title: Det Økonomiske og Sociale udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet "Den Europæiske Union og rummet: Fremme af applikationer, markeder og industriens konkurrenceevne"«

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

formats: html pdf print

text: C 95/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 Det Økonomiske og Sociale udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet “Den Europæiske Union og rummet: Fremme af applikationer, markeder og industriens konkurrenceevne”« (98/C 95/03) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 30. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Mario Sepi til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. januar 1998. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 351. plenarforsamling af 28. og 29. januar 1998, mødet den 29. januar 1998, med 75 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning misk henseende i kraft af de mange afledte produkter (spin-off) og de dertil knyttede markeder. I perioden fra december 1996 til september 1997 1. 1. har EU-institutionerne fremlagt tre dokumenter, som har afgørende betydning for den europæiske rumpolitik (1). Det første dokument i rækken (KOM(96) 617 1. 2. endelig udg. ) er Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet, som indeholder en omfattende analyse af situationen og afgrænser Kommissionens rolle på området. Denne meddelelse munder ud i et forslag om at udarbejde handlingsplaner med konkrete forslag til mulige kom- mercielle anvendelser af rumaktiviteter inden for forskel- lige sektorer. 1. 3. Det andet dokument i rækken, der er fremlagt i marts 1997, er netop en af disse handlingsplaner og vedrører forholdet mellem rumpolitikken og informa- tionssamfundet. 1. 4. I september 1997 vedtog Rådet konklusioner om emnet (det tredje dokument), hvori det støtter hovedlinjerne i meddelelsen fra december 1996 og giver Kommissionen mandat til at iværksætte sine politik- og lovgivningstiltag i de forskellige sektorer. 2. Kommissionens meddelelse 2. 2. Selv om USA afsætter langt flere midler til rumfartsområdet end Europa, kan det konstateres, at Europa er blevet førende især på områder som kommercielt salg og tjenesteydelser, som kan udgøre mere end ti gange det samlede budget til løfteraketter og satellitter. 2. 3. Med udgangspunkt i disse præmisser afgrænser Kommissionen sit eget indsatsområde. Kommissionen agter således at optimere indsatsen dels i medlemsstater- ne, dels i Den Europæiske Rumorganisation (ESA), og integrere den i EU’s politikker på områder som forskning og teknologisk udvikling (FTU), menneskelige ressour- cer, uddannelse, samarbejde med tredjelande og indu- striel udvikling, især af SMV, men også inden for transport, telekommunikation, intelligent anvendelse af »bæredygtige ressourcer« osv. De eksterne rammer for Kommissionens indsats 2. 4. er: a) ændringen i den geopolitiske kontekst, som i de to sidste årtier bidrog til rumsektorens vækst, primært af militære, men også af nationale præstigemæssige årsager; 2. 1. Kommissionen peger på, at rummet har stigende betydning, ikke blot i videnskabelig, men også i økono- b) den øgende globalisering, åbningen af de internatio- nale markeder og nye konkurrenters tilkomst; (1) KOM(96) 617 endelig udg. : Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Den Europæiske Union og rummet: fremme af applikationer, markeder og industriens konkurrenceevne. KOM(97) 91 endelig udg. : Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — EU-handlingsplan: Satellit- kommunikation i Informationssamfundet. Ministerrådets konklusioner vedrørende »Den Europæiske Union og rummet« (10746/97 — Presse 276 — G). c) den teknologiske udvikling og overgangen til det globale informationssamfund. 2. 5. Inden for disse nye rammer vil Kommissionen med de relevante EU-instrumenter skabe et miljø, som kan fremme investeringer og bedre industristrukturer, og tilskynde til at forbedre den europæiske rumfartsindu- stris konkurrenceevne og kvalitet. 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/7 2. 6. De enkelte landes adfærd udgør imidlertid et grundlæggende problem. Medlemsstaterne bør erkende, at det i den nye internationale kontekst er nødvendigt at føre et løbende samråd på europæisk plan. strukturer for samråd og indgå samarbejdsaftaler med især ISA på grundlag af traktatens artikel 130 M og lancerer samtidig en idé om at etablere europæiske økonomiske interessefællesskaber inden for de forskelli- ge applikationsområder. 2. 7. Kommissionen skulle have til opgave at forbedre koordineringen af de europæiske FTU-politikker, ud- bygge samarbejdet med ESA og de nationale rumagentu- rer og øge mulighederne for at føre en fælleseuropæisk politik i de internationale fora. Derefter analyserer Kommissionen rumpolitik- 2. 8. kens forskellige anvendelsesområder, især inden for telekommunikation, overvågning af bevægelser og jord- observation. 2. 9. For alle disse sektorer foreslås der, omend med forskellig indbyrdes vægtning, fire former for interven- tioner: — en harmoniseret lovmæssig ramme for at fremme standardiseringen; — FTU-støtte for at nedbringe ikke-tilbagevendende omkostninger; — koordinering i internationale fora; — incitamenter til at udvide markederne til andre lande. 2. 10. I forbindelse med markedet for opsendelses- systemer er målet at fastholde Europas stilling på verdensmarkedet, idet der etableres et sæt afbalancerede internationale regler, som skal sikre åben og loyal konkurrence i sektoren, og idet udbudet af opsendelses- tjenester udvides. 2. 11. Det internationale samarbejde stiller krav om en samordnet EU-strategi, dels for at EU-landene kan fremstå som en fuldgyldig dialogpartner over for de højtudviklede lande, dels for at EU kan udvikle en politik for samarbejde med og levering af tjenester til de østeuropæiske lande, de nye uafhængige stater og udviklingslandene. 2. 12. Da projekternes rentabilitetsudsigter er loven- de, bør Kommissionen i høj grad bidrage til at løse finansieringsproblemerne inden for rumrelaterede akti- viteter, dels via strategisk støtte til de sektorer, der interesser EU mest (telekommunikation, transport, mo- bilitet, miljø), dels via operativ støtte, idet de finansie- rings- og garantiordninger og den støtte til rumprogram- mer, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond, intensiveres. 3. Generelle bemærkninger Den foreliggende meddelelse er offentliggjort på 3. 1. et meget centralt tidspunkt i den europæiske rumindu- stris historie, hvor industrien skifter fra primært at være en teknologisk og militær prestigesektor til at være en civil, mere kommercielt orienteret sektor med en bred vifte af tjenester. 3. 2. Overgangen er allerede indledt, og det er væsent- ligt, at EU påtager sig en ledende rolle lige fra starten. Allerede nu skal Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab styrke deres indsats for at forbedre den europæiske industris stilling. 3. 3. ØSU bifalder Rådets konklusioner af 23. septem- ber 1997, som er et udtryk for medlemsstaternes vilje til at samarbejde, og pålægger EU at fremme samarbejdet. Det drejer sig derfor om at uddybe og konkretisere punkt 2 og 4 i konklusionerne. 3. 4. ØSU ser meget positivt på disse konklusioner, men skal dog bemærke, at Kommissionens analyse ville kræve en tidshorisont og en vifte af interventioner, der er langt mere troværdige end de planlagte. Det drejer ikke kun via sig frem for alt om at FTU-politikken, men også gennem en troværdig euro- pæisk industri- og handelspolitik i de efterfølgende led. I denne forbindelse bør regeringerne bestræbe sig på at tegne en mere markant fælles profil international politik. intervenere, i 3. 5. Med undtagelse af visse sektorer, hvor der dukker flere og flere private aftagere op, må det konstateres, at efterspørgselen den dag i dag primært er offentlig, ligesom også finansieringen for en stor dels vedkommen- de — og ikke kun på FTU-området — er offentlig, omend en hurtig ændring i retning af en mere kommercielt, altså privat orienteret politik er tænkelig. EU’s politik på områder som konkurrence, offentlige indkøb og liberali- sering af tjenesteydelser skal tage højde for dette særlige træk. 2. 13. Der er forståeligt nok fortsat problemer med kompetencefordelingen og en vis interessekonflikt mel- lem de forskellige aktører i rumsektoren, dvs. de enkelte stater, de nationale rumfartsorganisationer, ESA, de enkelte industrier osv. Kommissionen agter at etablere 3. 6. Rumpolitikkens hovedaktører er i dag først og fremmest medlemsstaterne, ESA og de nationale rumagenturer. En alt for nationalt orienteret rumpolitik kan medføre en vis rolleforvirring, overlapninger, en utilstrækkelig synergi og en farlig konkurrence. Ifølge C 95/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 nævnte konklusioner fra Rådet skal Kommissionen som led i handlingsplanerne opstille en effektiv koordina- tionsplan for politikken til fordel for den europæiske rumfartsindustri. fælles struktur eller en ændring af ESA’s funktioner bør vurderes indgående, så cost/benefit-forholdet kan forbedres. Dette forudsætter, at medlemsstaterne er villige 3. 7. til at samordne deres rumpolitikker. Det er den eneste vej til en effektiv industripolitik på markederne og en optimal anvendelse af ressourcerne. Med dette for øje er der brug for et stadig snævrere samarbejde mellem Kommissionen og ESA, altså en styrkelse af det eksiste- rende samarbejde. 3. 8. ØSU understreger, at rumindustrien har stor betydning for hele det europæiske erhvervsliv, idet den styrker konkurrenceevnen, fremmer nye projekter og øger udviklingspotentialet. Fremskridt i rumsektoren har derfor stor strategisk betydning. Udviklingen bør derfor understøttes med alle eksisterende instrumenter og procedurer; hvis disse fremskridt ikke kan realiseres, kan det i denne sektor være hensigtsmæssigt at iværksæt- te det styrkede samarbejde, der er omtalt i Amsterdam- traktaten. 3. 9. I de internationale forhandlinger om radiofre- kvenser og telekommunikationsstandarder (ITU) eller om konkurrenceregler og markedsfordeling er der behov for en fælleseuropæisk holdning og en fælles forhandler for at sikre en passende politisk modvægt til de andre dialogpartnere. 3. 10. ØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at etablere samrådsfora, men ser et behov for en fastere institutionel og lovgivningsmæssig koordinationsstruk- tur, især i lyset af den stigende internationale konkur- rence. 