvår senare. Tabell 23 pekar på en delvis uppmuntrande uppföljningsnivå. Tabell 19: Deltagarnas utvärdering av seminarierna (siffrorna anger procent) Ja För det mesta Delvis Nej 94 MS 95 MS 96 MS 96 AS 94 MS 95 MS 96 MS 96 AS 94 MS 95 MS 96 MS 96 AS 94 MS 95 MS 96 MS 96 AS 1. Motsvarade (eller överträffade) seminariet Era förväntningar? 2. Omfattade seminariet de ämnesområden Ni hade förväntat? 3. Hölls för många föredrag? 4. Gavs det tillräckligt med tid för diskussion? 5. Gavs det tillräckligt med tid för samtal med deltagare från andra medlemsstater? 6. Var dokumentationen tillfredsställande? 7. Anser Ni att seminariet i sin helhet var av nytta för Er förvaltning? 8. Var de praktiska arrangemangen vid seminariet tillfreds ställande? 9. Var översättningsservicen tillfredsställande? 74 67 19 70 71 85 74 67 72 4 60 63 63 72 51 58 12 53 61 72 61 64 71 0 57 57 63 78 22 25 4 16 16 7 17 27 23 2 21 21 16 21 39 34 5 20 22 16 30 33 29 12 26 27 26 22 82 87 84 100 15 12 12 0 69 56 71 83 17 21 19 14 4 9 8 9 9 7 9 3 7 6 5 7 12 11 14 6 1 14 10 8 8 16 11 8 9 3 7 3 0 7 14 13 7 0 0 6 1 0 68 5 4 0 0 0 6 0 1 87 7 5 7 0 0 9 0 0 75 10 3 3 0 0 3 0 0 81 3 3 4 0 0 3 Seminarier över genomsnittet: Helsingfors, Bad Honnef, Aten, Wien, Madrid Seminarier under genomsnittet: Namur, Haag, Dublin Tabell 20: Rapporterade deltagarna skriftligt om seminariet? I 1996 MS I 1995 MS~ 73 % Ja Nej 1 26% 75 % I 25% 20 Tabell 21: Har Er förvaltning fått större förståelse för de behandlade frågorna som följd av Ert deltagande i seminariet? 1996 MS 1995 MS Större förståelse 16 % 17 % 52 % 50 % 23 % 29 % 5% 1% Ingen större förståelse 2% 1% Över genomsnittet: Bad Honnef, Aten Under genomsnittet: Helsingfors, Madrid Tabell 22: Anser Ni att seminariet i sin helhet har varit till gagn för Er förvaltning? 1996 MS 1995 MS Mycket 2 2% 2 1% 4 9% 4 2% 2 2% 3 3% 5% 3% 1% 0% Inte alls Över genomsnittet: Dublin, Aten, Bad-Honnef Under genomsnittet: Madrid, Namur Tabell 23: Har Er förvaltning som följd av seminariet I 1996 MS I 1995 MS sammanträden eller seminarier på något sätt ändrat sitt arbetssätt?11 anordnat förvaltning? övervägt att på något annat sätt tillämpa erfarenheterna seminariet? anordnat utbyten inom det område som behandlades under seminariet? knutit kontakter med andra medlemsstater? inom Er egen 11% 33 % 8 % 4% från 51 % 17% 28 % 49% 18 % 16 % 11 Över genomsnittet: Namur (20 %), Wien (23 %), Madrid (38 %). Under genomsnittet: Dublin, Aten. 21 Bilaga C: Gemensamt utbildningsprogram Tabell 24: Grund- och vidareutbildning i medlemsstaterna 1996 GRUNDUTBILDNING TOTALT ANTAL TJÄNSTEMÄN SOM TJÄNSTEMÄN SOM UTBILDATS FÅTT UTBILDNING GENOM DET GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET 165 punkt, 597 moms 145 3 523 150 moms 252 1 438 punkt, 357 moms 61 moms 19 moms, 3 940 Guardia 13 moms, 8 punkt 246 762 145 3 523 150 moms 252 1 438 punkt, 357 m o m s^ 61 moms 19 moms 7 moms, 0 punkt 246 270 moms, 53 punkt 270 moms, 53 punkt 340 moms 120 moms, 5 punkt 116 - 340 moms 120 moms, 5 punkt 116 - B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK VIDAREUTBILDNING I ÄMNESOMRÅDEN SOM INGÅR I DET GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET TJÄNSTEMAN SOM AR KANDIDATER FÖR UTBILDNING 3 137 punkt, 2 040 moms cirka 4 000 cirka 53 500 12 1960 moms, 4006 punkt 10 421 2 50014 punkt, 7 800 moms 400 moms - 90 moms, 4 punkt cirka 2 000 5 366 moms, 210 punkt18 2 430 moms, 1 655 punkt 500 moms, 100 punkt 4 000 - TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT UTBILDNING 475 punkt, 2 040 moms 420 - 280 moms 872 2 50015 punkt, 1 66516 moms) 311 moms 0 moms, 757 Guardia 32 moms, 2 punkt O*? 