3. 13. Man bør fremme oprettelsen af en sammenslut- ning af rumindustrier efter samme model som inden for forsvarsindustrien, som kan samordne de nationale industriers forskellige synspunkter og bringe os mere og mere i retning af en egentlig fælles industripolitik. 3. 14. Andetsteds i meddelelsen nævner Kommissio- nen ganske vist uddannelse og videreuddannelse af de menneskelige ressourcer, men det bør fremhæves meget tydeligere, at disse faktorer er afgørende vigtige for sektorens udvikling. 3. 15. Kommissionens detaljerede analyse af alle po- tentielle applikationer inden for rumsystemer viser, at sektoren har stor betydning, ikke alene i strategisk henseende, men på mange områder, og at der kan opnås store synergieffekter ved at anvende satellitter, der dækker hele den funktionsvifte, der er omtalt her. Dette viser, at sektorens fremtid snarere vil være præget af en øget udvikling af satellitter eller satellitnet med mange funktioner (af en ny generation) end af satellitter med kun én funktion (som nu er i flertal) og ligeledes af opsendelsessystemer, der i højere grad er tilpasset de krav, de nye satellitsystemer stiller. 3. 16. ØSU understreger endnu en gang, at der er tale om en meget kompleks sektor, og at der er behov for et helhedsbillede af alle potentielle funktioner. ØSU går derfor varmt ind for en samordnet ledelse af de forskellige beslutningsorganer, der findes i sektoren i dag. 4. Særlige bemærkninger 3. 11. Kommissionen vælger at sætte ind i applika- tionssektorer, der er afledt af rumaktiviteterne, mens opsendelsestjenesterne ikke vurderes efter fortjeneste, selv om de stadig er den vigtigste drivkraft i denne industrisektor. ØSU henstiller, at der også ydes en støtte- og koordineringsindsats i denne sektor, så Europa kan sikres den fornødne uafhængighed på opsendelsesom- rådet. 4. 1. Det er vigtigt at fremme udviklingen inden for uddannelse og udbredelse af teknologisk knowhow over for både brugere og SMV’er for at fremme såvel investeringerne som markedets efterspørgsel, så der skabes en selvforstærkende udvikling »på stedet«. SMV’ernes rolle er nødvendig for at nedbringe produk- tionsomkostningerne, udnytte de nye teknologier samt øge beskæftigelsen og tjenesternes udbredelse. 3. 12. Kommissionen kommer ikke tilstrækkeligt ind på et af de grundlæggende problemer for industriens fremtid, nemlig forholdet mellem FTU og det industrielle og kommercielle output. Det indebærer, at man enten må udvide ESA’s (for øjeblikket ikke-markedsorienterede) kompetence »nedad« eller skabe en »myndighed« i EU, om ikke andet så et kontaktforum, der kan optimere den potentielle synergi. Det er indlysende, at en eventuel 4. 2. Det er vigtigt, at der så fuldstændigt som muligt gøres status over europæisk FTU, så Kommissionen og de kompetente nationale agenturer i samråd kan minimere omfanget af eventuelle overlapninger, kort- lægge de urentable områder nøjere og sikre, at resultater- ne hurtigst muligt omsættes til industrielle applikationer, idet der lægges vægt på en maksimering af det økonomi- ske og beskæftigelsesmæssige »afkast«, ikke længere set 30. 3. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 95/9 fra en rent national, men i højere grad fra en europæisk synsvinkel. Rumindustrien skal betragtes som en multi- plikatorfaktor for sådanne afkast. fiskeforekomster og deres bevægelser og dermed kan sikre en bæredygtig udnyttelse af ressourcerne. 4. 3. Ud over at rationalisere FTU-indsatsen er det afgørende, at der fastlægges hurtige, effektive procedurer for finansiering via centrale europæiske organer, også i applikationsfasen (projektfinansiering), ikke mindst for at stimulere de private investeringer i sektoren. I betragtning af Europas store engagement i den 4. 4. internationale rumstation og manglen på en specifik europæisk lovgivning om kommercielle rettigheder for applikative og/eller udviklede »ejer«teknologier, der er i kredsbane, er det altafgørende, at der fastlægges en sådan lovgivning i form af patenter og licenser i lighed med den lovgivning, der allerede er indført i USA eller nu revideres i Japan og Rusland. Det vil derefter være nødvendigt, at man inden for rammerne af TRIPS- forhandlingerne i WTO-regi når til enighed om et fælles internationalt regelsæt om særlige aspekter. 5. 4. Videnskab Videnskaben har været en af de afgørende faktorer for rumindustriens opståen. Kommissionen har prioriteret de rent kommercielle formål højst og ikke lagt behørig vægt på de rent videnskabelige formål, hvis styring hidtil har været overladt til ESA. Hermed mister man muligheden for at sikre dels en optimal udnyttelse af de knappe menneskelige og økonomiske ressourcer til gavn for sektoren på længere sigt, dels en mere industrielt orienteret og fleksibel sektor. Med dette for øje er det hensigtsmæssigt at støtte europæisk industris deltagelse i den internationale rumstation, ikke kun af hensyn til det industrielle udbytte (metallurgi, biokemi, farmakologi, mikroelektronik, telekommunikation), men også på grund af de videnskabelige innovationer, det vil resultere i. 5. Forslag til handlingsplanerne og mulige applika- tioner 5. 5. Forebyggelse af katastrofer og interventionssty- ring De anførte eksempler skal vise, hvor vigtige rumapplika- tionerne er for opfyldelsen af erhvervslivets og det europæiske samfunds behov. Disse applikationer kræver ikke alle en specifik intervention fra Kommissionens side. Muligheden for i visse tilfælde først at forebygge katastrofer og derefter overvåge deres konsekvenser for infrastrukturen viser, hvor vigtig en rolle rumsystemerne spiller, når det drejer sig om telemåling og kommunika- tion med henblik på at sikre en effektiv styring af de landbaserede tiltag. 5. 1. Landbrug 5. 6. Bedrageribekæmpelse Denne sektor lader sig i særlig grad overvåge af rumsystemer på verdensplan som led i undersøgelsen af, hvilke produkter det er optimalt at dyrke under specifikke kemiske og fysiske jordforhold. Via satellitter er det i øvrigt muligt at overvåge forurening med antropogene faktorer og forebygge skader som følge af insektsværme eller andre parasitter. Hidtil er satellitter blevet anvendt i et helt utilstrækkeligt omfang, omend meget effektivt, til at bekæmpe svindel og ulovlig adfærd (f. eks. bedrageri, ulovlig bortskaffelse af farligt affald, indvandring, produktion og afsætning af narkotika, skovrydning, farlige eller illegale industrianlæg. illegal 5. 2. Meteorologi 5. 7. Miljø Rummet har spillet og kan fortsat spille en stor rolle for måling, analyse og forudsigelse af meteorologiske hændelser, især i meget udstrakte områder. Det er derfor formålstjenligt at sigte mod teknologisk videreudvikling af satellitter, som er udstyret med mere følsomme sensorer, og som kan sikre en mere effektiv udarbejdelse og formidling af data. 5. 3. Fiskeri I de følgende år vil jordobservation via satellitter spille en fremtrædende rolle i bestræbelserne på at forbedre miljøvilkårene: a) en mere nøjagtig geografisk kortlægning; b) overvågning af forureningskilder i tætbebyggede områder; c) overvågning af vandkvaliteten i udstrakte områder; Fiskerisektoren kan have stor gavn af en satellitbaseret havovervågning, som giver nyttige oplysninger om d) kontrol med klimaudviklingen (drivhuseffekt, ør- kendannelse, skovrydning osv. ). C 95/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 98 5. 8. Trafikbevægelser Det er alment kendt, at man på kontinentalt eller endog verdensplan kan gennemføre en ensartet og særdeles effektiv overvågning og styring af trafikken (i luften, til vands og til lands) ved hjælp af særlige multimodale og multifunktionelle satellitsystemer. Eftersom der i dag ikke findes passende tjenester inden for positionering, kommunikation og sikkerhed, kan et sådant projekt være et godt paneuropæisk industrielt og teknologisk modtræk mod USA’s dominans. En entydig standardise- ring og lovgivning (frekvenser, radiokommunikation, standarder, kompatibilitet og interoperabilitet mellem brugerterminaler), i det mindste på EU-plan, vil utvivl- somt kunne fremme udviklingen af industrielle produk- ter og tjenester, ikke kun inden for søfart og luftfart, men også inden for den landbaserede transport. På det område er der fortsat et stort potentiale for produktivi- tetsudvikling, især i forbindelse med brugerterminaler og tillægstjenester. Dette emne er også et vigtigt element i ØSU’s udtalelse om luftfartssektoren. udbygning af mobiltjenesterne være meget mere effektiv ved hjælp af satellit end ved hjælp af fintforgrenede jordbaserede net. 5. 9. 1. Hertil kommer, at satellitter er kendetegnet ved at være »overnationale« medier, der befordrer den indbyrdes kommunikation mellem abonnenter i forskellige lande, hvilket straks er vanskeligere via jordbaserede net, der hver forvaltes på sin måde. 5. 10. Løfteraketter I forbindelse med spørgsmålet om en mere effektiv koordinering i EU skal det understreges, at det er nødvendigt at støtte indsatsen for at holde skansen i de markedssegmenter, der nu dækkes af EU-industrien. Det vil i øvrigt være hensigtsmæssigt at udvide udvalget af producerede løfteraketter ud fra markedsudsigterne, der peger mod genanvendelige løfteraketter samt små og mellemstore løfteraketter, som dækker det voksende behov for engangsopsendelse af små og mellemstore satellitter med specifikke missioner. 5. 9. Telekommunikation 5. 11. Produkter med dobbelt anvendelsesformål I og med at satellitter er specielt velegnede til at levere bredbåndsteletjenester — grundlaget for multimedietje- nester — med høj informationstæthed i hele det planlagte »dækningsområde« (på kontinentet), åbner de op for, at man kan nå ud til den individuelle abonnent, hvor det ikke er muligt med jordbaserede net. Specielt vil en Resultaterne af de mange undersøgelser, der er foretaget i militært regi, kan med stort udbytte anvendes i den civile sektor i de tilfælde, hvor de sigter mod effektive systemer inden for observation, overvågning og multi- modal kommunikation (f. eks. undersøgelser, der er gennemført af WEU og NATO). Bruxelles, den 29. januar 1998. Tom JENKINS Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: WRITTEN QUESTION No. 8/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Construction of hydroelectric plants in Arcadia

eurovoc_concepts:
Türkiye
architectural heritage
countryside conservation
cultural heritage
environmental impact
heritage protection
historic site
impact study
power plant
protection of animal life

text: 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 223/81 (98/C 223/100) SKRIFTLIG FR¯GA E-0007/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Vidareutbildning av grundskolla¤rare med examen fr(cid:229)n la¤rarakademier Fo¤r grundskolla¤rarna i Grekland a¤r mo¤jligheten till vidareutbildning viktig med tanke p(cid:229) deras tja¤nstesituation, eftersom utbildningsbevisen efter avlagd examen vid n(cid:229)gon av la¤rarakademierna och da¤refter avslutad fortbildning liksta¤lls med utbildningsbevisen fo¤r la¤rare med universitetsexamen. Vidareutbildningen finansieras genom (cid:229)tga¤rd 1. 3 a i delprogrammet Allma¤n och teknisk utbildning, som ing(cid:229)r i programmet Utbildning och grundla¤ggande yrkesutbildning. Dessva¤rre fo¤rekommer ett antal problem i samband med genomfo¤randet av denna (cid:229)tga¤rd. De la¤rare som deltar i vidareutbildningen a¤r f(cid:229) till antalet och resorna samt reseersa¤ttningarna verkar v(cid:229)lla problem. Jag vill fr(cid:229)ga kommissionen om fo¤ljande: 1. Skulle det › mot bakgrund av att seminarierna a¤ger rum efter arbetstid › vara mo¤jligt att utlokalisera flera utbildningscentraler, fo¤r att p(cid:229) s(cid:229) sa¤tt minska reseavst(cid:229)nden, eftersom en del studerande nu no¤dgas resa 100 km fo¤r att delta i undervisningen? 2. A¤ r det mo¤jligt att ordna med ekonomisk ersa¤ttning fo¤r studerandena, eller fo¤r dem som no¤dgas fo¤rflytta sig mellan stora avst(cid:229)nd eller › fram fo¤r allt › fo¤r s(cid:229)dana studerande som avslutat sina studier vid n(cid:229)gon av la¤rarakademierna och nu g(cid:229)r arbetslo¤sa? Svar fr(cid:229)n Pa·draig Flynn p(cid:229) kommissionens va¤gnar (9 mars 1998) Enligt fo¤rordningarna om strukturfonderna har de nationella myndigheterna ansvaret fo¤r utfo¤rande av olika (cid:229)tga¤rder. Icke desto mindre skulle kommissionen vilja informera parlamentsledamoten om att utbildnings- seminarier har decentraliserats i den utstra¤ckning som universiteten, som a¤r ansvariga fo¤r genomfo¤rande av dessa (cid:229)tga¤rder, anser att det a¤r no¤dva¤ndigt och la¤mpligt med beaktande av kvaliteten p(cid:229) den utbildning som erbjuds. A¤ ven om b(cid:229)de de studerandes ersa¤ttning och resekostnader a¤r ersa¤ttningsbera¤ttigade kostnader enligt artikel 2 i r(cid:229)dets fo¤rordning (EEG) nr 2084/93 av den 20 juli 1993 om a¤ndring av fo¤rordning (EEG) nr 4255/88 om genomfo¤randebesta¤mmelser fo¤r fo¤rordning (EEG) nr 2052/88 avseende Europeiska socialfonden (1), omfattas endast resekostnader av programmet i denna (cid:229)tga¤rd. Den viktigaste orsaken till detta a¤r (cid:229)tga¤rdens ho¤ga kostnader beroende p(cid:229) antalet studerande (omkring 16 000) och antalet utbildningstimmar (olika kategorier allt efter deras praktiska erfarenhet). (1) EGT L 193, 31. 7. 1993 (98/C 223/101) SKRIFTLIG FR¯GA E-0008/98 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Uppfo¤rande av vattenkraftverk i Arkadien Enligt jordbruksministeriets och utvecklingsministeriets beslut skall ett omr(cid:229)de p(cid:229) 1,8 hektar som stra¤cker sig utmed floden Lousios i Arkadiens la¤n reserveras fo¤r uppfo¤rande av tv(cid:229) vattenkraftverk. B(cid:229)de myndigheter och inv(cid:229)nare i Arkadien har uttryckt sin oro o¤ver hur det ha¤r kommer att p(cid:229)verka miljo¤n, en miljo¤ som utma¤rker sig fo¤r sin stora natursko¤nhet, o¤ver o¤verlevnadsmo¤jligheterna fo¤r den o¤ring av sa¤llsynt slag som idag lever i flodens vatten, o¤ver vad som kommer att ha¤nda med alla de bysantinska och senbysantinska minnesma¤rken som finns i landskapet, o¤ver hur det kommer att g(cid:229) med ruinerna av de tv(cid:229) Asklepios-helgedomarna fr(cid:229)n 300- och 400-talen f. Kr. , och med vattenanla¤ggningarna som funnits da¤r sedan tiden l(cid:229)ngt fo¤re industrialiseringen. Genom ett beslut fr(cid:229)n kulturministeriet har omr(cid:229)det nyligen fo¤rklarats utgo¤ra ett (cid:148)enhetligt arkeologiskt omr(cid:229)de(cid:148). EU har deltagit i samfinansieringen av det friluftsmuseum fo¤r vattenkraft som ocks(cid:229) nyligen inra¤ttades p(cid:229) omr(cid:229)det. Jag vill fr(cid:229)ga kommissionen om man i samband med beslutet att inra¤tta de na¤mnda vattenkraftverken har l(cid:229)tit utfo¤ra n(cid:229)gra miljo¤underso¤kningar, da¤r omr(cid:229)dets speciella betydelse, b(cid:229)de i historiskt och miljo¤ma¤ssigt perspektiv, har beaktats?


title: WRITTEN QUESTION No. 27/98 by Christoph KONRAD to the Commission. EU humanitarian aid projects in Afghanistan

eurovoc_concepts:
Afghanistan
aid policy
economic support
financial cooperation
health care
humanitarian aid
international cooperation
non-governmental organisation
public health

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 46/98 van Ian WHITE aan de Commissie. Verduidelijking van richtlijn 96/83/EG van het Europees Parlement en de Raad van 19 december 1996

eurovoc_concepts:
baby food
consumer protection
early childhood
foodstuff
foodstuffs legislation
sweetener

text: C 223/92 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 De vergelijking tussen dit geval en dat van Joegoslavie¤ bij de Europese kampioenschappen voetbal in 1992, die het Geachte Parlementslid in zijn vraag maakt, lijkt niet volledig op te gaan, aangezien het besluit om Joegoslavie¤ uit te sluiten genomen is door de FIFA en niet door de EU, en aangezien er op dat moment onduidelijkheid over bestond of de staat die door de nationale ploeg van Joegoslavie¤ vertegenwoordigd werd, nog wel bestond. (98/C 223/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0044/98 van Klaus Rehder (PSE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Subsidies aan Italiaanse vervoersondernemingen De Republiek Italie¤ heeft in 1997 de Italiaanse vervoersondernemingen een totaal van ongeveer 110 miljoen ecu aan subsidies toegekend (50 miljoen vermindering van de wegenbelasting, 16 miljoen extra belastingafschrij- ving, 29 miljoen verlaging van tolgelden, 15 miljoen bonus sociale verzekeringen). Ook voor het jaar 1998 hebben de Italiaanse vervoersbedrijven overeenkomstige subsidie-eisen bij de Italiaanse regering op tafel gelegd. 1. Acht de Commissie deze subsidies in overeenstemming met het mededingingsrecht? 2. Welke maatregelen heeft de Commissie tot op heden getroffen, indien zij tot de conclusie zou zijn gekomen dat deze subsidies niet stroken met het EU-mededingingsrecht? Overweegt de Commissie tegen de Republiek Italie¤ een inbreukprocedure in te stellen wegens schending 3. van de mededingingsregels? Is deze vorm van subsidieverlening volgens de Commissie verenigbaar met het doel van de Europese Unie 4. om het vervoer naar het spoor te verleggen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (24 maart 1998) De Commissie heeft bij diverse gelegenheden onderzocht of overheidssteun voor het Italiaanse wegvervoer in overeenstemming was met de communautaire wetgeving op dit gebied. Dit heeft geleid tot een aantal beschikkingen van de Commissie waarvan er in 1997 drie zijn doorverwezen naar het Hof van Justitie of het Gerecht van Eerste Aanleg. De Commissie is evenwel slechts onlangs geattendeerd op de specifieke financie¤le voordelen voor het Italiaanse wegvervoer waar het geachte Parlementslid op doelt. Deze voordelen worden thans door de Commissie onderzocht in het licht van de artikelen 92 en 93 van het EG-Verdrag. Aangezien de procedure loopt, is de Commissie niet in staat commentaar op dit geval te leveren en met name kan zij zich niet openbaar uitlaten over de vraag of deze maatregelen aan de communautaire mededingingsregels voldoen. Zodra er besluiten zijn genomen, zullen deze op de gebruikelijke wijze worden bekendgemaakt. (98/C 223/117) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0046/98 van Ian White (PSE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Verduidelijking van richtlijn 96/83/EG van het Europees Parlement en de Raad van 19 december 1996 Artikel 1, punt 2, sub a) van richtlijn 96/83/EG (1) (wijziging van artikel 2, lid 3 van richtlijn 94/35/EG) betreft het gebruik van zoetstoffen in levensmiddelen voor zuigelingen en peuters of kleuters


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 28/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Ευρωπαiκή Υπηρεσία Περιβάλλοντος (ΕΕΑ) και περίεργες ρυθμίσεις στη στελέχωσή της

eurovoc_concepts:
EU national
European Environment Agency
European organisation
Greece
administrative autonomy
competition (EU)
exchange of information
recruitment

text: 2. 10. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 304/19 Ea·n ypa·rxoyn te·toia apokleistika· dikaiv· mata, o·pvw anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, ua pre·pei na ektimhuoy·n sta plai·sia thw efarmogh·w thw mellontikh·w odhgi·aw sxetika· me koinoy·w kano·new gia thn esvterikh· agora· sto ae·rio, me ba·sh thn koinh· politikh· ue·sh poy kauori·sthke apo· to Symboy·lio stiw 8 Dekembri·oy 1997. (98/C 304/27) GRAPTH ERVTHSH E-0028/98 ypobolh·: Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Periba·llontow (EEA) kai peri·ergew ryumi·seiw sth stele·xvsh· thw Epifylasso·menow toy dikaiv· mato·w moy vw taktikoy· me·loyw thw Epitroph·w Proy¤pologismv· n toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy na ue·sv to ue·ma thw xrhmatodo·thshw kai thw xrh·shw tvn koinotikv· n po·rvn ek me·royw thw EEA, epane·rxomai, gia a·llh mia fora·, sto ue·ma thw stele·xvsh·w thw zhtv· ntaw safh· apa·nthsh, aisiodojv· ntaw para·llhla o·ti den ua ypoxrevuv· na to fe·rv sthn Olome·lia toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai na zhth·sv thn topoue·thsh thw kyri·aw Epitro·poy: Ua h·uela na plhroforhuv· : 1. poioi· kai po·soi Ellhnikh·w yphkoo·thtaw ypoch·fioi klh·uhkan se syne·nteyjh kata· tiw epiloge·w EEA/A/97/1, EEA/A/97/2 kai EEA/97/A/3 gia thn pro·slhch prosvpikoy·. 2 Poioi· kai po·soi Ellhnikh·w yphkoo·thtaw ypoch·fioi pe·rasan th dokimasi·a thw syne·nteyjhw kai proselh·- fuhsan telika· apo· thn EEA; 3. Po·soi akribv· w ei·nai oi Ellhnew ypa·llhloi poy e·xoyn proslhfuei· apo· thn EEA apo· to·te poy ekei·nh leitoyrgei·, ka·ti poy apotelei· krith·rio prokeime·noy na diapistvuei· an prosfe·rontai i·sew eykairi·ew se o·loyw toyw episth·monew tvn xvrv· n melv· n thw EEA. Ua h·uela na epishma·nv o·ti oi me·xri sh·mera apanth·seiw thw Epitroph·w den h·tan idiai·tera diafvtistike·w, se anti·uesh me th safh·neia poy diakri·nei ta· e·ggrafa thw Epitroph·w o·tan provuei· (gia logariasmo· thw EEA) sthn Epitroph· Proy¤pologismv· n toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy to ai·thma gia xrhmatodo·thsh· thw apo· pro·royw thw Envshw. Apa· nthsh thw kaw Bjerregaard ej ono·matow thw Epitroph· w (2 Marti·oy 1998) To Ajio·timo Me·low ua e·xei gnv· sh o·ti o kanonismo·w (EOK) ariu. 1210/90 (1), o opoi·ow die·pei ton Eyrvpai¤ko· Organismo· Periba·llontow (EEA), proble·pei gia ton Organismo· kauestv· w anejarthsi·aw. H Epitroph· ekprosvpei·tai sto Dioikhtiko· Symboy·lio toy Organismoy·, alla· den symmete·xei sth dioi·khsh, sth leitoyrgi·a, oy·te stiw ergasi·ew toy Organismoy·. Vw ek toy·toy, h Epitroph· den e·xei armodio·thta se ue·mata pro·slhchw prosvpikoy· apo· ton Organismo·, alla· ant(cid:146) aytoy· paraka·lese ton Organismo· na para· sxei tiw plhrofori·ew poy zhth·uhkan. O Eyrvpai¤ko·w Organismo·w Periba·llontow diabi·base tiw ako·loyuew plhrofori·ew sxetika· me ton ariumo· ypochfi·vn ellhnikh·w ypokoo·thtaw, oi opoi·oi ype·balan ai·thsh symmetoxh·w se diagvnismo· gia pro·slhch apo· ton Organismo·. Diagvnismo·w EEA/A/97/1 › 11 ypoch·fioi Diagvnismo·w EEA/A/97/2 › 12 ypoch·fioi Diagvnismo·w EEA/A/97/3 › 7 ypoch·fioi. O Organismo·w ei·nai thw gnv· mhw o·ti ta ono·mata tvn en lo·gv ypochfi·vn pre·pei na paramei·noyn apo·rrhta kai den pre·pei na dhmosieyuoy·n eiw apa·nthsh sthn erv· thsh ayth·. Sth syne·xeia, den proselh·fuh apo· ton Organismo· kane·naw ypoch·fiow ellhnikh·w yphkoo·thtaw. Apo· to·te poy a·rxise na leitoyrgei· o Organismo·w, e·xei proslhfuei· apo· ton Organismo· e·naw ypa·llhlow ellhnikh·w ypokoo·thtaw. (1) EE L 120 thw 11. 5. 1990