1 695 moms, 173 punkt 86 moms 180 moms, 60 punkt 337 - 12 13 14 15 16 17 Cirka 3 500 inom området punktbeskattning, cirka 50 000 inom området mervärdesbeskattning. 286 tjänstemän genomgick hela programmet, 71 endast delar av det. Tjänstemän som främst arbetar med punktbeskattning. 20 000 tulltjänstemän sysslar stundtals med mervärdesbeskattning och punktbeskattning. Alla tulltjänstemän och tjänstemän inom området punktbeskattning får någon slags fortbildning en gång om året. Uppgifter från 1994. Fortbildning ej nödvändig, eftersom innehållet ingick i tidigare utbildning. Tjänstemän som främst arbetar med punktbeskattning. Ytterligare cirka 3 000 tulltjänstemän arbetar stundtals med punktbeskattning. 22 Bilaga D: Språkutbildning Utbytesdeltagarnas språkkunskapsprofil Visserligen är förmågan att kommunicera under utbytet (tabell 28) fortfarande hög, men det är beklagligt att färre deltagare har baskunskaper eller far språkutbildning före utbytet. Detta till synes motsägelsefulla resultat kan bero på att deltagarna i allt större utsträckning skickas till medlemsstater där de flesta talar något gångbart främmande språk. Tabell 25: Kunde Ni tala värdlandets språk? Ja, flytande Endast på enkel nivå Nej 1996 MS 4 7% 15% 1996 AS 44% 22 % 1996 moms 4 7% 12% 1996 punkt 44% 2 3% 1995 MS 4 5% 2 6% 1993-94 MS 6 6% 1 3% 3 8% 3 3% 41% 3 3% 2 9% 2 1% Utbytestjänstemännens språkkunskaper låg över genomsnittet i DK, E, F, NL, FIN Utbytestjänstemännens språkkunskaper låg under genomsnittet i B, IRL, L, A, S Tabell 26: Har Ni genomgått någon språkkurs för att delta i programmet Matthaeus-Tax?* 1996 MS 19% 8 1% 1996 AS 2 4% 76% 1996 moms 2 1% 7 9% 1996punkt 15% 8 5% 1995 MS 2 1% 7 9% Ja Nej Andelen med språkkurser låg över genomsnittet i DK, L, A, FIN, UK Andelen med språkkurser låg under genomsnittet i B, D, EL, F, IRL, I, NL Tabell 27: Om Ni genomgick en språkkurs, vilket värde hade den för det utbyte Ni deltog i?* 1996 MS 1996 AS 1995 MS Stort värde 4 5% 50% 52% 34% 2 5% 26% 14% 2 5% 4% 2% 0% 15% 5% 0% 4% Inget värde alls Tabell 28:1 vilken utsträckning kände Ni att Ni kunde kommunicera i värdlandet?* 1996 MS 1996 AS 1995 MS Mycket bra 56% 56% 34% 3 3% 9% 1 1% 1% 0% 0% 0% Inte alls 54% 3 3% 12% 1% 0% Kommunikationsförmågan i värdlandet låg över genomsnittet i B, EL, NL, A Kommunikationsförmågan i värdlandet låg under genomsnittet i DK, I 23 Tabell 29: Sammanställning av språkutbildningen i medlemsstaterna 1996 B DK D Engelska Antal tjänstemän 124 Timmar/tj änsteman 67 Franska Antal tjänstemän 146 Timmar/tj änsteman Tyska Antal tjänstemän Timmar/tj änsteman Spanska Antal tjänstemän Timmar/tj änsteman Övriga Antal tjänstemän Timmar/tj änsteman 74 35 56 29 77 38 65 Totalt Antal tjänstemän 372 30024 1,20025 Genom snitt Timmar/tj änsteman 69 EL19 10 3 1 0 0 5 E 45 40 1 12 1 55 0 0 0 0 F20 106 35 0 0 2 47 3 70 2 47 19 0 47 40 113 37 IRL21 0 0 33 118 4 118 5 I 26 12 19 12 5 16 1 L 3 350 0 0 0 0 7 118 81 308 3 118 45 0 0 51 1 45 11 118 14 295 NL22 A2* P FIN S UK 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 713 41 50 11 30 0 0 1 36 3 32 41 1 66 0 0 0 0 728 83 50 25 80 5 60 6 40 0 0 2 40 38 69 62 22 5 50 3 30 0 0 0 0 70 24 0 0 12 59 3 35 3 39 0 0 18 51 19 Endast tjänstemän inom punktskatteområdet. 20 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. Alla tulltjänstemän och tjänstemän inom området punktbeskattning språkutbildas under den första utbildningsperioden (engelska, tyska, italienska eller spanska, 2 timmar per vecka). Senare utbildning beror på arbetsuppgifterna, varför det saknas uppgifter. 