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 19/98 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Aνάγκη προστασίας των δεδομένων του Συστήματος Σένγκεν

eurovoc_concepts:
confidentiality
control of communications
customs formalities
data protection
free movement of persons
fundamental rights
information system
protection of freedoms

text: 22. 6. 98 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn C 196/107 (98/C 196/149) GRAPTH ERVTHSH E-0014/98 ypobolh· : Gordon Adam (PSE) prow to Symboy·lio (28 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Apa·nthsh toy Symboyli·oy sto xarti· thw organv· sevw Greenpeace gia thn ene·rgeia kai to periba·llon Proti·uetai parakalv· to Symboy·lio na anafe·rei poia apa· nthsh e·dvse h Proedri·a toy Loyjemboy·rgoy sto e·ggrafo thw organv· sevw Greenpeace sxetika· me to periba·llon kai thn ene·rgeia poy ane·fere o·ti: «H EE proti·uetai na anapty·jei politike·w gia na periori·sei peraite·rv thn ekmeta· lleysh o·lvn apouema·tvn petrelai·oy kai fysikoy· aeri·oy poy ypa·rxoyn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kai ta eda·fh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw gia thn pro·lhch thw ekmetalley·sevw kai ton entopismo· koitasma·tvn petrelai·oy kai fysikoy· aeri·oy sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kai se eda·fh poy den anh·koyn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh na meiv· sei stadiaka· thn paragvgh· kai th xrhsimopoi·hsh toy a·nuraka vw phgh·w ene·rgeiaw. » Ea·n to Symboy·lio den apa·nthse sto en lo·gv ai·thma proti·uetai na to pra·jei sto me·llon; Apa· nthsh (7 Aprili·oy 1998) To Symboy·lio epiuymei· na ypenuymi·sei o·ti den lamba·nei ue·sh e·nanti tvn eggra·fvn ta opoi·a toy ypoba·llontai ekto·w toy uesmikoy· toy plaisi·oy. To Symboy·lio epiuymei· na epibebaiv· sei o·ti kri·nei o·ti oi sxe·seiw metajy· ene·rgeiaw kai periba·llontow ei·nai poly· shmantike·w kai synistoy·n kai·rio stoixei·o tvn epilogv· n ston tome·a thw energeiakh·w politikh·w. Kato·pin toy·toy proe·bei se diejodikh· mele·th toy ue·matow me ba·sh anakoinv· seiw kai prota·seiw thw Epitroph·w. Sta plai·sia ayta· eje·dvse stiw 18 Dekembri·oy 1997 ch·fisma sxetika· me th xa·rajh koinotikh·w strathgikh·w gia thn prov· uhsh thw syndyasme·nhw paragvgh·w uermo·thtaw kai hlektrismoy· (1). Eja·lloy, synexi·zei th mele·th toy me ba·sh th Leykh· Bi·blo thw Epitroph·w gia koinotikh· strathgikh· kai sxe·dio dra·shw ston tome·a tvn ananev· simvn energeiv· n. Kata· th sy·nodo· toy stiw 11 Mai(cid:143)oy 1998, to Symboy·lio ua diejaga·gei anoikth· syzh·thsh sxetika· me thn ene·rgeia kai to periba·llon. Afete·roy, ejeta·zei epi·shw diejodika· thn pro·tash thw Epitroph·w sxetika· me polyete·w pro·gramma-plai·sio gia dra·seiw ston tome·a thw ene·rgeiaw to opoi·o perilamba·nei to sy·nolo thw problhmatikh·w tvn koinotikv· n dra·sevn poy pre·pei na analhfuoy·n ston energeiako· tome·a. (1) EE C 4 thw 8. 1. 1998, sel. 1. (98/C 196/150) GRAPTH ERVTHSH E-0019/98 ypobolh· : Nikitas Kaklamanis (UPE) prow thn Epitroph· (29 Ianoyari·oy 1998) Ue·ma: Ana·gkh prostasi·aw tvn dedome·nvn toy Systh·matow Se·ngken Sy·mfvna me dhmosiey·mata toy Eyrvpai¤koy· Ty·poy, e·naw ajivmatoy·xow thw Mona·daw Yposth·rijhw thw Belgikh·w Astynomi·aw synelh·fuh kai kratei·tai apo· tiw Belgike·w Arxe·w stiw Bryje·llew, me thn kathgori·a o·ti die·rreyse se oma·dew egklhmativ· n, kyri·vw apo· thn Ollandi·a, apo·rrhta stoixei·a poy perilamba·nontai sto «Eyrvpai¤ko· Sy·sthma Se·ngken». Me thn eykairi·a ayth·, ta dhmosiey·mata toy Eyrvpai¤koy· Ty·poy shmeiv· noyn o·ti sto parapa·nv Sy·sthma perilamba·nontai stoixei·a poy aforoy·n th fylh·, tiw sejoyalike·w protimh·seiw, tiw politike·w kai urhskeytike·w pepoiuh·seiw, alla· kai thn kata·stash thw ygei·aw tvn politv· n thw (cid:201)nvshw. Ua epiuymoy·sa na plhroforhuv· thn epi·shmh ue·sh thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, kauv· w kai ton tro·po anti·drash·w thw anaforika· me ayte·w tiw poly· shmantike·w kataggeli·ew poy a·ptontai tvn dhmokratikv· n eleyueriv· n kai thw ana·gkhw prostasi·aw thw prosvpikh·w zvh·w tvn politv· n thw EE


eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 23/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 232/98 af 29. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for produkter forarbejdet på basis af korn og ris KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 3, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (3), ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (4), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 og artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne for de produkter, som er nævnt i artikel 1 i disse forordninger, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution; i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95 skal restitutionerne fastsættes under hensyntagen til situati- onen og den forventede udvikling dels med hensyn til de disponible mængder af korn, ris og brudris samt disse produkters pris på Fællesskabets marked, dels med hensyn til priserne for korn, ris, brudris og kornprodukter på verdensmarkedet; ifølge de samme artikler er det lige- ledes vigtigt at sikre ligevægt på korn- og rismarkederne og en naturlig udvikling for så vidt angår priser og samhandel samt at tage hensyn til de påtænkte udførslers økonomiske aspekter og til interessen i at undgå forstyr- relser på Fællesskabets marked; ved artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1518/95 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 2993/95 (6), om regler for indførsel og udførsel af produkter forar- bejdet på basis af korn og ris fastsættes de særlige krite- rier, der skal tages hensyn til ved beregningen af restituti- onen for disse produkter; den restitution, der skal ydes visse forarbejdede produkter, bør alt efter produkterne gradueres i forhold til deres indhold af aske, råcellulose, avner, proteiner, fedtstoffer eller stivelse, idet indholdet heraf er særlig betegnende med hensyn til mængden af det basisprodukt, som faktisk indeholdes i det forarbejdede produkt; for så vidt angår maniokrødder og andre tropiske rødder og rodfrugter såvel som mel heraf gør de påtænkte udførslers økonomiske aspekt, særlig under hensyntagen til disse produkters art og oprindelse, ikke for tiden fast- sættelse af en eksportrestitution påkrævet; på grund af Fællesskabets ringe andel i verdenshandelen med visse produkter forarbejdet på basis af korn er fastsættelse af en eksportrestitution for disse ikke for tiden nødvendig; situationen på verdensmarkedet eller visse markeders særlige krav kan gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for visse produkter alt efter bestemmelses- stedet; restitutionen skal fastsættes en gang om måneden; den kan ændres i mellemtiden; visse produkter forarbejdet på basis af majs kan undergå en varmebehandling, der kan medføre ydelse af en resti- tution, der ikke svarer til produktets kvalitet; det bør anføres, at produkter med indhold af prægelatineret stivelse ikke kan omfattes af eksportrestitutioner; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (4) EFT L 20 af 27. 1. 1998, s. 16. (5) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 55. (6) EFT L 312 af 23. 12. 1995, s. 25. Eksportrestitutionerne for de i artikel 1, stk. 1, litra d), i forordning (EØF) nr. 1766/92 og artikel 1, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 3072/95 omhandlede produkter, for hvilke forordning (EF) nr. 1518/95 gælder, fastsættes i overensstemmelse med bilaget til denne forordning. 30. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 23/25 Denne forordning træder i kraft den 30. januar 1998. Artikel 2 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen til Kommissionens forordning af 29. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for produkter forarbejdet på basis af korn og ris BILAG Produktkode Restitutionsbeløb Produktkode Restitutionsbeløb (ECU/ton) (ECU/ton) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 32,26 27,65 27,65 17,96 12,21 29,20 29,20 41,47 32,26 27,65 27,65 32,19 18,55 8,17 12,21 17,96 32,44 25,95 8,17 36,86 29,95 17,96 17,96 23,94 19,15 25,95 27,57 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 34,56 26,50 8,17 8,01 8,01 2,00 5,76 14,26 21,31 16,02 16,02 36,86 36,86 36,86 36,86 33,44 33,44 0,00 40,30 30,85 40,30 30,85 30,85 40,30 30,85 42,22 29,31 30,85 (1) Der ydes ingen restitution for produkter, der har undergået en varmebehandling, der medfører prægelatinering af stivelsen. (2) Restitutionerne ydes i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 2730/75 (EFT L 281 af 1. 11. 1975, s. 20), senere ændret. NB: Produktkoderne, herunder henvisninger til fodnoter, er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1), senere ændret


title: RÈGLEMENT (CE) N° 224/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant l'abattement maximal du droit à l'importation de maïs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2506/97

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
tariff reduction

text: 30. 1. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 23/15 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 224/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2506/97 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 12, paragraphe 1, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s au Portugal a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 2506/97 de la Commission (3); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 1839/95 de la Commission (4), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 1963/95 (5), la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de la fixation d’un abattement maximal du droit (cid:133) l’importation; que, pour cette fixation, il doit (cid:136)tre tenu compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus aux articles 6 et 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1839/95; que l’adjudi- cation est attribu(cid:130)e (cid:133) tout soumissionnaire dont l’offre se situe au niveau de l’abattement maximal du droit (cid:133) l’im- portation ou (cid:133) un niveau inf(cid:130)rieur; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer l’abattement maximal du droit (cid:133) l’impor- tation au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 23 au 29 janvier 1998 dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 2506/97, l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s est fix(cid:130) (cid:133) 57,50 (cid:130)cus par tonne pour une quantit(cid:130) maximale globale de 35 000 tonnes. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 30 janvier 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 345 du 16. 12. 1997, p. 28. (4) JO L 177 du 28. 7. 1995, p. 4. (5) JO L 189 du 10. 8. 1995, p. 22


title: WRITTEN QUESTION No. 18/98 by Klaus LUKAS to the Commission. Cost of the Commission representation in Vienna

eurovoc_concepts:
Austria
Commission Delegation
European Commission
diplomatic profession
exchange of information
operating cost
property leasing

text: 2. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 304/17 Saksan hallitus yritti ehdottaa na¤iden kahden sa¤a¤do¤ksen kumoamista vuosina 1993(cid:150)1994. Bundesratin vastustuksen takia ehdotusta ei hyva¤ksytty, eika¤ sita¤ ole ka¤sitelty myo¤hemmin uudestaan. On kiistatonta, etta¤ ta¤llainen lainsa¤a¤da¤nto¤ (cid:150) yhteiso¤ssa¤ ei ole toista yhta¤ merkitta¤va¤a¤ (cid:150) ei voi olla sisa¤markkinoille soveltuva. Yritykset eiva¤t voi ottaa ka¤ytto¤o¤n yleiseurooppalaista mainos- ja markkinointistrategiaa, jos niiden ta¤ytyy muuttaa olennaisesti kaupallisten tiedotteidensa sisa¤lto¤a¤ ja laatua voidakseen noudattaa lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, joka koskee yhta¤ yhteiso¤n suurimmista markkinoista. Komissio on vastaanottanut useita ta¤ta¤ asiaa koskevia valituksia (ks. esimerkiksi vastausta parlamentin ja¤senen de Vriesin esitta¤ma¤a¤n kirjalliseen kysymykseen N:o 64/98 (1). Koska ta¤ta¤ asiaa ei ole yhdenmukaistettu yhteiso¤n tasolla, komissio tutkii parhaillaan, edella¤ mainittujen valitusten tutkinnan yhteydessa¤ ja Euroopan yhteiso¤jen tuomioistuimen oikeuska¤yta¤nno¤n perusteella, ta¤ma¤n lainsa¤a¤da¤nno¤n mahdollisia rajoittavia vaikutuksia ja suhteellisuutta. (1) Katso sivu 26. (98/C 304/24) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0017/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Eri kielten ka¤ytto¤ Euroopan yhteiso¤jen virallisessa lehdessa¤ Euroopan yhteiso¤jen virallisessa lehdessa¤ L 328 julkaistiin 28. marraskuuta 1997 luettelo hankintaviranomaisis- ta, jotka suorittavat hankintansa julkisia hankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti. Sivulla 10 oleva Belgiaa koskeva luettelo on julkaistu vain yhdella¤ kielella¤ eli ranskaksi. Komissio on tietoinen eri kielten ka¤ytto¤a¤ koskevasta huolestuneisuudestani. Voitaisiinko minulle ilmoittaa, miksi ta¤ma¤ luettelo on julkaistu ainoastaan ranskan kielella¤? Ta¤ytyyko¤ minun siis pa¤a¤tella¤, etta¤ flaamin- ja saksankieliset eiva¤t kuulu ta¤ma¤n julkisia hankintoja koskevan lainsa¤a¤da¤nno¤n piiriin? Komission ja¤senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 1998) Komissio tekee parhaillaan yksityiskohtaista tutkimusta kunnianarvoisan ja¤senen esitta¤ma¤sta¤ ongelmasta ja ilmoittaa ha¤nelle tuloksesta mahdollisimman pian. (98/C 304/25) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0018/98 komissiolle esitta¤ja¤(t): Klaus Lukas (NI) (29. tammikuuta 1998) Aihe: Komission Wienin edustuston kustannukset Komission vastaus esitta¤ma¤a¤ni kysymykseen (E-3151/97) (1) komission Wienin edustuston kustannuksista on puutteellinen. Sen vuoksi pyyda¤n vastausta seuraaviin kysymyksiin: Kuinka monella henkilo¤lla¤ komission Wienin edustuston henkilo¤sto¤ on kasvanut Ita¤vallan liityttya¤ EU:n ja¤seneksi? Tuleeko komission Wienin edustuston henkilo¤sto¤n ma¤a¤ra¤ viela¤ kasvamaan? Jos tulee, kuinka monella henkilo¤lla¤? Kuinka paljon suurempi edustuston pa¤a¤lliko¤n toimisto on kuin komission puheenjohtajan Santerin tyo¤huone?


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre uma proposta de recomendação do Conselho relativa à manutenção de animais selvagens em jardins zoológicos(COM(95)0619 C4-0103/96 95/0333(SYN))

eurovoc_concepts:
animal life
protected species
protection of animals
zoology


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 53/98 van Markus FERBER aan de Commissie. Bevordering van onderzoek in de regio Bayerisch- Schwaben door de EU

eurovoc_concepts:
Bavaria
EU Member State
EU aid
EU financing
aid recipient
disclosure of information
regions of Germany
research and development
small and medium-sized enterprises

text: C 223/94 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (9 maart 1998) De Commissie kan het geachte parlementslid bevestigen dat zij niet de bedoeling heeft om de afschaffing van de BTW op kunstwerken voor te stellen. Ee·n van de beweegredenen achter de vaststelling van de BTW-bepalingen voor de interne markt was om concurrentieverstoringen van fiscale aard te voorkomen. De aanneming van de zevende BTW-Richtlijn (Richtlijn 94/5/EG van de Raad van 14 februari 1994 tot aanvulling van het gemeenschappelijk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde en tot wijziging van Richtlijn 77/388/EG › Bijzondere regeling voor gebruikte goederen, kunstvoorwerpen, voorwerpen voor verzamelingen en antiquiteiten) (1) was een nadere stap in deze richting. Men moet in gedachte houden dat aankopen van kunstwerken door Europese burgers onder de huidige BTW-regelingen aanleiding geven tot BTW-heffing, of zij nu worden aangekocht binnen de interne markt of daarbuiten. Evenzo wordt er geen BTW geheven wanneer kunstwerken worden verkocht in de Gemeenschap voor export naar derde landen. Het voorstel om het volgrecht (droit de suite) van kunstenaars in de Gemeenschap te harmoniseren heeft als doel een einde te maken aan de verschillende vormen van discriminatie en ongelijke behandeling van beeldende kunstenaars in de Gemeenschap en om hen een gelijke behandeling te geven als andere categoriee¤n van scheppende kunstenaars zoals schrijvers en componisten, die kunnen verwachten royalty(cid:146)s te blijven ontvangen. De Commissie is er zich van bewust dat de Britse kunsthandel bang is dat verkopers hun verkoop van Londen naar New York overplaatsen. De Commissie heeft het op zich genomen om de impact van de desbetreffende bepalingen van de zevende Richtlijn over het concurrentievermogen van de gemeenschappelijke kunstmarkt ten opzichte van derde landen te onderzoeken. Voorbereidend werk met betrekking tot deze toezegging is al begonnen, en een definitief verslag zou tegen het einde van dit jaar beschikbaar moeten zijn. (1) PB L 60, 3. 3. 1994 (98/C 223/119) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0053/98 van Markus Ferber (PPE) aan de Commissie (29 januari 1998) Betreft: Bevordering van onderzoek in de regio Bayerisch-Schwaben door de EU Kan de Commissie de volgende informatie geven over de hoogte van de financie¤le EU-steun aan onderzoek en ontwikkeling (O&O) in de regio Bayerisch-Schwaben in 1997: 1. Voor welk bedrag zijn in 1997 O&O-middelen aan Bayerisch-Schwaben verstrekt? Voor welk bedrag en voor welke maatregelen zijn in 1997 O&O-middelen van de Gemeenschap ten goede 2. gekomen aan vergelijkbare regio(cid:146)s van andere lidstaten? Voor welk bedrag zijn in 1997 O&O-middelen, gesplitst per categorie contractant (universiteiten, 3. onderzoekinstellingen, KMO, groot industrieel bedrijf, enz. ), aan de diverse Duitse Bondsstaten verstrekt? Hoeveel aanvragen voor O&O-middelen in 1997 werden er ingediend, geplitst per programmasoort en per 4. EU-lidstaat? Hoe groot was het aandeel van de KMO onder de aanvragers van O&O-middelen in 1997 in de 5. Gemeenschap en in Duitsland? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (23 februari 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 50/98 von Raimo ILASKIVI an die Kommission. Fortsetzung: "Überwachung der Mindestgröße der Sitze für Fluggäste" - Motto: "Guten, Morgen - aufgewacht!?"

eurovoc_concepts:
air safety
air transport
aircraft
consumer protection
disease prevention
health policy
health risk
product quality
transport user


title: WRITTEN QUESTION No. 26/98 by Ursula STENZEL to the Commission. Support for the disabled

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
EU policy
EU programme
Olympic games
disabled person
social integration
sport

text: C 223/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 Vad betra¤ffar asylso¤kande kurder, vill kommissionen erinra om att den 1997 fo¤r fo¤rsta g(cid:229)ngen info¤rde en budgetrubrik (B5-803) som syftar till att fo¤rba¤ttra mottagningen av asylso¤kande och fo¤rdrivna personer p(cid:229) medlemsstaternas territorium. Under 1997 har redan projekt finansierats som, a¤ven om de inte riktar sig till n(cid:229)gon besta¤md nationalitet, kan vara till nytta fo¤r de kurder som fr(cid:229)gan ga¤ller. Denna budgetrubrik (cid:229)terkommer a¤ven i 1998 (cid:229)rs budget. Vad betra¤ffar kurder med flyktingstatus kan na¤mnas att kommissionen 1997 info¤rde en budgetrubrik (B3-4113) fo¤r att finansiera integrationsprogram fo¤r flyktingar. Sextiotv(cid:229) projekt har erh(cid:229)llit sto¤d via denna budgetpost och de flesta av dessa ga¤ller alla flyktingar som befinner sig i unionen (projekt p(cid:229) europeisk niv(cid:229)) eller i viss stat eller region (pilotprojekt). Enligt kommissionens riktlinjer fo¤r genomfo¤randet har viss fo¤rtur givits (cid:229)t projekt som riktar sig till medlemsstater som har mottagit ett fo¤rh(cid:229)llandevis stort antal flyktingar och/eller da¤r antalet flyktingar har o¤kat fo¤rh(cid:229)llandevis mycket. Det a¤r i detta allma¤nna sammanhang som vissa projekt riktar sig speciellt mot integration av kurdiska flyktingar, da¤ribland ett projekt som startats av kurder bosatta i Tyskland. Budgetrubriken ifr(cid:229)ga (cid:229)terkommer a¤ven i 1998 (cid:229)rs budget och kommissionen kommer ocks(cid:229) fortsa¤ttningsvis att prioritera projekt fo¤r integration av flyktingar i medlemsstater eller regioner da¤r flyktingantalet o¤kat betydligt. (1) Punkt 64 i slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg. (98/C 223/110) SKRIFTLIG FR¯GA E-0026/98 fr(cid:229)n Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen (29 januari 1998) A¤mne: Sto¤d till handikappade Ett unikt projekt fo¤r integrering av handikappade kommer att genomfo¤ras i O¤ sterrike 1998. Den 20-26 juni 1998 kommer Special Olympics att a¤ga rum i Wien. O¤ ver 1 000 handikappade vuxna och ungdomar fr(cid:229)n 14 la¤nder kommer att delta i detta stora sportarrangemang. Kommer kommissionen att med anledning av detta arrangemang engagera sig ytterligare fo¤r integreringen av handikappade? Anser kommissionen att det a¤r mo¤jligt att ekonomiskt sto¤dja detta arrangemang? Vilka konkreta (cid:229)tga¤rder a¤r planerade under 1998 fo¤r att sto¤dja handikappade? Svar fr(cid:229)n Marcelino Oreja p(cid:229) kommissionens va¤gnar (13 mars 1998) Ingen anso¤kan har la¤mnats till kommissionen om sto¤d fr(cid:229)n det Europeiska programmet fo¤r handikappidrott fo¤r Special Olympics i O¤ sterrike (cid:229)r 1998. Special Olympics ka¤nner till att anso¤kningar fo¤r (cid:229)r 1998 skulle ha la¤mnats till kommissionen senast den 1 september 1997. Kommissionen arbetar fo¤r att integrera handikappade och har f(cid:229)tt in drygt 100 anso¤kningar inom ramen fo¤r 1998 (cid:229)rs program. Organisationer fo¤r handikappidrott i alla medlemsstater har fo¤retra¤dare i den europeiska kommitte·n fo¤r handikappidrott, som har la¤mnat r(cid:229)d om de anso¤kningar som kommit in. Kommitte·n fo¤rordade 75 projekt, som kommissionen har fo¤r avsikt att sto¤dja