21 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. 22 Språkutbildning ej nödvändig, eftersom alla tjänstemän med internationella kontakter måste kunna tala och läsa engelska och tyska och/eller franska. 23 Endast tjänstemän inom området mervärdesbeskattning. 24 Uppskattning, inga exakta siffror tillgängliga. 25 Endast uppskattning för tull- och punktskatteförvaltningen. Inga uppgifter om mervärdesbeskattning från delstaterna. ISSN 1024-4506 KOM(97) 722 slutlig DOKUMENT SV 09 06 Katalognummer : CB-CO-97-746-SV-C ISBN 92-78-29850-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4165/97 del Alman METTEN a la Comisión. Apropiación de pedidos mediante la concesión de ayudas estatales

eurovoc_concepts:
France
State aid
Vietnam
aeronautical industry
airline
debt reduction
public debt
restriction on competition


title: Regolamento (CE) n. 24/98 della Commissione del 7 gennaio 1998 che stabilisce le modalità di concessione dell'aiuto previsto dall'articolo 3, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 3763/91 per quanto riguarda l'approvvigionamento della Guiana in prodotti per l'alimentazione animale nel periodo dal 1° luglio 1994 al 30 aprile 1996

eurovoc_concepts:
French Guiana
aid system
animal nutrition
cereal product
supply

text: 8. 1. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 4/49 REGOLAMENTO (CE) N. 24/98 DELLA COMMISSIONE del 7 gennaio 1998 che stabilisce le modalità di concessione dell’aiuto previsto dall’articolo 3, paragrafo 1 del 3763/91 per quanto riguarda l’approvvigionamento della Guiana in prodotti per l’alimentazione animale nel periodo dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996 regolamento (CEE) n. LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 3763/91 del Consiglio, del 16 dicembre 1991, recante misure specifiche a favore dei francesi d’oltremare per quanto riguarda dipartimenti taluni prodotti agricoli (1), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 2598/95 (2), in particolare l’articolo 3, paragrafo 5, periodo compreso dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996, indicando i periodi di consegna e fornendo i necessari documenti giustificativi per i quantitativi dichiarati; che le autorità francesi hanno inoltre dichiarato di aver accertato il trasferimento, in via conservativa, sul prezzo di vendita di un importo equivalente all’aiuto e hanno comunicato i tipi di verifiche e controlli effettuati; che, per lo stesso periodo, le quantità ammissibili all’aiuto, comunicate dalle autorità francesi, ammontano a 6 692,36 tonnellate per i prodotti dei codici NC 2309 90 31, 2309 90 41 e 2309 90 51 e a 56,70 tonnellate per i prodotti dei codici NC 2309 90 33, 2309 90 43 e 2309 90 53; considerando che il regolamento (CE) n. 2598/95 ha previsto che a partire dal 1o luglio 1994 fino all’effettivo avviamento della produzione dei corrispondenti impianti di fabbricazione nel dipartimento della Guiana, i prodotti codici NC 2309 90 31, 2309 90 33, 2309 90 41, dei 2309 90 43, 2309 90 51 e 2309 90 53, impiegati per l’alimentazione degli animali, beneficiano del regime di approvvigionamento alle condizioni stabilite dall’articolo 3, paragrafo 1 e dall’articolo 2, paragrafi 1 e da 3 a 6 del regolamento (CEE) n. 3763/91; che, data l’applicazione retroattiva di tale disposizione, è necessario stabilire le quantità di fornite al dipartimento della Guiana, che possono beneficiare di un aiuto per l’approv- vigionamento, nonché fissare l’importo dell’aiuto; tali prodotti, ivi 2309 90 33, codici NC 2309 90 31, considerando che il regolamento (CE) n. 795/96 della Commissione, del 30 aprile 1996, che fissa il bilancio previsionale di approvvigionamento e l’aiuto comunitario per l’approvvigionamento della Guiana in prodotti di cui ai 2309 90 41, 2309 90 43, 2309 90 51 e 2309 90 53, utilizzati per l’ali- mentazione degli animali per il periodo dal 1o maggio al 31 dicembre 1996 (3) ha previsto le quantità che possono beneficiare di un aiuto all’approvvigionamento e ha fissato l’importo dell’aiuto per tale periodo; che a partire dal 1o gennaio 1997, le stesse disposizioni sono state adottate, per l’anno 1997, con il regolamento (CE) n. 2415/96 della Commissione (4); che è necessario quindi regolarizzare la situazione dell’approvvigionamento dei prodotti succitati nel corso del periodo dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996; le considerando che, su richiesta della Commissione, autorità francesi hanno comunicato le quantità dei prodotti di cui all’articolo 3 del regolamento (CEE) n. in Guiana ammissibili all’aiuto per il 3763/91 inviati (1) GU L 356 del 24. 12. 1991, pag. 1. (2) GU L 267 del 9. 11. 1995, pag. 1. (3) GU L 108 dell’1. 5. 1996, pag. 35. (4) GU L 329 del 19. 12. 1996, pag. 25. considerando che, a norma del regolamento (CEE) n. 3763/91, fino al 30 giugno 1994 il metodo di calcolo dell’aiuto per la fornitura dei prodotti in esame era stabi- lito dall’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 646/92 (5), modificato dal regolamento (CEE) n. 1670/93 (6); che, a norma di tale articolo, l’importo dell’aiuto è pari alla resti- tuzione all’esportazione applicabile per lo stesso prodotto il giorno della presentazione della domanda di certificato di aiuto, maggiorato di 20 ECU/t; che secondo quanto dichiarato dalle autorità francesi, in attesa dell’adozione, da parte del Consiglio, della proposta della Commissione relativa alla proroga del regime di aiuto di cui trattasi, gli importatori hanno effettivamente trasferito sul prezzo di vendita un importo equivalente a quello dell’aiuto così calcolato, durante il periodo dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996; che il regolamento (CE) n. 795/96 ha confermato lo stesso metodo di calcolo dell’aiuto a partire dal 1o maggio 1996; considerando che per il periodo dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996, in assenza di pertinenti disposizioni regola- mentari non è stato possibile chiedere alcun certificato di aiuto per la fornitura dei prodotti in esame; che è quindi opportuno mantenere livello previsto dall’articolo 2 del regolamento (CEE) n. 646/92 per le forniture effettuate nello stesso periodo, sostituendo la data della domanda di certificato con quella della forni- tura, agli effetti del calcolo dell’aliquota di aiuto applica- bile; l’importo dell’aiuto a considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, (5) GU L 69 del 14. 3. 1992, pag. 29. (6) GU L 158 del 30. 6. 1993, pag. 30. L 4/50 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 1. 98 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Sono ammissibili all’aiuto previsto all’articolo 3, paragrafi 1 e 2 del regolamento (CEE) n. 3763/91 i prodotti impie- gati per l’alimentazione degli animali di cui il diparti- mento della Guiana si è approvvigionato nel periodo dal 1o luglio 1994 al 30 aprile 1996, limitatamente ai seguenti quantitativi: a) 6 692,36 tonnellate per i prodotti di cui ai codici NC 2309 90 31, 2309 90 41 e 2309 90 51; b) 56,70 tonnellate per i prodotti di cui ai codici NC 2309 90 33, 2309 90 43 e 2309 90 53. cereali trasformati nel resto della Comunità, è pari alla restituzione all’esportazione in vigore per tali prodotti il giorno