title: Lovgivningsmæssig beslutning med Europa-Parlamentets udtalelse om forslag til Rådets henstilling om hold af vilde dyr i zoologiske haver (KOM(95)0619 C4- 0103/96 95/ 0333(SYN))


title: QUESTION ECRITE no 44/98 de Klaus REHDER à la Commission. Subventions au bénéfice des transporteurs routiers italiens

eurovoc_concepts:
EU law
EU policy
Italy
State aid
carriage of goods
competition
rail transport
road transport

text: C 223/92 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 17. 7. 98 La comparaison de ce cas avec celui de la Yougoslavie a‘ propos des championnats europe·ens de football de 1992, faite par l(cid:146)Honorable Parlementaire dans sa question, ne semble pas entie‘rement pertinente e·tant donne· que la de·cision d(cid:146)exclure la Yougoslavie avait e·te· prise par la FIFA et non pas par l(cid:146)UE et qu(cid:146)il ne pouvait e(cid:136)tre re·pondu avec certitude a‘ la question de savoir si l(cid:146)E· tat que repre·sentait l(cid:146)e·quipe nationale de Yougoslavie existait encore. (98/C 223/116) QUESTION E· CRITE E-0044/98 pose·e par Klaus Rehder (PSE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Subventions au be·ne·fice des transporteurs routiers italiens Au cours de l(cid:146)anne·e 1997, la Re·publique d(cid:146)Italie a accorde· aux entreprises de transport italiennes des subventions pour un montant de 110 millions d(cid:146)e·cus (50 millions a‘ titre d(cid:146)abattement sur la taxe sur les ve·hicules, 16 millions supple·mentaires a‘ titre d(cid:146)amortissements fiscaux, 29 millions a‘ titre de diminution des droits de pe·age et 15 millions a‘ titre de re·duction de charges de la se·curite· sociale). Pour l(cid:146)anne·e 1998, les transporteurs italiens ont pre·sente· des demandes de subventions analogues aupre‘s du gouvernement italien. 1. La Commission conside‘re-t-elle que ces subventions ne sont pas suspectes, sur le plan de la concurrence? Quelles initiatives a-t-elle engage·es jusqu(cid:146)ici, dans l(cid:146)hypothe‘se ou‘ elle aurait acquis la conviction que ces 2. subventions ne sont pas compatibles avec la le·gislation de l(cid:146)UE relative a‘ la concurrence? La Commission envisage-t-elle d(cid:146)introduire un recours contre la Re·publique d(cid:146)Italie pour violation des 3. re‘gles de la concurrence? A‘ son sens, ce type de subventions est-il compatible avec l(cid:146)objectif de l(cid:146)Union europe·enne, qui vise a‘ 4. de·placer le trafic de la route vers le chemin de fer? Re·ponse donne·e par M. Kinnock au nom de la Commission (24 mars 1998) La Commission a examine· a‘ plusieurs occasions les aides d(cid:146)E· tat accorde·es aux transports routiers italiens pour ve·rifier si elles e·taient conformes a‘ la le·gislation communautaire en vigueur en la matie‘re. Suite a‘ ces examens, la Commission a arre(cid:136)te· un certain nombre de de·cisions, dont trois ont donne· lieu a‘ des actions intente·es aupre‘s de la Cour de justice ou du Tribunal de premie‘re instance en 1997. Ne·anmoins, la Commission n(cid:146)a eu connaissance que re·cemment des avantages financiers spe·cifiques octroye·s au secteur italien du transport de marchandises par route mentionne·s par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Ces aides sont actuellement examine·es par la Commission, conforme·ment aux articles 92 et 93 du traite· CE. La proce·dure e·tant en cours, la Commission ne peut faire de commentaires sur l(cid:146)affaire ni, en particulier, s(cid:146)exprimer sur la question de savoir si ces mesures sont conformes ou non aux re‘gles communes en matie‘re de concurrence. Quand des de·cisions auront e·te· prises, elles seront annonce·es selon les modalite·s habituelles. (98/C 223/117) QUESTION E· CRITE E-0046/98 pose·e par Ian White (PSE) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: Clarification de la directive 96/83/CE du Parlement europe·en et du Conseil du 19 de·cembre 1996 L(cid:146)article 2 (a), paragraphe 3, de la directive 96/83/CE (1) vise les e·dulcorants employe·s dans les aliments destine·s aux nourrissons et enfants en bas a(cid:136)ge


title: QUESTION ECRITE no 3/98 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Droit à la retraite des chômeurs de longue durée

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
equal treatment
long-term unemployment
pension scheme
retirement conditions
social security
social-security contribution
unemployed person

text: 17. 7. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 223/79 (98/C 223/97) QUESTION E· CRITE E-0003/98 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ la Commission Objet: Droit a‘ la retraite des cho(cid:136)meurs de longue dure·e (29 janvier 1998) Il ressort de donne·es fournies par le Service statistique national de Gre‘ce que le cho(cid:136)mage de longue dure·e reve(cid:136)t de·sormais une ampleur conside·rable, puisqu(cid:146)il concerne plus de 50 % des cho(cid:136)meurs. Or, une cate·gorie particulie‘re de cho(cid:136)meurs de longue dure·e est constitue·e par des personnes d(cid:146)ores et de·ja‘ atteintes par la limite d(cid:146)a(cid:136)ge, mais qui ne comptabilisent pas le nombre d(cid:146)anne·es de cotisation a‘ la retraite pre·vu par la le·gislation grecque et continuent par conse·quent d(cid:146)e(cid:136)tre conside·re·es comme cho(cid:136)meurs. La Commission pourrait-elle re·pondre aux questions suivantes: 1. Les le·gislations des E· tats membres pre·voient-elles des dispositions avantageuses en pareil cas? Dans quels E· tats? 2. Est-il, a‘ ses yeux, licite d(cid:146)exiger le remboursement des cotisations verse·es a‘ la caisse d(cid:146)assurances retraite? Re·ponse donne·e par M. Flynn au nom de la Commission (13 mars 1998) Concernant la question souleve·e par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission doit pre·ciser qu(cid:146)en ce qui concerne l(cid:146)organisation et le fonctionnement des re·gimes de protection sociale, les E· tats membres sont libres de fixer leurs propres re‘gles pourvu que la le·gislation communautaire relative a‘ l(cid:146)e·galite· de traitement entre hommes et femmes, article 119 du traite· CE, directive 79/7/CEE (1) et par la directive 96/97/CE du Conseil, du 20 de·cembre 1996, modifiant la directive 86/378/CEE relative a‘ la mise en (cid:156)uvre du principe de l(cid:146)e·galite· de traitement entre hommes et femmes dans les re·gimes professionnels de se·curite· sociale (2) ainsi que celles relatives a‘ la se·curite· sociale des travailleurs migrants (re‘glements 1408/71 et 574/72 du Conseil, du 21 mars 1972, fixant les modalite·s d(cid:146)application du re‘glement (CEE) no 1408/71 relatif a‘ l(cid:146)application des re·gimes de se·curite· sociale aux travailleurs salarie·s et a‘ leur famille qui se de·placent a‘ l(cid:146)inte·rieur de la Communaute· (3) tels qu(cid:146)ils ont e·te· modifie·s, soient respecte·es. Des questions telles que l(cid:146)indemnisation des cho(cid:136)meurs qui ont atteint l(cid:146)a(cid:136)ge de la retraite ou le remboursement des cotisations verse·es a‘ une caisse de retraite sont des matie‘res qui rele‘vent de la seule compe·tence des autorite·s des E· tats membres. La Commission ne dispose pas de donne·es sur les dispositions avantageuses de certains E· tats membres pour l(cid:146)indemnisation de cho(cid:136)meurs qui ont atteint l(cid:146)a(cid:136)ge normal de la pension. (1) (2) (3) JO L 6 du 10. 1. 1979. JO L 46 du 17. 2. 1997. JO L 74 du 27. 3. 1972. (98/C 223/98) QUESTION E· CRITE E-0004/98 pose·e par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a‘ la Commission (29 janvier 1998) Objet: De·chets provenant de batteries e·lectriques Aux termes de sa communication du 19 de·cembre 1997, la Commission a de·cide· de de·poser, aupre‘s de la Cour de justice, un recours contre la Gre‘ce pour non-application de la directive 91/157/CEE (1) relative aux piles et accumulateurs contenant certaines matie‘res dangereuses. La Commission peut-elle indiquer: 1. Si elle dispose d(cid:146)informations sur les modalite·s d(cid:146)e·limination de ces de·chets en Gre‘ce; 2. quels sont les arguments juridiques formule·s contre la Gre‘ce; et 3. pour quelle raison, alors que les programmes auraient du(cid:136) e(cid:136)tre envoye·s par les E· tats membres en septembre 1992 au plus tard, elle a attendu cinq ans pour de·poser un recours? (1) JO L 78 du 26. 3. 1991, p. 38


title: WRITTEN QUESTION No. 50/98 by Raimo ILASKIVI to the Commission. Further follow-up question on passenger seating space on aircraft; questioner left to whistle for a straight answer


title: WRITTEN QUESTION No. 33/98 by Jesús CABEZÓN ALONSO , Pedro APARICIO SÁNCHEZ to the Commission. Biological pauses in Moroccan fishing-grounds

eurovoc_concepts:
Morocco
fishing agreement
fishing fleet
fishing permit
fishing season
fishing vessel


title: RÈGLEMENT (CE) N° 231/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant les restitutions à l'exportation du riz et des brisures

eurovoc_concepts:
export refund
rice

text: L 23/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 1. 98 RÈGLEMENT (CE) No 231/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant les restitutions à l’exportation du riz et des brisures LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le règlement décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (1), modifié par (CE) no 192/98 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3 deuxième alinéa, le règlement considérant que, aux termes de l’article 13 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix, sur le marché mondial, des produits visés à l’article 1er de ce règlement et les prix de ces produits dans la Commu- nauté peut être couverte par une restitution à l’exporta- tion; considérant que, en vertu de l’article 13 paragraphe 4 du règlement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent être fixées en prenant en considération la situation et les perspectives d’évolution, d’une part, des disponibilités en riz et en brisures et de leurs prix sur le marché de la Communauté et, d’autre part, des prix du riz et des brisures sur le marché mondial; que, conformément au même article, il importe également d’assurer au marché du riz une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges et, en outre, de tenir compte de l’aspect économique des exportations envisagées et de l’intérêt d’éviter des perturbations sur le marché de la Communauté, ainsi que des limites décou- lant des accords conclus en conformité avec l’article 228 du traité; considérant que le règlement (CEE) no 1361/76 de la Commission (3) a fixé la quantité maximale de brisures que peut contenir le riz pour lequel est fixée la restitution à l’exportation et déterminé le pourcentage de diminu- tion à appliquer à cette restitution lorsque la proportion de brisures contenues dans le riz exporté est supérieure à cette quantité maximale; Commission (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 932/97 (5), est approprié; qu’il convient d’en tenir compte lors de la fixation des restitutions; considérant que le règlement (CE) no 3072/95 a, dans son article 13 paragraphe 5, défini les critères spécifiques dont il doit être tenu compte pour le calcul de la restitu- tion à l’exportation du riz et des brisures; considérant que la situation du marché mondial ou les exigences spécifiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination; considérant que, pour tenir compte de la demande existant en riz long conditionné sur certains marchés, il y a lieu de prévoir la fixation d’une restitution spécifique pour le produit en cause; considérant que la restitution doit être fixée au moins une fois par mois; qu’elle peut être modifiée dans l’inter- valle; considérant que l’application de ces modalités à la si- tuation actuelle du marché du riz, et notamment aux cours du prix du riz et des brisures dans la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitution aux montants repris à l’annexe du présent règlement; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l’exportation, en l’état, des produits visés à l’article 1er du règlement (CE) no 3072/95, à l’exclusion de ceux visés au paragraphe 1 point c) dudit article, sont fixées aux montants repris en annexe. considérant que des possibilités d’exportation existent pour une quantité de 1 000 tonnes de riz vers certaines destinations; que le recours à la procédure prévue à l’ar- ticle 7 paragraphe 4 du règlement (CE) no 1162/95 de la Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 30 janvier 1998. (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 154 du 15. 6. 1976, p. 11. (4) JO L 117 du 24. 5. 1995, p. 2. (5) JO L 135 du 27. 5. 1997, p. 2. 30. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/23 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 29 janvier 1998, fixant les restitutions à l’exportation du riz et des brisures ANNEXE Code produit Destination (1) (en écus / t) Montant des restitutions Code produit Destination (1) (en écus / t) Montant des restitutions 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 05 01 05 01 02 03 05 01 05 01 02 03 05 97,00 97,00 97,00 (cid:190) 97,00 97,00 97,00 (cid:190) 97,00 97,00 97,00 (cid:190) 97,00 97,00 97,00 (cid:190) 121,00 127,00 132,00 121,00 121,00 121,00 121,00 127,00 132,00 121,00 121,00 121,00 121,00 127,00 132,00 121,00 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 05 04 (cid:190) 01 02 03 05 01 05 (cid:190) 01 02 03 05 01 05 (cid:190) 01 02 03 05 01 05 (cid:190) 04 (cid:190) (cid:190) 121,00 121,00 127,00 (cid:190) 121,00 127,00 132,00 121,00 121,00 121,00 (cid:190) 121,00 127,00 132,00 121,00 121,00 121,00 (cid:190) 121,00 127,00 132,00 121,00 121,00 121,00 (cid:190) 127,00 (cid:190) (cid:190) (1) Les destinations sont identifiées comme suit: 01 le Liechtenstein, la Suisse et les territoires des communes de Livigno et de Campione d’Italia, 02 les zones I, II, III, VI, Ceuta et Melilla, 03 les zones IV, V, VII c), le Canada et la zone VIII à l’exclusion du Surinam, de la Guyana et de Madagascar, 04 Ceuta et Melilla: restitution fixée dans le cadre de la procédure prévue à l’article 7 paragraphe 4 du règlement (CE) no 1162/95 pour une quantité de 1 000 tonnes, 05 les destinations visées à l’article 34 du règlement (CEE) no 3665/87 de la Commission, modifié. NB: Les zones sont celles délimitées à l’annexe du règlement (CEE) no 2145/92 de la Commission, modifié


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 44/98 af Klaus REHDER til Kommissionen. Statstilskud til italienske speditører

text: C 223/92 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 17. 7. 98 Den sammenligning, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem i sin forespłrgsel drager mellem denne sag og Jugoslaviens udelukkelse fra Europamesterskabet i fodbold i 1992, synes ikke helt relevant, eftersom beslutningen om at udelukke Jugoslavien blev truffet af FIFA og ikke af EU, og eftersom der herskede usikkerhed om, hvorvidt den stat, som det jugoslaviske landshold repr(cid:230)senterede, stadig eksisterede. (98/C 223/116) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0044/98 af Klaus Rehder (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Statstilskud til italienske speditłrer Italien har for 1997 ydet de italienske transportvirksomheder statsstłtte p(cid:229) ca. 110 mio ecu (50 mio i nedslag p(cid:229) bilafgift, 16 mio i yderligere skattefradrag, 29 mio til neds(cid:230)ttelse af vejafgifter, 15 mio i socialforsikringsbonus). Ogs(cid:229) for 1998 har de italienske transportvirksomheder stillet den italienske regering lignende krav om statstilskud. 1. Anser Kommissionen disse statstilskud for at v(cid:230)re konkurrenceretligt harmlłse? Hvad har Kommissionen hidtil foretaget sig, hvis den er af den opfattelse, at disse former for statstilskud 2. ikke er forenelige med EU(cid:146)s konkurrenceret? Overvejer Kommissionen at fłre klage mod Italien p(cid:229) grund af overtr(cid:230)delse af konkurrencebestemmel- 3. serne? Er denne form for statstilskud efter Kommissionens opfattelse forenelig med EU(cid:146)s m(cid:229)l, som er at oml(cid:230)gge 4. transporten fra vej til jernbane? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. marts 1998) Kommissionen har ved gentagne lejligheder vurderet, om den statsstłtte, der er ydet den italienske vejtransportsektor, har v(cid:230)ret i overensstemmelse med relevant f(cid:230)llesskabslovgivning, og resultatet af disse vurderinger har v(cid:230)ret en r(cid:230)kke beslutninger fra Kommissionens side, hvoraf de tre er blevet henvist til Domstolen eller til den fłrste retsinstans i 1997. Kommissionen er imidlertid fłrst for nylig blevet gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) de ganske s(cid:230)rlige finansielle fordele, den italienske vejtransportsektor har opn(cid:229)et, og som det (cid:230)rede medlem henviser til. Disse fordele er ved at blive n(cid:230)rmere undersłgt af Kommissionen i medfłr af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92-93. Da proceduren er blevet iv(cid:230)rksat, kan Kommissionen ikke nu afgive kommentarer til sagen og navnlig slet ikke give offentligheden noget indtryk af, om disse forholdsregler stemmer overens med F(cid:230)llesskabets konkurren- cebestemmelser. N(cid:229)r de p(cid:229)g(cid:230)ldende afgłrelser er truffet, vil de blive meddelt p(cid:229) s(cid:230)dvanlig vis. (98/C 223/117) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0046/98 af Ian White (PSE) til Kommissionen (29. januar 1998) Om: Afklaring vedrłrende Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/83/EF af 19. december 1996 I artikel 2, stk. 3, i direktiv 94/35/EF som (cid:230)ndret ved artikel 1, nr. 2, i direktiv 96/83/EF (1) henvises der til słdemidler i levnedsmidler til sp(cid:230)dbłrn og sm(cid:229)błrn


title: WRITTEN QUESTION No. 7/98 by Alexandros ALAVANOS to the Commission. Further training of primary school teachers who have graduated from teacher-training colleges

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Greece
allowances and expenses
continuing education
employment aid
pay
recognition of diplomas
teacher training

text: 17. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities C 223/81 (98/C 223/100) WRITTEN QUESTION E-0007/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (29 January 1998) Subject: Further training of primary school teachers who have graduated from teacher-training colleges The further training of primary school teachers in Greece is important for their professional status as it puts the qualifications of college-trained teachers on a par with those of their university-graduate colleagues. It is funded from Action 1. 3. a of the (cid:145)General and Technical Education(cid:146) subprogramme under the (cid:145)Education and Initial Vocational Training(cid:146) programme. There are, however, problems in the implementation of the measure in terms of the small number of teachers who undergo the training, the travelling and expenses involved. 1. Since seminars are given at the end of teaching, could there not be more decentralized training centres to reduce the distance to be travelled; some participants have to travel more than 100 km? 2. Could financial compensation be provided for those undergoing training or those who have to travel long distances, particularly for unemployed college-trained teachers? Answer given by Mr Flynn on behalf of the Commission (9 March 1998) According to the structural funds regulations, the responsibility for the execution of the various actions belongs to the national authorities. Nevertheless, the Commission would like to inform the Honourable Member that training seminars are decentralised to the degree that the universities, responsible implementing agencies for this action, consider necessary and feasible, taking into consideration the quality of the training offered. Although both the remuneration and the travel costs of the trainees are eligible expenditure according to Article 2 of Council Regulation (EEC) No 2084/93 of 20 July 1993 amending Regulation (EEC) No 4255/88 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the European social fund (1) only travel costs are covered by the programme in this action. The main reason for that is the high cost of the operation, resulting from the number of the trainees (about 16 000) and the hours of training (different categories according to their practical experience). (1) OJ L 193, 31. 7. 1993. (98/C 223/101) WRITTEN QUESTION E-0008/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (29 January 1998) Subject: Construction of hydroelectric plants in Arcadia The Ministries of Agriculture and Development have decided to give over an area of 1. 8 hectares along the River Lousio in Arcadia for the construction of two hydroelectric plants. Both the authorities and inhabitants of Arcadia fear for the imminent destruction of an environment of exceptional beauty, for the survival of a rare species of trout that lives in the waters of the river, the numerous monuments from the Byzantine and post-Byzantine eras in the region, the ruins of two sanctuaries from the 5th and 4th centuries B. C. and hydroelectric installations of the pre-industrial period. A recent decision by the Ministry of Culture designated the area an (cid:145)integral archaeological site(cid:146) while the EU has provided funds for an open-air water-power museum. Have environmental studies been carried out for this specific hydroelectric project which take account of the special historical and environmental significance of the area?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 60/98 van Allan MACARTNEY aan de Commissie. Gebruik van methylbromide in de landbouw

eurovoc_concepts:
chemical salt
dangerous substance
glasshouse cultivation
intensive farming
marketing
ozone
pesticide
pollution control measures


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council recommendation relating to the keeping of wild animals in zoos (COM(95)0619 C4-0103/96 95/ 0333(SYN))


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 226/98, annettu 29 päivänä tammikuuta 1998, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2504/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import
sorghum
tariff reduction

text: 30. 1. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 23/17 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 226/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, durran tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2504/97 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 2504/97 (3) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimm(cid:132)isalennusta durran tuontitullista Espanjaan, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukai- sesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/ 92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennuksen vahvistamisesta; t(cid:132)ss(cid:132) erityisesti otettava vahvistamisessa asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekij(cid:132), perusteet; huomioon on jonka suuruinen tai sit(cid:132) alhaisempi, tarjous tuontitullin on enimm(cid:132)isalennuksen edell(cid:132) tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan t(cid:132)m(cid:132)nhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, ett(cid:132) tuontitullin enimm(cid:132)isalennukseksi olisi vahvistettava 1 ja artiklassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2504/97 tarkoittaman tarjouskil- pailun rajoissa 23. 1. 1998–29. 1. 1998 j(cid:132)tettyjen tarjousten osalta enimm(cid:132)isalennukseksi vahvistetaan 59,51 ecua tonnia kohti 25 000 tonnin koko- naism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti. tuontitullin durran 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 345, 16. 12. 1997, s. 25 (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4 (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: QUESTION ECRITE no 46/98 de Ian WHITE à la Commission. Clarification de la directive 96/83/CE du Parlement européen et du Conseil du 19 décembre 1996

eurovoc_concepts:
baby food
consumer protection
early childhood
foodstuff
foodstuffs legislation
sweetener


title: RÈGLEMENT (CE) N° 232/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz

text: L 23/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 1. 98 RÈGLEMENT (CE) No 232/98 DE LA COMMISSION du 29 janvier 1998 fixant les restitutions applicables à l’exportation des produits transformés à base de céréales et de riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 13 paragraphe 3, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le règlement décembre 1995, portant organisation commune du marché du riz (3), modifié par (CE) no 192/98 (4), et notamment son article 13 paragraphe 3, le règlement considérant que, aux termes de l’article 13 du règlement (CEE) no 1766/92 et de l’article 13 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l’article 1er de ces règlements et les prix de ces produits dans la Commu- nauté peut être couverte par une restitution à l’exporta- tion; considérant que, en vertu de l’article 13 du règlement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent être fixées en prenant en considération la situation et les perspectives d’évolution, d’une part, des disponibilités en céréales, en riz et en brisures de riz ainsi que de leur prix sur le marché de la Communauté et, d’autre part, des prix des céréales, du riz, des brisures de riz et des produits du secteur des céréales sur le marché mondial; que, en vertu de ces mêmes articles, il importe également d’assurer aux marchés des céréales et du riz une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges et, en outre, de tenir compte de l’aspect écono- mique des exportations envisagées et de l’intérêt d’éviter des perturbations sur le marché de la Communauté; (CE) no 1518/95 de la considérant que le règlement Commission (5), modifié par (CE) no le 2993/95 (6), relatif au régime d’importation et d’exporta- tion des produits transformés à base de céréales et de riz, a, dans son article 4, défini les critères spécifiques dont il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits; règlement (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (5) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 du 23. 12. 1995, p. 25. considérant qu’il convient de graduer la restitution à accorder à certains produits transformés en fonction, suivant les produits, de leur teneur en cendres, en cellu- lose brute, en enveloppes, en protéines, en matières grasses ou en amidon, cette teneur étant particulièrement significative de la quantité de produit de base réellement incorporée dans le produit transformé; considérant que, en ce qui concerne les racines de manioc et autres racines et tubercules tropicaux, ainsi que leurs farines, l’aspect économique des exportations qui pourraient être envisagées, compte tenu en particulier de la nature et de l’origine de ces produits, ne nécessite pas actuellement la fixation d’une restitution à l’exportation; que, pour certains produits transformés à base de céréales, la faible importance de la participation de la Commu- nauté au commerce mondial ne rend pas actuellement nécessaire la fixation d’une restitution à l’exportation; considérant que la situation du marché mondial ou les exigences spécifiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination; considérant que la restitution doit être fixée une fois par mois; qu’elle peut être modifiée dans l’intervalle; considérant que certains produits transformés à base de maïs peuvent subir un traitement thermique qui risque de conduire à l’octroi d’une restitution ne correspondant pas à la qualité du produit; qu’il convient de préciser que ces produits, contenant de l’amidon prégélatinisé, ne peuvent bénéficier de restitutions à l’exportation; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l’exportation des produits visés à l’ar- ticle 1er paragraphe 1 point d) du règlement (CEE) no 1766/92 et à l’article 1er paragraphe 1 point c) du règle- ment (CE) no 3072/95 et soumis au règlement (CE) no 1518/95 sont fixées conformément à l’annexe du présent règlement. 30. 1. 98 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/25 Le présent règlement entre en vigueur le 30 janvier 1998. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 janvier 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 29 janvier 1998, fixant les restitutions applicables à l’exportation des produits transformés à base de céréales et de riz ANNEXE (en écus/t) (en écus/t) Code produit 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montant des restitutions 32,26 27,65 27,65 17,96 12,21 29,20 29,20 41,47 32,26 27,65 27,65 32,19 18,55 8,17 12,21 17,96 32,44 25,95 8,17 36,86 29,95 17,96 17,96 23,94 19,15 25,95 27,57 Code produit 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montant des restitutions 34,56 26,50 8,17 8,01 8,01 2,00 5,76 14,26 21,31 16,02 16,02 36,86 36,86 36,86 36,86 33,44 33,44 0,00 40,30 30,85 40,30 30,85 30,85 40,30 30,85 42,22 29,31 30,85 (1) Aucune restitution n’est accordée pour les produits ayant reçu un traitement thermique entraînant une prégélatinisation de l’amidon. (2) Les restitutions sont accordées conformément au règlement (CEE) no 2730/75 du Conseil (JO L 281 du 1. 11. 1975, p. 20), modifié. NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié


title: PREGUNTA ESCRITA n. 6/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Restitución de las subvenciones concedidas para inversiones en Portugal

eurovoc_concepts:
Alentejo
EU aid
State aid
agro-industry
bankruptcy
fruit
investment aid
production aid
redemption
vegetable

text: C 323/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 10. 98 Respuesta comu· n a las preguntas escritas E-4213/97 y E-4214/97 dada por el Sr. Monti en nombre de la Comisio·n (6 de abril de 1998) Tal como se indico· en la respuesta conjunta a las preguntas escritas E-4208/97 a 4211/97 de Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a (1), la Comisio·n, tras la sentencia de 26 de octubre de 1996 (asunto C-317/94) Elida Gibbs, escribio· a todos los Estados miembros y decidio· iniciar o continuar varios procedimientos del art(cid:14)·culo 169 del Tratado, en especial respecto a los Estados miembros mencionados por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. La Comisio·n recuerda que, en el sistema del Tratado, el Tribunal de Justicia es competente para interpretar el derecho comunitario existente y no le corresponde ›y a fortiori todav(cid:14)·a menos a sus funcionarios› hacer caso omiso de las sentencias que pronuncia. No obstante, en la medida en que algunos Estados miembros, como ocurre en este caso concreto, planteen dificultades de aplicacio·n de una sentencia, la Comisio·n no puede negarse a que en los comite·s ad hoc se mencionen estas dificultades. As(cid:14)·, el problema evocado se discutio· en el comite· del IVA. En la fase actual, la Comisio·n no esta· preparando ninguna propuesta en la materia a la que se refiere Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a. Es evidente que si se adoptara una iniciativa se consultar(cid:14)·a, como siempre suele hacerse, a los medios econo·micos, en especial mediante los dicta·menes del Parlamento y del Comite· Econo·mico y Social, los contactos que regularmente se mantienen con estos medios. (1) DO C 223 de 17. 7. 1998, p. 72. (98/C 323/24) PREGUNTA ESCRITA E-0006/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisio·n (29 de enero de 1998) Asunto: Restitucio·n de las subvenciones concedidas para inversiones en Portugal Segu·n noticias publicadas por la prensa portuguesa, la compan(cid:152)(cid:14)·a Cap Verde ha recibido tanto elevadas subvenciones estatales de Portugal como financiacio·n comunitaria para que invierta en la produccio·n de fruta y verdura en la regio·n de Alentejo, en Portugal. La empresa Odefruta, radicada en Odemira para la realizacio·n de un programa de inversiones financiado por la UE, quebro· en 1993, dejando fuertes deudas y productores sin pagar y, adema·s de haber provocado considerables dan(cid:152)os ecolo·gicos. Dado que, segu·n la pra·ctica comunitaria, existe una cla·usula en virtud de la cual las empresas subvencionadas por la UE esta·n obligadas a restituir los fondos percibidos en caso de cese de su actividad, ¿puede decir la Comisio·n: 1. si ha habido una investigacio·n comunitaria acerca de la empresa Odefruta, y cua·les han sido los resultados de la misma; 2. si existen cla·usulas nacionales o comunitarias similares en el caso de Odefruta; 3. si ha iniciado algu·n procedimiento para recuperar los fondos concedidos a la empresa Odefruta; 4. que· medidas ha tomado para comprobar en el futuro los casos de empresas subvencionadas que no puedan garantizar suficientemente la continuidad de sus operaciones y la sana gestio·n de las subvenciones percibidas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisio·n (27 de febrero de 1998) La Comisio·n, mediante su Decisio·n de 21 de noviembre de 1991, aprobo· el programa operativo sobre el desarrollo de la zona del Mira, en la regio·n portuguesa del Alentejo, donde se situ·a el proyecto de la empresa Odefruta, objeto de la pregunta formulada por Su Sen(cid:152)or(cid:14)·a


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 48/98 von Jesús CABEZÓN ALONSO an die Kommission. Unterstützung des Friedensprozesses in Guatemala

eurovoc_concepts:
Guatemala
development aid
economic cooperation
financial cooperation
humanitarian aid
institutional cooperation
international agreement
peacekeeping
support policy

text: C 196/112 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften 22. 6. 98 Kann die Kommission, falls die genannte Ma(cid:223)nahme durchgefu¤hrt werden sollte, mitteilen, welche politischen, wirtschaftlichen und handelspolitischen Folgen dies im Rahmen der Beziehungen der Europa¤ischen Union zum Ko¤nigreich Marokko haben wu¤rde und welches insbesondere die rechtlichen und finanziellen Folgen im Rahmen des Fischereiabkommens sein wu¤rden? Antwort von Frau Bonino im Namen der Kommission (12. Februar 1998) Die Gemeinschaft hat der Erhaltung und rationellen Bewirtschaftung der Fischereiressourcen immer eine hohe Priorita¤t eingera¤umt. Im Rahmen des Abkommens mit Marokko hat sie sich verpflichtet, in Absprache mit ihrem Partner eine Politik in die Wege zu leiten, die die langfristige U¤ berlebensfa¤higkeit dieses Sektors und insbesondere der fu¤r die Flotten beider Vertragsseiten besonders wichtigen Fischerei auf Kopffu¤(cid:223)er gewa¤hrlei- sten kann. In diesem Zusammenhang ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die biologische Schonzeit nur eine Ma(cid:223)nahme von vielen zum Schutz dieser Ressource ist. Die Kommission hat im Prinzip nichts gegen eine Schonzeit einzuwenden, die doppelt so lang ist, wie im Abkommen vorgesehen. Eine solche Verla¤ngerung der Schonzeit mu(cid:223) aber im Rahmen der Erhaltungsma(cid:223)nahen durchgefu¤hrt werden, zu denen sich Marokko verpflichtet hat und die sich, im Interesse beider Parteien, auf seine industrielle und handwerkliche Flotte fu¤r den Fang von Kopffu¤(cid:223)ern beziehen mu¤ssen. Dies war der von der Gemeinschaft im Gemischten Ausschu(cid:223) am 3. und 4. Dezember 1997 vertretene Standpunkt. Bezu¤glich der einseitigen Anwendung der Verla¤ngerung der biologischen Schonzeit durch Marokko bemu¤ht sich die Kommission gema¤(cid:223) der hierzu am 18. Dezember 1997 vom Rat verabschiedeten Erkla¤rung weiterhin, um die Einhaltung der eingegangenen Verpflichtungen zu gewa¤hrleisten. (98/C 196/156) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0048/98 von Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Unterstu¤tzung des Friedensprozesses in Guatemala Seit der Unterzeichnung der Friedensabkommen durch die Regierung Guatemalas und die URNG ist ein Jahr vergangen. In welchem Umfang hat die Europa¤ische Union in diesem Jahr Mittel als Beitrag zur Umsetzung des Inhalts dieser Friedensabkommen aufgewendet? Ist die Hilfe der Europa¤ischen Union an die Umsetzung bestimmter Inhalte der genannten Friedensabkommen geknu¤pft? (98/C 196/157) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0049/98 von Jesu· s Cabezo·n Alonso (PSE) an die Kommission (29. Januar 1998) Betrifft: Einhaltung der Friedensabkommen in Guatemala Seit der Unterzeichnung der Friedensabkommen in Guatemala ist ein Jahr vergangen. Hat die Kommission u¤berpru¤ft, inwieweit der Inhalt dieser Friedensabkommen inzwischen umgesetzt wurde? Wenn ja, mit welchem Ergebnis? Zu welchen Schlu(cid:223)folgerungen ist die Kommission gelangt? Gemeinsame Antwort von Herrn Mar(cid:14)·n im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0048/98 und E-0049/98 (18. Februar 1998) Die Kommission hat durch ihr Bu¤ro in Guatemala das ganze Jahr 1997 u¤ber genau verfolgt, ob die Regierung Guatemalas die in den verschiedenen Teilabkommen enthaltenen Verpflichtungen erfu¤llt. Ihre Einscha¤tzung deckt sich vollkommen mit der ju¤ngsten Evaluierung der Delegationsleiter vom 23. Dezember 1997, die mit der U¤ berwachung der Durchfu¤hrung des Friedensprozesses in Guatemala beauftragt sind