dell’effettiva consegna alla Guiana, maggiorato di 20 ECU/tonnellata. A richiesta degli operatori, 2. le competenti autorità francesi versano l’aiuto limitatamente ai quantitativi indi- cati all’articolo 1 per i quali sia fornita la prova, con loro soddisfazione, dell’avvenuta consegna nel dipartimento della Guiana e del trasferimento, in via conservativa, sul prezzo di vendita, di un importo equivalente all’aiuto. Articolo 3 Articolo 2 L’importo degli aiuti per la fornitura degli alimenti 1. per animali di cui all’articolo 1, fabbricati a partire da Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 gennaio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo - Creación de la Oficina Europea para la Prevención y el Control Integrados de la Contaminación en el Instituto de Prospectiva Tecnológica del Centro Común de Investigación

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Joint Research Centre
exchange of information
industrial pollution
pollution control measures

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 07. 01. 1998 COM(97) 733 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO Creación de la Oficina Europea para la Prevención y el Control Integrados de la Contaminación en el Instituto de Prospectiva Tecnológica del Centro Común de Investigación Creación de la Oficina Europea para la Prevención y el Control Integrados de la Contaminación en el Instituto de Prospectiva Tecnológica del Centro Común de Investigación Comunicación de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo En el marco de la Directiva 96/61/CE del Consejo, la Comisión ha creado la Oficina Europea para la Prevención y el Control Integrados de la Contaminación (OEPCIC) en el Instituto de Prospectiva Tecnológica de Sevilla (IPTS) del Centro Común de Investigación (CCI). La Oficina, que inició sus actividades en enero de 1997, presta ayuda científica y técnica con miras a la aplicación de la Directiva. El objetivo de la Directiva es lograr la prevención y el control integrados de. la contaminación resultante de las grandes instalaciones industriales sobre la base del concepto de mejores técnicas disponibles. El artículo 16 de la Directiva, en particular, establece que la Comisión organizará un intercambio de información entre los Estados miembros y las industrias afectadas acerca de las mejores técnicas disponibles, las prescripciones de control relacionadas y su evolución, y publicará los resultados de estos intercambios cada tres años. Las principales tareas de la OEPCIC serán el establecimiento y la gestión del sistema europeo de intercambio de información sobre la prevención y el control integrados de la contaminación y la elaboración de la documentación ténica relativa a las mejores técnicas disponibles de las actividades industriales enumeradas en el Anexo I de la Directiva. Las autoridades competentes de los Estados miembros se basarán en estos documentos técnicos para determinar los valores límite de emisión de sustancias contaminantes incluidos en las autorizaciones de explotación de instalaciones industriales. La OEPCIC es una iniciativa conjunta de la Dirección General de medio ambiente, seguridad nuclear y protección civil y del Centro Común de Investigación. Ha sido establecida en el IPTS, que alberga asimismo el Observatorio Europeo de Ciencia y Tecnología, con el fin de valorizar las sinergias con la misión de supervisión tecnológica del IPTS. ot ISSN 0257-9545 COM(97) 733 final DOCUMENTOS ES 14 01 16 15 N° de catálogo : CB-CO-97-753-ES-C ISBN 92-78-29917-0 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo i