title: Kommissionens förördning (EG) nr 18/98 av den 7 januari 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien

text: L 4/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 18/98 av den 7 januari 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rep av syntet- fibrer med ursprung i Indien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artikel 7 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och med beaktande av följande: A. FÖRFARANDE (1) bevisning I juni 1997 avslutades ett antidumpningsförfarande rörande import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien utan att åtgärder infördes, eftersom, även om vissa faktorer tycktes tyda på att skada förelåg, de totala skadliga verkningarna av den dumpade importen inte var tillräckligt fastställda för att det skulle vara motiverat att införa åtgärder på grundval av de tillgängliga uppgifterna avseende undersök- ningsperioden. Uppgifter som kommissionen senare fick tillgång till innehöll emellertid tillräck- lig gemenskapsindustrins situation hade försämrats ytterligare till följd av den fortsatt dumpade importen från Indien. Under dessa speciella omständigheter och mot bakgrund av att de nya uppgifterna i beaktande inom ramen för det ovannämnda förfa- randet beslutade kommissionen att inleda ett nytt antidumpningsförfarande i enlighet med artikel 5. 6 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grund- förordningen). Genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning(3) i juli 1997 meddelades att detta förfarande skulle inledas. inte kunde tas om att (2) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare, exportörer och importörer som den visste berördes samt företrädarna för exportlandet om att ett förfa- rande skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda. (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 317, 6. 12. 1996, s. 1. (3) EGT C 201, 1. 7. 1997, s. 8. (3) (4) (5) (6) (7) Kommissionen sände frågeformulär till alla expor- törer och importörer som den visste berördes och mottog svar från en indisk exporterande tillverkare. Ingen av importörerna besvarade kommissionens frågeformulär. Med hänsyn till det stora antal gemenskapstillver- kare som stödde förfarandet beslutade kommis- sionen att i enlighet med artikel 17 i grundförord- ningen undersöka skadan på grundval av ett urval frågeformulär gemenskapstillverkare. Detaljerade sändes till dessa utvalda gemenskapstillverkare, och de lämnade uppgifter. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för det prelimi- nära fastställandet av dumpning och skada och genomförde hos följande företag: undersökningar platsen på Gemenskapstillverkare — Randers (Danmark) — Oliveira SA (Portugal) — Verto Portugal (Portugal) — Bihr Frères (Frankrike) — Quintas & Quintas (Portugal) — Cotesi (Portugal) — Sicor (Portugal) — Geo Gleistein & Sohn (Tyskland) Tillverkare/exportör — Garware-Wall Ropes Limited, Pune, Indien Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 juli 1996 till och med den 31 maj 1997 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med den 1993 till och med utgången av under- sökningsperioden. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDER- SÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning Den produkt som är föremål för undersökning är även flätade och surrningsgarn och tågvirke, impregnerade, belagda med gummi eller plast, av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5g/m), flätat och annat, samt av överdragna eller 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/29 (8) (9) (10) andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester, med en längdvikt av mer än 50 000decitex (5 g/m), flätat eller annat. Produkten omfattas av KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19. Produkten har ett stort antal marina och industri- ella inom sjöfart (framför allt för förtöjning) och fiskeindustri. användningsområden, särskilt Den tillverkas i många olika typer som skiljer sig åt i fråga om råvarans sammansättning och det antal parter som repen består av. 2. Likadan produkt Undersökningen visade att de olika typer av rep av syntetfibrer som säljs i Indien har samma fysiska egenskaper och användning som de som exporteras till gemenskapen. De rep som tillverkas i gemen- skapen och de som exporteras från Indien till gemenskapen har också samma egenskaper och konkurrerar med varandra. Därför dras slutsatsen att de måste anses vara likadana produkter enligt artikel 1. 4 i grundförordningen. C. DUMPNING 1. Normalvärde För att kunna fastställa normalvärde undersökte kommissionen först huruvida den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska representativ enligt artikel 2. 2 i försäljning var grundförordningen, den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Denna undersökning visade att den samarbetsvilliga tillverkarens inhemska försäljning av rep av syntetfibrer var representativ. dvs. huruvida exporterande inhemska (11) Kommissionen undersökte sedan huruvida den sammanlagda varje produkttyp som exporterades till gemenskapen var representativ, dvs. huruvida volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av försäljningsvo- lymen för motsvarande typ som exporterades till gemenskapen. försäljningen av (12) För de produkttyper som uppfyllde detta villkor undersökte kommissionen sedan, genom att fast- ställa andelen lönsam försäljning av varje produkt- typ, om den inhemska försäljningen av produkt- typen i fråga kunde anses ha ägt rum vid normal handel. fall där volymen av I en produkttyp till priser över kostnaden per enhet utgjorde mindre än 80 % men mer än 10 % av den försäljningen av enbart. Om volymen totala försäljningsvolymen fastställdes normalvärdet för denna typ på grundval av det vägda genomsnitt- liga priset vid lönsamma inhemska försäljnings- den transaktioner inhemska försäljningen av en viss produkttyp till priser över kostnaden per enhet utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen ansågs den inhemska försäljningen som otillräcklig enligt artikel 2. 4 i grundförordningen, och den beaktades därför inte. av fall där inte fanns någon handel otillräcklig ingen eller konstruerades I inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp förekom vid normalvärdet, normal eftersom det annan samarbetsvillig tillverkare i Indien, i enlighet med artikel 2. 3 och 2. 6 b i grundförordningen på grundval av samtliga produktionskostnader samt försäljnings- och andra allmänna kostnader som den exporterande tillverkaren haft för tillverkningen av produkttypen i fråga för försäljning på den inhemska marknaden, plus en vinstmarginal grundad på denna tillverkares lönsamma försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden. och administrationskostnader 2. Exportpris (13) Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillver- karens exportförsäljning till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer, fastställdes export- priset i enlighet med artikel 2. 8 i grundförord- ningen på grundval av de priser som faktiskt beta- av dessa oberoende lades eller kunder. skulle betalas 3. Jämförelse (14) säkerställa en rättvis För att jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstate- rades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar beviljades försäkring, indirekta skatter, och rabatter. för avgifter tullklarering och hantering samt transport, för importavgifter, kreditkostnader för (15) Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att en justering borde beviljas för import- avgifterna på den importerade råvaran. Denna juste- ring beviljades när de tullar som det kunde visas hade betalats för importerade råvaror som fysiskt ingick i den produkt som såldes på den inhemska marknaden bevisligen återbetalades när produk- terna exporterades. L 4/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 Företaget begärde också en justering för fysiska egenskaper, eftersom vissa av de rep som exporte- rades till gemenskapen innehöll en liten andel avfall. Denna begäran avvisades i enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen, eftersom företaget inte kunde visa att denna fysiska olikhet hade påverkat försäljningspriserna. också, med motiveringen att En justering för olikheter avseende andra faktorer begärdes den inhemska marknadens infrastruktur kräver ett nät av upplag över hela landet, vilket påverkar prisernas jämförbarhet. Företaget kunde dock varken kvanti- fiera de kostnader som denna infrastruktur gav upphov till eller visa hur dessa kostnader påverkade priserna. Denna begäran avvisades sålunda. 4. Dumpningsmarginal (16) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för motsva- rande produkttyp. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom; dumpningsmargi- nalen motsvarande det belopp med vilket normal- värdet översteg priset vid export till gemenskapen. (19) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt fritt gemenskapens i procent av priset gräns, före tull, uppgick till 96,4 %. av förseningar i de nationella tullmyndigheternas rapportering. För att inte eventuellt bristande samarbete skulle belönas, fastställdes dumpningsmarginalen för icke samarbetande parter på den produkttyp som före- föll vara dumpad i störst utsträckning, förutsatt att detta inte gav en lägre dumpningsmarginal än den som fastställts för denna producent. Denna margi- nal, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, före tull, är 251 %. D. GEMENSKAPSINDUSTRIN (18) De gemenskapstillverkare som stödde förfarandet stod för omkring 96 % av gemenskapens tillverk- ning av den berörda produkten och utgjorde därmed gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundförordningen. E. SKADA 1. Inledande anmärkningar För att inom ramen för detta förfarande fastställa skada analyserade kommissionen såsom anges i punkt 6 uppgifter avseende perioden från och med 1993 till och med maj 1997. Vad beträffar skadein- dikatorernas utveckling under den undersökta perioden använde kommissionen emellertid, för att kunna göra en jämförelse mellan olika år, siffrorna avseende undersökningsperiodens elva månader (sex månader 1996 och fem månader 1997) som grund för att extrapolera siffrorna för en tolvmåna- dersperiod. (17) För exporterande tillverkare som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller gav sig till känna på annat sätt fastställdes dumpningsmargi- nalen i enlighet med artikel 18. 1 i grundförord- ningen på grundval av tillgängliga uppgifter. (20) Geografiskt omfattade undersökningen gemen- skapen i dess sammansättning då förfarandet inled- des, dvs. gemenskapen med femton medlemsstater. 2. Inhämtande av uppgifter om skada För att fastställa graden av samarbetsvilja gjordes en jämförelse mellan Eurostats uppgifter och den volym som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren uppgivit sig exportera till gemenska- pen. Denna jämförelse visade att graden av samar- betsvilja var hög. Under undersökningens gång har kommissionens emellertid fastställt att den volym tillverkaren av den som den samarbetsvilliga berörda produkten uppgivit sig exportera från Indien till gemenskapen var högre än importvo- lymen enligt Eurostats uppgifter, kanske på grund och försäljning (21) Kommissionen begärde och erhöll uppgifter om tillverkning, sysselsättning (allmänna uppgifter) från samtliga tillverkare som stödde förfarandet. Med hänsyn till det stora antal tillverkare som ingick i gemenskapsindustrin base- rade kommissionen de återstående skadeindikato- rerna priser, lönsamhet, produktionskostnad, lager och investe- ringar) på uppgifter från ett urval gemenskapstill- verkare (stickprovsbaserade uppgifter). kapacitetsutnyttjande, (kapacitet, 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/31 Urvalet gjordes i enlighet med artikel 17 i grund- förordningen på grundval av geografiskt läge och företagens storlek med avseende på tillverkning och försäljning, och det omfattar både stora och små fö- retag. Det bör vidare noteras att mer än hälften av gemenskapens tillverkning är lokaliserad till en en- da medlemsstat. Trots detta tog kommissionen även med tillverkare från andra medlemsstater i urvalet. De utvalda företagen stod för 47 % av gemenska- psindustrins tillverkning och 44 % av dess försälj- ning av den berörda produkten under undersök- ningsperioden. (22) 3. Förbrukning i gemenskapen Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av allmänna uppgifter om gemenskapsin- dustrins försäljningsvolym och uppgifter från Euro- stat om importvolymen. Vad beträffar import med ursprung i Indien justerades uppgifterna från Euro- stat med hänsyn till uppgifter som lämnats av den indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren och kontrollerats av kommissionen. Försäljningsvo- lymen för de gemenskapstillverkare som inte sam- arbetade vid förfarandet uppskattades på grundval av tillgängliga uppgifter till 4 % av samtliga ge- menskapstillverkares sammanlagda försäljning. På denna grundval konstaterades att förbrukningen i gemenskapen ökade från 21 820 ton 1993 till 26 405 ton 1995 och därefter var relativt stabil med en förbrukning på 27 049 ton under undersök- ningsperioden, vilket motsvarar en ökning på totalt 24 % under den undersökta perioden. berörda samarbetsvilliga der undersökningsperioden jämförde kommissio- nen de utvalda gemenskapstillverkarnas priser med den exportörens jämförbara priser i gemenskapen. På grund av det stora antalet olika typer av rep av syntetfibrer gjor- des prisjämförelsen på grundval av ett urval trans- aktioner som motsvarade omkring 70 % av voly- men av gemenskapstillverkarnas försäljning av alla typer av rep av syntetfibrer. I fråga om gemenskapsindustrin beaktades de pri- ser som togs ut vid försäljning till oberoende kun- der, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Ex- portörernas försäljningspriser (cif fritt gemenska- pens gräns) justerades för att ta hänsyn till betalda tullar och till kostnader efter importen. Transaktio- nerna avseende de utvalda produkttyperna motsva- rade en stor del av den totala volymen av importen från Indien till gemenskapen under undersöknings- perioden. Jämförelsen avsåg i samtliga fall priserna efter rabatter och avdrag, i jämförbara handelsled. Resultaten av jämförelsen (som gjordes på grundval av genomsnittliga värden) visade att prisunderskri- dandemarginalerna, uttryckta i procent av gemen- försäljningspriser, skapsindustrins genomsnittliga under undersökningsperioden varierade mellan 0 % och 38 %, med ett totalt vägt genomsnitt på 16 %. Skillnaderna mellan dessa marginaler åter- speglar det stora antalet typer av rep som omfattas av definitionen av den berörda produkten. 6. Gemenskapsindustrins situation 4. Den dumpade importens volym och mark- nadsandel a) Tillverkning (allmänna uppgifter) (23) Den totala volymen av all dumpad import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien ökade kraftigt under den undersökta perioden, från 440 ton 1993 till 1 342 ton 1996, och minskade sedan något till 1 239 ton under undersökningsperioden. Totalt sett ökade den dumpade importens volym med 182 % mellan 1993 och undersökningsperioden. (25) Gemenskapsindustrins tillverkning av den berörda produkten ökade under den undersökta perioden, från 19 465 ton 1993 till 22 373 ton under under- sökningsperioden, vilket motsvarar en sammanlagd ökning på 15 %. Tillverkningen bör jämföras med förbrukningen i gemenskapen, som ökade med 24 % under den undersökta perioden. Marknadsandelen för rep av syntetfibrer som im- porterats från Indien ökade avsevärt mellan 1993 och undersökningsperioden, från 2 % 1993 till 5,1 % 1996, och minskade sedan något till 4,6 % under undersökningsperioden. 5. Priser för den dumpade importen (24) För att fastställa om den exporterande tillverkaren sålde till lägre priser än gemenskapstillverkarna un- b) Gemenskapsindustrins männa uppgifter) försäljningsvolym (all- (26) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på ge- menskapsmarknaden ökade under den undersökta perioden, från 19 179 ton 1993 till 20 784 ton un- der undersökningsperioden, vilket motsvarar en sammanlagd ökning på 8 %. Denna utveckling vi- sar att gemenskapstillverkarnas försäljning inte följ- de förbrukningen, som ökade med 24 % under den undersökta perioden. L 4/32 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 c) Marknadsandel (allmänna uppgifter) f) Lager (stickprovsbaserade uppgifter) (27) utveckling Försäljningsvolymens jämförd med utvecklingen av den synliga förbrukningen i ge- menskapen visar att gemenskapstillverkarnas mark- nadsandel minskade under den undersökta perio- den. Gemenskapstillverkarnas marknadsandel var 88 % 1993, 77,5 % 1995, 78,6 % 1996 och 76,8 % under undersökningsperioden. Den sammanlagda marknadsandelsförlusten uppgick till 11 procenten- heter mellan 1993 och undersökningsperioden. Vi- dare bör det noteras att gemenskapsindustrin förlo- rade en marknadsandel motsvarande 10 procenten- heter mellan 1993 och 1995, vilket är den period då importen från Indien ökade särskilt mycket. Un- der 1996 ökade gemenskapsindustrins marknadsan- del något, men under undersökningsperioden var den återigen på tillbakagång. (30) Undersökningen visade att den berörda produkten vanligen tillverkas på beställning i gemenskapen. Gemenskapstillverkarna hade därför i allmänhet in- ga betydande lager, även om det ibland förekom la- ger av produkter som beställts men ännu inte sålts. g) Investeringar (stickprovsbaserade uppgifter) (31) De årliga investeringarna hos företagen i stickpro- vet ökade genomgående, från 549 996 ecu 1993 till 1 033 882 ecu under undersökningsperioden. Detta motsvarar en total ökning på 88 %. Det bör noteras att denna avsevärda ökning till större delen kan hänföras till investeringar i ersättningsmaskiner un- der den undersökta perioden inom ramen för ett övergripande omstruktureringsprogram. d) Sysselsättning (allmänna uppgifter) h) Produktivitet (stickprovsbaserade uppgifter) (28) Sysselsättningen i gemenskapsindustrin för den be- rörda produkten minskade under den undersökta perioden. Antalet anställda minskade från 1 247 under 1993 till 1 129 under undersökningsperio- den, dvs. med 9 %. Situationen förbättrades något mellan 1995 och 1996, men under undersöknings- perioden minskade sysselsättningen igen. (32) Gemenskapsindustrins produktivitet ökade överlag från 12,45 ton per anställd 1993 till 15,2 ton per anställd under undersökningsperioden, trots en liten minskning under undersökningsperioden jämfört med 1996. Produktivitetsökningen måste ses mot bakgrund av de betydande tekniska förbät- tringarna av maskinerna för reptillverkning före och under den undersökta perioden, vilka möjlig- gjorde effektivare och mer integrerade produktions- processer. e) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande (stickprovs- baserade uppgifter) i) Prisutveckling (stickprovsbaserade uppgifter) (29) Vad beträffar kapaciteten bör det noteras att anlägg- ningarna för tillverkning av rep av syntetfibrer även används vid tillverkning av andra produkter som inte berörs av detta förfarande och som är föremål för säsongsmässiga variationer vad gäller efterfrågan på marknaden, t. ex. tvinnat garn för jordbruksända- mål. Det var därför nödvändigt att göra en uppskattning av den kapacitet som normalt utnytt- jades för gemenskapsindustrins tillverkning av den berörda produkten. På denna grundval fastställdes att kapaciteten ökade något, från 16 164 ton 1993 till 17 008 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning på 5 %. Denna ökning överensstämde med förvänt- ningarna om marknadens tillväxt (ökning av för- brukningen med 24 % under den undersökta pe- rioden). Kapacitetsutnyttjandet förblev emellertid relativt konstant under den undersökta perioden; det var 61 % 1993 och 62 % under undersöknings- perioden. (33) De vägda genomsnittliga priserna för den berörda produkten hos företagen i stickprovet vid försälj- ning på gemenskapsmarknaden varierade under den undersökta perioden men ökade med totalt 1 %. Priserna för importen från Indien ökade med 6 % under den undersökta perioden, men det bör note- ras att dessa priser i de allra flesta fall konstaterades vara avsevärt lägre än gemenskapstillverkarnas pri- ser under hela den undersökta perioden. j) Lönsamhet (stickprovsbaserade uppgifter) (34) Gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt i pro- cent av nettoförsäljningen, utvecklades från en vägd genomsnittlig förlust på 1,7 % 1993 till en vägd ge- nomsnittlig förlust på 7,1 % under undersöknings- perioden. Det bör dock noteras att den ekonomiska situationen försämrades särskilt kraftigt från 1995 och framåt, varvid förlusten ökade från 1,2 % 1995 till 7,1 % under undersökningsperioden. 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/33 7. Slutsats om skada (35) Undersökningen visade att gemenskapsindustrin under hela undersökta perioden utsattes för ett av- sevärt pristryck till följd av importen från Indien, med ett prisunderskridande på upp till 38 %. Dess- utom var gemenskapsindustrins marknadsandels- samtidigt förlust betydande (11 procentenheter) som förbrukning i gemenskapen ökade med 24 %. Sysselsättningen tycktes minska trots gemenska- psindustrins omstruktureringsinsatser. Vidare försämrades gemenskapsindustrins ekono- miska resultat kraftigt från 1995 och framåt med en vägd genomsnittlig förlust på 7,1 % av nettoförsälj- ningen under undersökningsperioden. Mot bakgrund av denna analys har kommissionen preliminärt dragit slutsatsen att gemenskapsindu- strin vållats väsentlig skada enligt artikel 3. 1 i grundförordningen. F. SKADANS ORSAKSSAMBAND (36) 1. Den dumpade importens verkan att Vid undersökningen av huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållades orsakades av den dumpade importen konstaterade kommis- sionen att den dumpade importens volym ökade kraftigt mellan 1993 och undersökningsperioden volymen av (+182 %). Det bör noteras importen från Indien till gemenskapen mer än för- dubblades mellan 1993 och 1996 och att dess sam- manlagda marknadsandel ökade med 3 procenten- heter, medan gemenskapsindustrin under samma period förlorade 10 procentenheter. Mellan 1996 och undersökningsperioden minskade importen från Indien något. Trots denna svaga minskning förblev emellertid volymen av den dumpade im- porten från Indien betydande under undersök- ningsperioden. Det noteras vidare att marknaden för rep av syntet- fibrer är priskänslig och öppen. Kommissionen fastställde att den berörda produkten bör betraktas som en råvara, och att ett nedåtriktat pristryck får en direkt verkan på marknaden. I detta sammanhang konstaterade kommissionen att priserna på importen från Indien underskred ge- menskapsindustrins priser med i genomsnitt 16 % och med som högst 38 % under undersökningspe- rioden. Under hela den undersökta perioden var dessutom priserna för importen från Indien kon- stant avsevärt lägre än gemenskapsindustrins priser. Det bör noteras att detta prisunderskridande for- tgick under undersökningsperioden, trots att den relativa minskningen av volymen av import från Indien under denna senare period. De indiska pri- serna konstaterades vidare vara marknadens lägsta under denna period. (37) Vad beträffar gemenskapsindustrins ekonomiska si- tuation var den ogynnsam redan i början av den undersökta perioden och hade försämrats avsevärt vid periodens slut. Två faser kan urskiljas. Mellan 1993 och 1995 var gemenskapsindustrins ekonomiska situation relativt stabil, även om förluster gjordes. Detta visar att ge- menskapsindustrin, när den utsattes för trycket från den dumpade importen, försökte bibehålla lönsam- heten på bekostnad av marknadsandelen. Från 1995 och framåt tvingades gemenskapsindustrin emellertid, med hänsyn till det fortgående pristryc- ket från den dumpade importen, att ändra sin pris- sättningsstrategi för att inte förlora ytterligare mark- nadsandelar och för att bibehålla tillverkningsnivån. Priserna sänktes följaktligen, och lönsamheten för- sämrades kraftigt. Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att den dum- pade importen av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. 2. Verkan av andra faktorer (38) Kommissionen undersökte huruvida den skada som gemenskapsindustrin vållats kunde ha orsakats av andra faktorer än den dumpade importen. Kom- missionen granskade särskilt utvecklingen av för- brukningen på gemenskapsmarknaden, gemenska- psindustrins livskraft, utvecklingen och verkan av import från tredje länder som inte omfattades av det aktuella förfarandet och verkan av eventuella ökningar av råvarukostnaderna. a) Förbrukning i gemenskapen (39) Förbrukningen i gemenskapen av rep av syntetfi- brer ökade med totalt 24 % mellan 1993 och un- dersökningsperioden och tenderade att stabiliseras efter 1995. Den skada som gemenskapsindustrin vållats kan alltså inte hänföras till efterfrågans utveckling. L 4/34 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 b) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft skapen, vilket var den högsta andelen för något en- skilt land. (40) Det bör erinras om att gemenskapsindustrin trots förluster i början av den undersökta perioden gjorde betydande investeringar i ersättningsmaski- ner under denna period, i syfte att anpassa sig till den tekniska utvecklingen. Dessa nya maskiner möjliggjorde en effektivare och mer integrerad pro- duktionsprocess, vilket i sin tur ledde till att pro- duktiviteten ökade avsevärt, med 22 %, mellan 1993 och undersökningsperioden. Gemenskapsin- dustrin fortsatte dessutom att satsa på forskning och utveckling och kvalitetskontroll under hela den un- dersökta perioden. Gemenskapsindustrin lyckades därför både sänka sina kostnader och höja sin kvalitet under den un- dersökta perioden. c) Import från andra tredje länder (41) Kommissionen konstaterade att den sammanlagda marknadsandelen för import från tredje länder som inte berörs av detta förfarande ökade med 8,5 % under den undersökta perioden. Kommissionen undersökte särskilt importen från Sydkorea, Norge, Polen, Ryssland och Tjeckien. Vad beträffar importen från Sydkorea inleddes ett antidumpningsförfarande den 31 juli 1997 till följd av ett klagomål som ingetts av Eurocord på gemen- skapsindustrins vägnar (1). Eftersom marknadsande- len för importen från Sydkorea ökade kraftigt un- der den undersökta perioden, från 0,4 % till 4 %, kan det inte uteslutas att importen från Sydkorea bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vål- lats. Undersökningsresultaten är emellertid ännu inte klara. Den marknadsandel som innehades av import från Norge, Ryssland och Tjeckien ökade under den un- dersökta perioden, men priserna för denna import konstaterades vara högre än priserna för importen från Indien. Priserna för importen från Polen be- fanns vara lägre än de indiska priserna endast under 1994, och marknadsandelen för denna import var konstant under den undersökta perioden. Det bör vidare noteras att priserna för importen från Indien konstaterades vara marknadens lägsta under den undersökta perioden, med undantag för 1994. Mellan 1995 och undersökningsperioden utgjorde dessutom importen från Indien 20 % av den sammanlagda volymen av importen till gemen- (1) EGT C 232, 31. 7. 1997, s. 6. d) Förändringar av råvarupriserna (42) Kommissionen undersökte också huruvida den ska- da som gemenskapsindustrin vållats kunde ha orsa- kats av ändrade råvarukostnader under den under- sökta perioden. Kommissionen konstaterade kraftiga variationer i råvarukostnaderna under den undersökta perioden. Priserna för polyeten- och polypropengranulat, de huvudsakliga råvarorna vid tillverkningen av den berörda produkten, ökade med totalt 41% respekti- ve 52 % mellan 1993 och undersökningsperioden. Eftersom råvarorna står för omkring 50 % av de to- tala produktionskostnaderna, skulle en ökning av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljnings- priser med 23 % under den undersökta perioden ha krävts för att täcka den totala ökningen av råva- rukostnaderna. Detta bör jämföras med en total ök- ning av gemenskapsindustrins försäljningspriser på 1 %. 3. Slutsats om orsakssamband (43) Även om det inte kan uteslutas att ändrade råvaru- kostnader kan ha haft en viss negativ verkan på ge- menskapsindustrins situation eller att en del av im- porten från andra tredje länder kan ha bidragit till gemenskapsindustrins minskade marknadsandel och negativa situation, inverkar detta inte på det faktum att importen av rep av syntetfibrer från In- dien i sig vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada. Denna slutsats dras särskilt mot bakgrund av att ge- menskapsindustrin förlorade marknadsandelar och försämrade sin lönsamhet, vilket sammanföll med en ökning av volymen av och marknadsandelen för importen från Indien till priser som konstant un- derskred gemenskapsindustrins priser och låg på nivåer som konstaterats vara marknadens lägsta un- der undersökningsperioden. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anmärkningar (44) Kommissionen undersökte preliminärt, på grundval av de uppgifter som lämnats, om det trots slutsat- serna om dumpning och skada fanns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta fall. 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/35 Kommissionen undersökte i detta syfte verkan av eventuella åtgärder för samtliga parter som omfatta- des av förfarandet liksom verkan för dessa parter av att inte vidta provisoriska åtgärder. 2. Inhämtande av uppgifter (45) För att kunna göra en bedömning av den sannolika verkan av att vidta åtgärder begärde kommissionen uppgifter från samtliga kända berörda parter, där- ibland parter inom industrier i tidigare förädlings- led, gemenskapsindustrin och användarindustrier. Det bör noteras att kommissionen mottog endast begränsade och allmänna svar. De parter som undersöktes inom ramen för denna analys av gemenskapens intresse tillhör följande huvudkategorier: råvarutillverkare i tidigare föräd- lingsled, gemenskapsindustrin, importörer/distribu- törer och användare i senare försäljningsled. Det bör noteras att rep av syntetfibrer säljs i ge- menskapen i färdigarbetat skick och att därför ingen bearbetningsindustri i senare led berörs av detta förfarande. 3. Råvarutillverkarnas intressen (46) De råvaror som används vid tillverkningen av pro- t. ex. polypropen, polyeten, dukten är polymerer, polyamid och polyester. Dessa polymerer kan ha formen av granulat, som måste strängsprutas, eller garn. I gemenskapens tillverkas de i allmänhet av de stora petrokemiska industrikoncernerna. Även om ett antal råvarutillverkare i brev till kom- missionen uttryckte sitt stöd för det aktuella förfa- randet tycks det inte föreligga några bevis för att dessa tillverkare i någon betydande utsträckning skulle påverkas om åtgärder infördes respektive inte infördes, eftersom försäljningen till reptillverkare endast utgör en mycket liten del av deras verksam- het. 4. Gemenskapsindustrins intressen a) Gemenskapsindustrins karaktär och struktur (47) Gemenskapsindustrin består av omkring 30 företag som tillverkar den berörda produkten. Gemenska- psindustrin är spridd över de flesta medlemsstater- na, men en stor del av företagen finns i Portugal. De portugisiska tillverkarna stod för omkring 60 % av gemenskapsindustrins tillverkning under under- sökningsperioden. Gemenskapstillverkarna är till största delen famil- jeägda små till medelstora företag. Gemenskapsindustrin omvandlar råvarorna till rep av syntetfibrer genom följande huvudsakliga pro- duktionsfaser: strängsprutning (varvid råvarorna smälts till användbart garn), duktning (genom vil- ken parter skapas av garnet) och tvinningen eller flätning (varvid parterna tvinnas eller flätas till rep). Den berörda produkten är en färdigarbetad produkt som i allmänhet inte genomgår någon mer omfat- tande ytterligare omvandling. b) Gemenskapsindustrins livskraft (48) Gemenskapsindustrins ekonomiska situation var ogynnsam redan i början av den undersökta perio- den, vilket ledde till en omstrukturering under den- na period. Undersökningen visade att gemenska- psindustrins ekonomiska situation hade försämrats avsevärt till följd av den dumpade importen och att gemenskapsindustrin hade förlorat en betydande marknadsandel under den undersökta perioden. Det bör emellertid erinras om att gemenskapsindu- strin under hela den undersökta perioden gjorde stora investeringar i nya maskiner, vilket gjorde det möjligt att införa effektivare produktionsprocesser. Gemenskapsindustrin investerade också i kvalitets- säkring och kvalitetskontroll och har lagt ner ett väsentligt forsknings- och utvecklingsarbete för att kunna starta tillverkning av nya typer av specialrep med högre mervärde, som kräver mer avancerad teknik. Vid utgången av undersökningsperioden ha- de gemenskapsindustrin fortfarande en betydande marknadsandel, vilket visar att gemenskapstillverka- re är pålitliga leverantörer. c) Sannolik verkan av att åtgärder införs respek- tive inte införs (49) Om trycket från den dumpade importen tillåts fort- gå kommer de ekonomiska förlusterna att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då inte att kunna fi- nansiera sina satsningar på produktutveckling, och på längre sikt kan företag komma att läggas ner. Det noteras i detta avseende att kommissionen un- derrättades om att pristrycket på gemenskapsmark- naden under den undersökta perioden har lett till att ett antal gemenskapstillverkare har tvingats be- gränsa sin tillverkning och att ett antal andra helt har upphört med tillverkningen. L 4/36 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 Det är högst sannolikt att denna negativa utveck- ling kommer att fortsätta om inga åtgärder vidtas för att korrigera den dumpade importens verknin- gar. Om åtgärder införs, däremot, bör gemenskapsindu- strin kunna höja sina priser och förbättra sin lön- samhet. säkring, arbetskraft och underhåll. Denna slutsats förstärks av det faktum att rep av syntetfibrer kan användas länge utan något särskilt underhåll. Med hänsyn till de tillgängliga uppgifterna anser kom- missionen därför att den berörda produkten endast står för en försumbar del av användarindustriernas sammanlagda kostnader, vilket också förklarar an- vändarnas bristande samarbetsvilja vid detta förfa- rande. En eventuell prishöjning skulle sålunda ha marginell betydelse för användarna. 5. Importörernas/distributörernas intressen 7. Slutsats om gemenskapens intresse (50) Distributionskedjan för den berörda produkten kännetecknas av ett stort antal importörer/distribu- törer som, till skillnad från gemenskapsindustrin, håller betydande lager av den berörda produkten. Det är viktigt att notera att distributörernas unika ställning i distributionskedjan ofta ger dem stora möjligheter att påverka prissättningen på den be- rörda produkten. i agerar Importörerna/distributörerna allmänhet som mellanhänder mellan gemenskapsindustrin och importörerna å ena sidan och användarna å an- dra sidan. Ett typiskt exempel på importörernas/di- stributörernas roll är en skeppshandlares verksam- het i en större hamn. Skeppshandlaren låter ofta dagspriset för den berörda produkten avgöra leve- ranskällan (gemenskapsprodukter eller importerade produkter). Eftersom importörerna och distributörerna har möjlighet att fastställa priserna på marknaden och eftersom de i allmänhet fritt kan välja leveranskälla (gemenskapsprodukter eller importerade produkter) anser inte kommissionen att de i någon större utsträckning skulle påverkas om åtgärder införs re- spektive inte införs. Inga bevis om motsatsen läm- nades heller till kommissionen. 6. Användarnas intressen (52) Importen från Indien har ökat kraftigt under den undersökta perioden, och exportören har ständigt och i betydande mån underskridit gemenskapsin- dustrins priser på gemenskapsmarknaden. Om inga åtgärder vidtas är det sannolikt att denna utveckling kommer att fortsätta och ytterligare förvärra den skada som gemenskapstillverkarna vållats. Om åtgärder införs kan detta förväntas bidra till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet, vilket skulle vara gynnsamt för konkurrensvillkoren på gemenskapsmarknaden och minska risken för ytterligare nedläggningar och sysselsättningsminsk- ningar. Åtgärderna förväntas också kunna bidra till att göra det möjligt för gemenskapstillverkarna att till fullo utnyttja de investeringar som gjorts under senare år och att fortsätta att utveckla nya, tekniskt mer avancerade produkter för nya och specialisera- de användningsområden. Vad beträffar användarindustrierna skulle en even- tuell prishöjning endast få marginell verkan. Kommissionen har dragit slutsatsen att det under de rådande omständigheterna inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder. (51) Användarna av den berörda produkten återfinns främst inom fiske- och sjöfartsindustrierna. H. PRELIMINÄR TULL Eftersom marknaden är extremt priskänslig anser kommissionen att eventuella åtgärder med största sannolikhet skulle leda till en prishöjning. De vanligaste användningsområdena för rep är för- töjning, användning för diverse ändamål ombord på fartyg och användning tillsammans med fiskenät. Kostnaderna för repen är därför av mindre betydel- se jämfört med denna industris huvudsakliga kost- nader, t. ex. fartygens värdeminskning, bränsle, för- 1. Nivå för undanröjande av skada (53) Eftersom det har fastställts att den dumpade im- porten i fråga har vållat gemenskapsindustrin vä- sentlig skada och att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta åtgärder, bör preliminära anti- dumpningsåtgärder antas. Dessa åtgärder bör vara tillräckliga för att undanröja den skada som vållats av importen, utan att de konstaterade dumpnings- marginalerna överskrids. 8. 1. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 4/37 För att denna skada skall undanröjas måste indus- trin kunna ta ut priser som ligger på den nivå som skulle gälla om ingen dumpad import förekom. Det fastställdes att gemenskapstillverkarna vid en sådan prisnivå skulle kunna täcka sina produktions- kostnader och uppnå en skälig vinst. De vägda genomsnittliga exportpriserna cif fritt ge- menskapens gräns under undersökningsperioden för de produkttyper som användes för fastställandet av prisunderskridande, justerade med hänsyn till betald tull och kostnader efter importen jämfördes därför med de faktiska vägda genomsnittliga försälj- ningspriser som togs ut av de berörda utvalda ge- menskapstillverkarna, vid behov justerade uppåt för att täcka produktionskostnader och en vinstmargi- nal på 5 %. Vid det preliminära fastställandet ansågs denna vinstmarginal vara den lägsta vinstnivå som krävs för att denna sektor skall vara livskraftig. Hänsyn har tagits till att produkten i fråga betraktas som en råvara av de berörda parterna. Jämförelsen visade på en skademarginal på 53,0 % av det vägda genomsnittliga nettopriset fritt gemen- skapens gräns, före tull. 2. Preliminär antidumpningstull (54) Enligt artikel 7. 2 i grundförordningen bör den pre- liminära antidumpningstullen vara lika stor som dumpningsmarginalen eller det belopp som är nöd- vändigt för att undanröja skadan, om detta är lägre. na sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förord- ning är preliminära och kan behöva övervägas på nytt om kommissionen skulle föreslå en slutgiltig tull. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En preliminär antidumpningstull skall införas på 1. import enligt KN-nummer syntetfibrer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19 med ursprung i Indien. rep av av 2. Den preliminära antidumpningstull som i enlighet med denna förordning skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, skall vara följande: — Garware Wall Ropes Ltd — Andra till- verkare 53,0 % (Taric-tilläggsnummer 8755) 82,0 % (Taric-tilläggsnummer 8900). Gällande bestämmelser om tullar och annan tullpra- 3. xis skall tillämpas. 4. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för de produkter som avses i punkt 1 får endast ske om en säker- het som motsvarar nivån på den preliminära tullen läm- nas. Eftersom den skademarginal som preliminärt kon- staterats i fråga om den indiska exportören är lägre än motsvarande dumpningsmarginal bör den preli- minära antidumpningstullen för denna exportör grundas på den konstaterade nivån för undanröjan- de av skada. Artikel 2 De berörda parterna får i enlighet med artiklarna 20 och 21 i förordning (EG) nr 384/96 inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft skriftligen lämna sina synpunkter och begära att muntligen bli hörda av kommissionen. (55) För företag som inte samarbetade vid undersök- ningen baseras den preliminära tullen på den ska- demarginal, dvs. 82,0 %, vilken konstaterats för den utvalda produkttypen för fastställandet av dump- ningsmarginalen för dessa företag, då denna över- skred skademarginalen. Artikel 3 Med förbehåll för artiklarna 7, 9, 10 och 14 i förordning (EG) nr 384/96 skall artikel 1 i denna förordning tilläm- pas under en sexmånadersperiod, om inte kommissionen förlänger dess giltighetstid eller rådet antar slutgiltiga åt- gärder innan denna period löper ut. I. SLUTBESTÄMMELSE Artikel 4 (56) Enligt god förvaltningspraxis bör en period faststäl- las inom vilken berörda parter skriftligen kan läm- Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. L 4/38 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 1. 98 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 7 januari 1998. På kommissionens vägnar Leon BRITTAN Vice ordförande


title: Reglamento (CE) n° 22/98 de la Comisión de 7 de enero de 1998 por el que se fija la retribución global por ficha de explotación agrícola para el ejercicio contable de 1998 en el marco de la red de información contable agrícola

eurovoc_concepts:
EU aid
agricultural holding
farm accountancy data network
farm income
farm return

formats: html pdf print

text: 8. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 4/47 REGLAMENTO (CE) No 22/98 DE LA COMISIÓN de 7 de enero de 1998 por el que se fija la retribución global por ficha de explotación agrícola para el ejercicio contable de 1998 en el marco de la red de información contable agrícola LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento no 79/65/CEE del Consejo, de 15 de junio de 1965, por el que se crea una red de información contable agrícola sobre las rentas y la economía de las explotaciones agrícolas en la Comunidad Económica Europea (1), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1256/97 (2), y, en particular, el apar- tado 2 de su artículo 9, Considerando que el artículo 5 del Reglamento (CEE) no 1915/83 de la Comisión, de 13 de julio de 1983, relativo a determinadas disposiciones de aplicación para la tene- duría de la contabilidad para la constatación de las rentas en las explotaciones agrícolas (3), prevé la fijación de los importes de la retribución global que la Comisión debe pagar a cada Estado miembro por cada ficha de explota- ción debidamente cumplimentada; Considerando que el Reglamento (CE) no 84/97 de la Comisión (4) fija en 122 ecus por ficha de explotación la retribución global del ejercicio contable de 1997; Considerando que la evolución de los costes y sus reper- cusiones en los gastos de elaboración de la ficha de explo- tación justifican que se revise esa cuantía; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité comuni- tario de la red de la información contable agrícola, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La retribución global que la Comisión abonar ´a en el ejer- cicio contable de 1998 al Estado miembro por cada ficha de explotación debidamente cumplimentada queda fijada en 126 ecus. Artículo 2 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. Ser ´a aplicable al ejercicio contable de 1998. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de enero de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO 109 de 23. 6. 1965, p. 1859/65. (2) DO L 174 de 2. 7. 1997, p. 7. (3) DO L 190 de 14. 7. 1983, p. 25. (4) DO L 17 de 21. 1. 1997, p. 8


title: 98/71/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 7ης Ιανουαρίου 1998 για την κατάρτιση προσωρινών καταλόγων εγκαταστάσεων της Δημοκρατίας της Τσεχίας από τις οποίες τα κράτη μέλη επιτρέπουν τις εισαγωγές γάλακτος και προϊόντων με βάση το γάλα που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο, καθώς και τις εισαγωγές γάλακτος και προϊόντων με βάση το γάλα που δεν προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο, και για τροποποίηση των αποφάσεων 97/299/ΕΚ και 97/252/ΕΚ (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Czechia
import
import policy
milk
milk product

text: 17. 1. 98 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων L 11/39 ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΑΠΟVΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ τηr 7ηr Ιανουαρ˜ιου 1998 για την κατ ˜αρτιση προσωριν ˜ων καταλ ˜ογων εγκαταστ ˜ασεων τηr ∆ηµοκρατ˜ιαr τηr Τσεχ˜ιαr απ ˜ο τιr οπο˜ιεr τα κρ ˜ατη µ ˜ελη επιτρ ˜επουν τιr εισαγωγ ˜εr γ ˜αλακτοr και προιˇ ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα που προορ˜ιζονται για καταν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο, καθ ˜ωr και τιr εισαγωγ ˜εr γ ˜αλακτοr και προιˇ ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα που δεν προορ˜ιζονται για καταν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο, και για τροποπο˜ιηση των αποφ ˜ασεων 97/299/ΕΚ και 97/252/ΕΚ (Κε˜ιµενο που παρουσι ˜αζει ενδιαφ ˜ερον για τον ΕΟΧ) (98/71/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑ˘ΙΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, ˜Εχονταr υπ ˜οψη: τη συνθ ˜ηκη για την ˜ιδρυση τηr Ευρωπαˇικ ˜ηr Κοιν ˜οτηταr, την απ ˜οφαση 95/408/ΕΚ του Συµβουλ˜ιου, τηr 22αr Ιουν˜ιου 1995, σχετικ ˜α µε τιr λεπτοµ ˜ερειεr κατ ˜αρτισηr, για µ˜ια µετα- βατικ ˜η περ˜ιοδο, προσωριν ˜ων καταλ ˜ογων επιχειρ ˜ησεων τρ˜ιτων χωρ ˜ων απ ˜ο τιr οπο˜ιεr επιτρ ˜επεται στα κρ ˜ατη µ ˜ελη να εισ ˜αγουν ορισµ ˜ενα προˇι ˜οντα ζωικ ˜ηr προ ˜ελευσηr, προˇι- ˜οντα αλιε˜ιαr και ζ ˜ωντα δ˜ιθυρα µαλ ˜ακια (1), ˜οπωr τροποποι- ˜ηθηκε απ ˜ο την απ ˜οφαση 97/34/ΕΚ (2), και ιδ˜ιωr το ˜αρθρο 2, Εκτιµ ˜ωνταr: ˜οτι µε την απ ˜οφαση 95/340/ΕΚ τηr Επιτροπ ˜ηr (3), ˜οπωr τροποποι ˜ηθηκε τελευτα˜ια απ ˜ο την απ ˜οφαση 96/584/ΕΚ (4), καταρτ˜ιστηκε κατ ˜αλογοr των τρ˜ιτων χωρ ˜ων απ ˜ο τιr οπο˜ιεr τα κρ ˜ατη µ ˜ελη επιτρ ˜επουν τιr εισαγωγ ˜εr γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα· ˜οτι, για τιr χ ˜ωρεr που εµφα˜ινονται στον κατ ˜αλογο αυτ ˜ο, οι ˜οροι υγειονοµικο ˜υ ελ ˜εγχου και η κτηνιατρικ ˜η πιστοπο˜ιηση που απαιτο ˜υνται για την εισαγωγ ˜η γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα καθορ˜ιστηκαν µε την απ ˜οφαση 95/343/ΕΚ τηr Επιτροπ ˜ηr (5), ˜οπωr τροποποι ˜ηθηκε τελευτα˜ια απ ˜ο την απ ˜οφαση 97/115/ΕΚ (6)· πιστοπο˜ιηση που απαιτο ˜υνται για την εισαγωγ ˜η γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα τα οπο˜ια δεν προορ˜ιζονται για καταν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο ˜εχουν θεσπιστε˜ι µε την ˜οπωr τροποποι ˜ηθηκε απ ˜οφαση 95/341/ΕΚ τηr Επιτροπ ˜ηr (7), απ ˜ο την απ ˜οφαση 96/106/ΕΚ (8)· ˜οτι, µε την απ ˜οφαση 97/299/ΕΚ τηr Επιτροπ ˜ηr (9) ˜εχουν καταρτιστε˜ι οι κατ ˜αλογοι εγκαταστ ˜ασεων τηr ∆ηµοκρατ˜ιαr τηr Τσεχ˜ιαr απ ˜ο τιr οπο˜ιεr τα κρ ˜ατη µ ˜ελη επιτρ ˜επουν τιr εισαγωγ ˜εr ορισµ ˜ενων προˇι ˜οντων ζωικ ˜ηr προ ˜ελευσηr· ˜οτι µε την απ ˜οφαση 97/252/ΕΚ τηr Επιτροπ ˜ηr (10), ˜οπωr τροποποι ˜ηθηκε τελευτα˜ια απ ˜ο την απ ˜οφαση 97/666/ΕΚ (11) καταρτ˜ιστηκαν προσωρινο˜ι κατ ˜αλογοι επιχειρ ˜ησεων τρ˜ιτων χωρ ˜ων απ ˜ο τιr οπο˜ιεr τα κρ ˜ατη µ ˜ελη επιτρ ˜επουν τιr εισαγω- γ ˜εr γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα που προορ˜ι- ζονται για καταν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο· ˜οτι η ∆ηµοκρατ˜ια τηr Τσεχ˜ιαr ˜εχει γνωστοποι ˜ησει στην Επιτροπ ˜η τιr τροποποι ˜ησειr του καταλ ˜ογου εγκαταστ ˜ασεων για το γ ˜αλα και τα προˇι ˜οντα µε β ˜αση το γ ˜αλα· ˜οτι ε˜ιναι αναγκα˜ιο να εξασφαλιστε˜ι η συνοχ ˜η των αποφ ˜α- σεων µε τιr οπο˜ιεr καθορ˜ιζονται οι κατ ˜αλογοι εγκαταστ ˜α- σεων· ˜οτι χρει ˜αζεται να τροποποιηθο ˜υν, ωr συν ˜επεια των ωr ˜ανω, οι αποφ ˜ασειr 97/252/ΕΚ και 97/299/ΕΚ· ˜οτι, για τιr χ ˜ωρεr που εµφα˜ινονται σ’ αυτ ˜ον τον ˜ιδιο κατ ˜α- ˜οροι υγειονοµικο ˜υ ελ ˜εγχου και η κτηνιατρικ ˜η λογο, οι ˜οτι τα µ ˜ετρα που προβλ ˜επονται στην παρο ˜υσα απ ˜οφαση ε˜ιναι σ ˜υµφωνα µε τη γν ˜ωµη τηr µ ˜ονιµηr κτηνιατρικ ˜ηr επιτροπ ˜ηr, (1) ΕΕ L 243 τηr 11. 10. 1995, σ. 17. (2) ΕΕ L 13 τηr 16. 1. 1997, σ. 33. (3) ΕΕ L 200 τηr 24. 8. 1995, σ. 38. (4) ΕΕ L 255 τηr 9. 10. 1996, σ. 20. (5) ΕΕ L 200 τηr 24. 8. 1995, σ. 52. (6) ΕΕ L 42 τηr 13. 2. 1997, σ. 16. (7) ΕΕ L 200 τηr 24. 8. 1995, σ. 42. (8) ΕΕ L 24 τηr 31. 1. 1996, σ. 34. (9) ΕΕ L 124 τηr 16. 5. 1997, σ. 50. (10) ΕΕ L 101 τηr 18. 4. 1997, σ. 46. (11) ΕΕ L 283 τηr 15. 10. 1997, σ. 1. L 11/40 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων 17. 1. 98 ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟVΑΣΗ: ˜Αρθρο 1 διατ ˜αξειr οι οπο˜ιεr ε˜ιναι θεσπισµ ˜ενεr και θεσπ˜ιζονται µε οποιοδ ˜ηποτε ˜αλλη πρ ˜αξη στον κτηνιατρικ ˜ο τοµ ˜εα. Το παρ ˜αρτηµα τηr απ ˜οφασηr 97/252/ΕΚ συµπληρ ˜ωνεται απ ˜ο το παρ ˜αρτηµα Ι τηr παρο ˜υσαr απ ˜οφασηr ˜οσον αφορ ˜α τη ∆ηµοκρατ˜ια τηr Τσεχ˜ιαr. ˜Αρθρο 3 Τα µ ˜ερη 6 και 7 του παραρτ ˜ηµατοr τηr απ ˜οφασηr 97/299/ΕΚ διαγρ ˜αφονται. ˜Αρθρο 2 ˜Αρθρο 4 1. Τα κρ ˜ατη µ ˜ελη επιτρ ˜επουν τιr εισαγωγ ˜εr γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα που δεν προορ˜ιζονται για κατα- ν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο, και που προ ˜ερχονται απ ˜ο τιr εγκαταστ ˜ασειr τηr ∆ηµοκρατ˜ιαr τηr Τσεχ˜ιαr οι οπο˜ιεr εµφα˜ινονται στο παρ ˜αρτηµα ΙΙ. 2. Οι εισαγωγ ˜εr γ ˜αλακτοr και προˇι ˜οντων µε β ˜αση το γ ˜αλα που δεν προορ˜ιζονται για καταν ˜αλωση απ ˜ο τον ˜ανθρωπο εξακολουθο ˜υν να υπ ˜αγονται στιr κοινοτικ ˜εr Η παρο ˜υσα απ ˜οφαση απευθ ˜υνεται στα κρ ˜ατη µ ˜ελη. Βρυξ ˜ελλεr, 7 Ιανουαρ˜ιου 1998. Για την Επιτροπ˜η Franz FISCHLER Μ˜ελοr τηr Επιτροπ˜ηr 17. 1. 98 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων L 11/41 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I País: CHEQUIA / Land: TJEKKIET / Land: TSCHECHISCHE REPUBLIK / Χ ˜ωρα: ΤΣΕΧΙΑ / Country: CZECH REPUBLIC / Pays: RÉPUBLIQUE TCHÈQUE / Paese: REPUBBLICA CECA / Land: TSJECHIË / País: REP UBLICA CHECA / Maa: TSEKKI / Land: TJECKIEN 1 2 3 4 5 CZ 01 Danone BENESOV CZ 02 Jihoceské mlék ´arny a. s. CESKE BUDEJOVICE CZ 03 Milkos Strakonice STRAKONICE CZ 04 Mlék ´arna Klatovy a. s. KLATOVY CZ 05 Lakrumka Brno a. s. BRNO CZ 06 Milpa Pardubice a. s. PARDUBICE CZ 07 Mlék ´arna Hlinsko s. r. o. HLINSKO V CECHACH CZ 08 Olma Olomouc a. s. OLOMOUC CZ 10 Mlék ´arna Stríbro a. s. STRIBRO CZ 11 Mlék ´arna Cesk ´a Lípa CESKA LIPA CZ 17 Prumysl Mlécné V ´yzivy a. s. ZABREH NA MORAVE CZ 208 Jihoceské mlék ´arny a. s. MADETA PLANA N. L. CZ 217 Jihoceské mlék ´arny a. s. PRACHATICE CZ 220 Mlék ´arna Olesnice, RMD OLESNICE NA MORAVE CZ 224 Promil s. p. N. BYDZOV CZ 227 Nero Blucina s. r. o. BLUCINA CZ 507 Nutricia Mlécn ´a v ´yziva a. s. OPOCNO CZ 602 Jihlavské mlék ´arny a. s. JIHLAVA CZ 604 Znojemské mlék ´arny a. s. ZNOJMO CZ 615 Jihoceské mlék ´arny a. s. MADETA RIPEC CZ 705 Mlék ´arna Kunín a. s. KUNIN CZ 707 JeM a. s. BRUNTAL ZAVOD JESENIK CZ 708 JD spol s. r. o. LOSTICE OKRES SUMPERK CZ 712 A. W. s. r. o. LOSTICE OKRES SUMPERK CZ 713 Orrero s. r. o. LITOVEL L 11/42 ‹ EL ‹ Επ˜ισηµη Εφηµερ˜ιδα των Ευρωπαˇικ ˜ων Κοινοτ ˜ητων 17. 1. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑΙΙ— ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II País: CHEQUIA / Land: TJEKKIET / Land: TSCHECHISCHE REPUBLIK / Χ ˜ωρα: ΤΣΕΧΙΑ / Country: CZECH REPUBLIC / Pays: RÉPUBLIQUE TCHÈQUE / Paese: REPUBBLICA CECA / Land: TSJECHIË / País: REP UBLICA CHECA / Maa: TSEKKI / Land: TJECKIEN 1 = Referencia nacional / National reference / Nationaler Code / Εθνικ ˜οr αριθµ ˜οr ˜εγκρισηr / National reference / Référence nationale / Riferimento nazionale / Nationale code / Referência nacional / Kansallinen referenssi / Nationell referens 2 = Nombre / Navn / Name / ˜Ονοµα / Name / Nom / Nome / Naam / Nome / Nimi / Namn 3 = Ciudad/Región — By/Region — Stadt/Region — Π ˜ολη/Περιοχ ˜η — Town/Region — Ville/Région — Città/Regione — Stad/Regio — Cidade/Regi˜ao — Kaupunki/Alue — Stad/Region 4 = Fecha límite de la autorización / Sidste dato for godkendelsen / Zugelassen bis / Λ ˜ηξη προθεσµ˜ιαr ˜εγκρισηr / Approval del riconoscimento / Datum waarop de erkenning afloopt / Data limite de aprovaç˜ao / Hyväksymisen päättymispäivä / Sista giltighetsdag för godkännandet d’agrément Scadenza validità expiry limite della Date date / / 1 2 3 4 CZ 04 Mlék ´arna Klatovy a. s. KLATOVY CZ 224 Promil s. p. N. BYDZOV


title: QUESTION ECRITE no 4149/97 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Contribution financière des Pays-Bas à l'Union européenne

eurovoc_concepts:
Community budget
Member States' contribution
Netherlands
customs duties
free movement of goods
harbour installation
own resources
transit

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 4153/97 by Antonio TAJANI to the Commission. Total admissible catches of bluefin tuna in the Mediterranean

eurovoc_concepts:
Community fisheries
Mediterranean Sea
authorised catch
catch quota
conservation of fish stocks
fishing fleet
fishing regulations
law of the sea
sea fish
third country


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 13/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 7ης Ιανουαρίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 1. 98 EL Επ(cid:148)σηµη Εφηµερ(cid:148)δα των Ευρωπαϊκ(cid:150)ν Κοινοτ(cid:147)των L 4/15 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 13/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ τηr 7ηr Ιανουαρ(cid:148)ου 1998 για καθορισµ(cid:149) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) για τον καθορισµ(cid:149) τηr τιµ(cid:147)r εισ(cid:149)δου ορισµ(cid:146)νων οπωροκηπευτικ(cid:150)ν Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (cid:130)χονταr υπ(cid:149)ψη: τη συνθ(cid:147)κη για την (cid:148)δρυση τηr Ευρωπαϊκ(cid:147)r Κοιν(cid:149)τηταr, τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 3223/94 τηr Επιτροπ(cid:147)r, τηr 21ηr ∆εκεµβρ(cid:148)ου 1994, σχετικ(cid:145) µε τιr λεπτοµ(cid:146)ρειεr εφαρµογ(cid:147)r του καθεστ(cid:150)τοr κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) οπωροκηπευτικ(cid:150)ν (1), (cid:149)πωr τροποποι(cid:147)θηκε τελευτα(cid:148)α απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 2375/96 (2), και ιδ(cid:148)ωr το (cid:145)ρθρο 4 παρ(cid:145)γραφοr 1, τον κανονισµ(cid:149) (ΕΟΚ) αριθ. 3813/92 του Συµβουλ(cid:148)ου, τηr 28ηr ∆εκεµβρ(cid:148)ου 1992, σχετικ(cid:145) µε τη λογιστικ(cid:147) µον(cid:145)δα και τιr ισοτιµ(cid:148)εr που πρ(cid:146)πει να εφαρµ(cid:149)ζονται στα πλα(cid:148)σια τηr κοιν(cid:147)r γεωργικ(cid:147)r πολιτικ(cid:147)r (3), (cid:149)πωr τροποποι(cid:147)θηκε τελευ- τα(cid:148)α απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 150/95 (4), και ιδ(cid:148)ωr το (cid:145)ρθρο 3 παρ(cid:145)γραφοr 3, Εκτιµ(cid:150)νταr: (cid:149)τι ο κανονισµ(cid:149)r (ΕΚ) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογ(cid:147) των αποτελεσµ(cid:145)των των πολυµερ(cid:150)ν εµπορικ(cid:150)ν διαπραγµατε(cid:151)- σεων του Γ(cid:151)ρου τηr Ουρουγου(cid:145)ηr, προβλ(cid:146)πει τα κριτ(cid:147)ρια για τον καθορισµ(cid:149) απ(cid:149) την Επιτροπ(cid:147) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) απ(cid:149) τρ(cid:148)τεr χ(cid:150)ρεr, για τα προϊ(cid:149)- ντα και τιr περι(cid:149)δουr που ορ(cid:148)ζονται στο παρ(cid:145)ρτηµ(cid:145) του· (cid:149)τι, σε εφαρµογ(cid:147) των προαναφερθ(cid:146)ντων κριτηρ(cid:148)ων, οι κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:146)r κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) πρ(cid:146)πει να καθοριστο(cid:151)ν, (cid:149)πωr αναγρ(cid:145)φονται στο παρ(cid:145)ρτηµα του παρ(cid:149)ντοr κανονι- σµο(cid:151), ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (cid:129)ρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:146)r κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) που αναφ(cid:146)ρο- νται στο (cid:145)ρθρο 4 του κανονισµο(cid:151) (ΕΚ) αριθ. 3223/94 καθο- ρ(cid:148)ζονται (cid:149)πωr αναγρ(cid:145)φονται στον π(cid:148)νακα που εµφα(cid:148)νεται στο παρ(cid:145)ρτηµα. (cid:129)ρθρο 2 Ο παρ(cid:150)ν κανονισµ(cid:149)r αρχ(cid:148)ζει να ισχ(cid:151)ει στιr 8 Ιανουαρ(cid:148)ου 1998. Ο παρ(cid:150)ν κανονισµ(cid:149)r ε(cid:148)ναι δεσµευτικ(cid:149)r ωr προr (cid:149)λα τα µ(cid:146)ρη του και ισχ(cid:151)ει (cid:145)µεσα σε κ(cid:145)θε κρ(cid:145)τοr µ(cid:146)λοr. Βρυξ(cid:146)λλεr, 7 Ιανουαρ(cid:148)ου 1998. Για την Επιτροπ(cid:147) Franz FISCHLER Μ(cid:146)λοr τηr Επιτροπ(cid:147)r (1) ΕΕ L 337 τηr 24. 12. 1994, σ. 66. (2) ΕΕ L 325 τηr 14. 12. 1996, σ. 5. (3) ΕΕ L 387 τηr 31. 12. 1992, σ. 1. (4) ΕΕ L 22 τηr 31. 1. 1995, σ. 1. L 4/16 EL Επ(cid:148)σηµη Εφηµερ(cid:148)δα των Ευρωπαϊκ(cid:150)ν Κοινοτ(cid:147)των 8. 1. 98 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµο(cid:151) τηr Επιτροπ(cid:147)r, τηr 7ηr Ιανουαρ(cid:148)ου 1998, για τον καθορισµ(cid:149) των κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:150)ν κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) για τον καθορισµ(cid:149) τιµ(cid:150)ν εισ(cid:149)δου ορισµ(cid:146)νων οπωροκηπευτικ(cid:150)ν Κωδικ(cid:149)r ΣΟ Κωδικ(cid:149)r τρ(cid:148)τηr χ(cid:150)ραr (1) (σε Ecu/100 χιλι(cid:149)γραµµα) Κατ’ αποκοπ(cid:147) τιµ(cid:147) κατ(cid:145) την εισαγωγ(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 624 999 220 999 052 204 999 052 204 220 388 448 624 999 052 204 999 052 464 624 999 052 204 400 528 600 999 060 400 404 728 999 064 400 999 76,7 74,2 75,4 201,3 201,3 181,6 181,6 137,9 171,0 154,4 41,4 38,5 46,0 18,5 29,1 39,3 35,5 78,7 51,1 64,9 35,0 117,3 113,4 88,6 85,7 67,2 80,0 39,7 85,6 71,6 49,9 99,1 103,4 86,0 84,6 98,3 90,6 94,5 (1) Ονοµατολογ(cid:148)α των χωρ(cid:150)ν που καθορ(cid:148)ζεται απ(cid:149) τον κανονισµ(cid:149) (ΕΚ) αριθ. 2317/97 τηr Επιτροπ(cid:147)r (ΕΕ L 321 τηr 22. 11. 1997, σ. 19). Ο κωδικ(cid:149)r «999» αντιπροσωπε(cid:151)ει «(cid:145)λλεr καταγωγ(cid:146)r»


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4152/97 do Deputado Francesco BALDARELLI à Comissão. Aplicação do Regulamento (CEE) nº 2078/92 nas regiões italianas

eurovoc_concepts:
Italy
cultivation techniques
management of resources
means of agricultural production
organic farming

text: C 174/162 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 6. 98 (98/C 174/240) PERGUNTA ESCRITA E-4113/97 apresentada por Yves Verwaerde (PPE) a‘ Comissa(cid:152)o (16 de Janeiro de 1998) Objecto: Situa(cid:231)a(cid:152)o geopol(cid:14)·tica da regia(cid:152)o dos Grandes Lagos Podera· a Comissa(cid:152)o comunicar qual a sua posi(cid:231)a(cid:152)o sobre a situa(cid:231)a(cid:152)o geopol(cid:14)·tica da regia(cid:152)o dos Grandes Lagos? Resposta do Comissa·rio Joa(cid:152)o de Deus Pinheiro em nome da Comissa(cid:152)o (29 de Janeiro de 1998) A regia(cid:152)o dos grandes lagos sofreu, no decorrer dos u·ltimos anos, uma se·rie de crises pol(cid:14)·ticas, sociais e humanita·rias sem precedente. Os regimes de Kigali e Kinshasa foram varridos por uma alian(cid:231)a militar que associou os conflitos e·tnicos dos grandes lagos com o destino do Congo (ex-Zaire) e com os interesses estrate·gicos do Uganda e da Angola. O genoc(cid:14)·dio registado no Ruanda, a guerra civil do Burundi e as persegui(cid:231)o(cid:152)es e·tnicas, antes e no decorrer do recente conflito congole(cid:136)s, causaram centenas de milhares de v(cid:14)·timas. Milho(cid:152)es de pessoas viram-se, assim, lan(cid:231)adas nas estradas. Os confrontos e a luta quotidiana pela sobrevive(cid:136)ncia deixaram profundos ressentimentos entre os diversos grupos de popula(cid:231)a(cid:152)o. Mas as convulso(cid:152)es pol(cid:14)·tico-militares motivaram tambe·m a esperan(cid:231)a do abrir de uma via para novas formas de integra(cid:231)a(cid:152)o e de coopera(cid:231)a(cid:152)o regionais, desde que os pa(cid:14)·ses dessa regia(cid:152)o consigam restabelecer a paz e relan(cid:231)ar a economia. A regia(cid:152)o dos grandes lagos e da A· frica Central possui recursos naturais de uma riqueza e de uma diversidade absolutamente fora do comum. A pressa(cid:152)o demogra·fica que, em determinados pa(cid:14)·ses, tem vindo a transformar-se num grave problema, enquanto as popula(cid:231)o(cid:152)es permanecerem confinadas em espa(cid:231)os apertada- mente delimitados pelas fronteiras nacionais, constitui tambe·m um potencial considera·vel, caso se consiga chegar a criar um espa(cid:231)o regional onde as pessoas e os bens possam circular livremente, em seguran(cid:231)a, e onde encontrem oportunidades econo·micas. Ha· ja· muito que a Comissa(cid:152)o vem considerando a perspectiva de um desenvolvimento da regia(cid:152)o dos grandes lagos, estando disposta a dar in(cid:14)·cio a um dia·logo com estes pa(cid:14)·ses relativamente a‘ integra(cid:231)a(cid:152)o regional. A Comissa(cid:152)o esta· plenamente consciente de que a via para a paz e a integra(cid:231)a(cid:152)o regional passa pela seguran(cid:231)a dos Estados abrangidos, a qual continua a ser amea(cid:231)ada, tanto do interior como do exterior, por diversos grupos armados de oposi(cid:231)a(cid:152)o. Mas a paz na(cid:152)o pode ser adquirida apenas atrave·s da ac(cid:231)a(cid:152)o militar contra as insurrei(cid:231)o(cid:152)es. A defesa › leg(cid:14)·tima › da soberania nacional deve ser conjugada, de modo imperativo, com uma pol(cid:14)·tica de reconcilia(cid:231)a(cid:152)o ultrapasse as fronteiras nacionais. Os interesses de todos os grupos populacionais devem ser devidamente tomados em conta, tanto a n(cid:14)·vel econo·mico como em mate·ria de participa(cid:231)a(cid:152)o no exerc(cid:14)·cio do poder. O respeito pelos direitos do homem e pelo direito humanita·rio internacional deve ser restabelecido. A seguran(cid:231)a na(cid:152)o constitui um privile·gio de Estado, antes sendo um direito fundamental dos indiv(cid:14)·duos. Esta seguran(cid:231)a para o indiv(cid:14)·duo possui diversos aspectos que devem ser abordados no seu conjunto: protec(cid:231)a(cid:152)o contra persegui(cid:231)o(cid:152)es, seguran(cid:231)a das pessoas e dos bens, mas tambe·m seguran(cid:231)a alimentar e luta contra a pobreza, e, por u·ltimo, protec(cid:231)a(cid:152)o da base ambiental e econo·mica da sobrevive(cid:136)ncia das sociedades. Restabelecer a paz num sentido ta(cid:152)o amplo constitui um desafio de grande monta, mas parece ser tambe·m a u·nica via poss(cid:14)·vel para chegar a uma estabilidade duradoura nessa regia(cid:152)o ta(cid:152)o perturbada. A Comunidade esta· disposta a ajudar os pa(cid:14)·ses que assumirem o compromisso dessa via, desde que as condi(cid:231)o(cid:152)es preliminares em mate·ria de pol(cid:14)·tica venham da pro·pria regia(cid:152)o e dos respectivos responsa·veis pol(cid:14)·ticos: dia·logo e reconcilia(cid:231)a(cid:152)o com bases nacionais e regionais, cria(cid:231)a(cid:152)o de um enquadramento constitucional e jur(cid:14)·dico para sociedades e economias abertas, e constitui(cid:231)a(cid:152)o de uma estrutura administrativa capaz de garantir a boa gesta(cid:152)o dos nego·cios pu·blicos. Estas condi(cid:231)o(cid:152)es pre·vias reflectem o esp(cid:14)·rito e a carta da Conven(cid:231)a(cid:152)o de Lome·, que constitui a refere(cid:136)ncia principal para as rela(cid:231)o(cid:152)es entre a Comunidade e os pa(cid:14)·ses da A· frica, das Cara(cid:14)·bas e do Pac(cid:14)·fico (ACP). (98/C 174/241) PERGUNTA ESCRITA P-4152/97 apresentada por Francesco Baldarelli (PSE) a‘ Comissa(cid:152)o (7 de Janeiro de 1998) Objecto: Aplica(cid:231)a(cid:152)o do Regulamento (CEE) no 2078/92 nas regio(cid:152)es italianas O Conselho Regional das Marcas, na seque(cid:136)ncia de pareceres escritos da Comissa(cid:152)o e de um aco·rda(cid:152)o do Tribunal Administrativo Regional, regulamentou com acto pro·prio a aplica(cid:231)a(cid:152)o do Regulamento (CEE) no 2078/92 (1), em especial no que se refere a‘ medida A2 «Agricultura biolo·gica»


title: VERORDENING (EG) Nr. 14/98 VAN DE COMMISSIE van 7 januari 1998 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 8. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 4/17 VERORDENING (EG) Nr. 14/98 VAN DE COMMISSIE van 7 januari 1998 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve pr¶zen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelĳke orde- ning der markten in de sector laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), suiker (1), (EG) nr. 1422/95 van de Gelet op Verordening Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van melasse en tot wĳziging van Verordening (EEG) nr. 785/68 (3), en met name op artikel 1, lid 2, en artikel 3, lid 1, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 1422/95 is bepaald dat de cif-invoerprĳs voor melasse, hierna „repre- sentatieve prĳs” genoemd, wordt vastgesteld overeenkom- stig Verordening (EEG) nr. 785/68 van de Commissie (4); dat deze prĳs geldt voor de standaardkwaliteit als gedefi- nieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 785/68; Overwegende dat de representatieve prĳs voor melasse wordt berekend voor een plaats van grensoverschrĳding van de Gemeenschap, namelĳk Amsterdam; dat bĳ de berekening van deze prĳs moet worden uitgegaan van de gunstigste aankoopmogelĳkheden op de wereldmarkt, die worden vastgesteld op grond van de noteringen of prĳzen op deze markt, aangepast op basis van de eventuele kwaliteitsverschillen ten opzichte van de standaardkwali- teit; dat de standaardkwaliteit van melasse is vastgesteld bĳ Verordening (EEG) nr. 785/68; aanbiedingen, de Overwegende dat voor de constatering van de gunstigste aankoopmogelĳkheden op de wereldmarkt rekening moet worden gehouden met alle gegevens betreffende de op de wereldmarkt op gedane belangrĳke markten in derde landen geconstateerde prĳzen en de in het internationale handelsverkeer tot stand de Commissie door de lidstaten of op eigen initiatief kennis heeft genomen; dat krachtens artikel 7 van Verordening (EEG) nr. 785/68 bĳ die constatering kan worden uitge- gaan van een gemiddelde van verschillende prĳzen wanneer dat gemiddelde beschouwd kan worden als representatief voor de werkelĳke marktontwikkeling; verkooptransacties, gekomen waarvan niet voor de markt representatieve hoeveelheid; dat evenmin rekening moet worden gehouden met die aanbiedingsprĳzen waarvan mag worden aangenomen dat ze niet representatief zĳn voor de werkelĳke marktont- wikkeling; te verkrĳgen die Overwegende dat, om gegevens vergelĳkbaar zĳn met die voor melasse van de standaard- kwaliteit, de prĳzen, naargelang van de kwaliteit van de aangeboden melasse, moeten worden verhoogd of verlaagd op basis van de resultaten die bĳ toepassing van artikel 6 van Verordening (EEG) nr. 785/68 worden verkregen; Overwegende dat een representatieve prĳs bĳ uitzonde- ring voor een beperkte tĳd ongewĳzigd gehandhaafd kan worden wanneer de Commissie geen kennis meer heeft kunnen nemen van de aanbiedingsprĳs waarvan is uitge- gaan voor de vorige vaststelling van de representatieve prĳs, en wanneer de beschikbare aanbiedingsprĳzen die lĳken te zĳn voor de niet voldoende representatief werkelĳke markttendens, plotselinge en aanzienlĳke wĳzigingen van de representatieve prĳs teweeg zouden brengen; indien er een verschil is tussen de Overwegende dat, reactieprĳs voor het betrokken product en de representa- tieve prĳs, aanvullende invoerrechten moeten worden vastgesteld overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1422/95; dat als de invoerrechten worden geschorst overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, specifieke bedragen ter vervanging van die rechten moeten worden vastgesteld; Overwegende dat toepassing van deze bepalingen leidt tot de representatieve prĳzen en de aanvullende invoer- rechten voor de betrokken producten zoals die worden vastgesteld in de bĳlage bĳ deze verordening; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor suiker, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Overwegende dat geen rekening met die gegevens wordt gehouden wanneer de goederen niet van gezonde handelskwaliteit zĳn of wanneer de in de aanbieding vermelde prĳs slechts betrekking heeft op een geringe en De representatieve prĳzen en de aanvullende invoer- rechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1422/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage. (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 12. (4) PB L 145 van 27. 6. 1968, blz. 12. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 8 januari 1998. L 4/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 1. 98 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie BöLAGE b¶ de verordening tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve pr¶zen en de aanvullende invoerrechten voor melasse GN-code Representatieve prĳs in ecu per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht in ecu per 100 kg netto van het betrokken product Toe te passen recht bĳ invoer als gevolg van schorsing van de invoerrechten, als bedoeld in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, in ecu per 100 kg netto van het betrokken product (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 8,18 11,35   0,03 0,00 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 785/68. (2) Dit bedrag vervangt, overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, het voor deze producten vastgestelde bedrag van het recht van het gemeenschappelĳk douanetarief


title: VERORDENING (EG) Nr. 13/98 VAN DE COMMISSIE van 7 januari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

text: 8. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 4/15 VERORDENING (EG) Nr. 13/98 VAN DE COMMISSIE van 7 januari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoerings- bepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2375/96 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Gelet op Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneenheid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeen- schappelĳk landbouwbeleid moeten worden toegepast (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 150/95 (4), en met name op artikel 3, lid 3, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 3223/94 op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguay-Ronde de criteria zĳn vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de periodes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt; Overwegende dat op grond van de bovenvermelde criteria de forfaitaire invoerwaarden moeten worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de tabel in de bĳlage bĳ deze veror- dening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 8 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 7 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 325 van 14. 12. 1996, blz. 5. (3) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (4) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. L 4/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 1. 98 BöLAGE b¶ de verordening van de Commissie van 7 januari 1998 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerpr¶zen van bepaalde soorten groenten en fruit GN-code Code derde landen (1) (in ecu/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 624 999 220 999 052 204 999 052 204 220 388 448 624 999 052 204 999 052 464 624 999 052 204 400 528 600 999 060 400 404 728 999 064 400 999 76,7 74,2 75,4 201,3 201,3 181,6 181,6 137,9 171,0 154,4 41,4 38,5 46,0 18,5 29,1 39,3 35,5 78,7 51,1 64,9 35,0 117,3 113,4 88,6 85,7 67,2 80,0 39,7 85,6 71,6 49,9 99,1 103,4 86,0 84,6 98,3 90,6 94,5 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2317/97 van de Commissie (PB L 321 van 22. 11. 1997, blz. 19). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4149/97 von Johanna MAIJ-WEGGEN an die Kommission. Finanzbeiträge der Niederlande an die Europäische Union


title: 98/80/EY: Komission päätös, tehty 7 päivänä tammikuuta 1998, neuvoston direktiivin 92/44/ETY liitteen II muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
harmonisation of standards
peripheral
telecommunications

text: 20. 1. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 14/27 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998, neuvoston direktiivin 92/44/ETY liitteen II muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/80/EY) t(cid:132)ll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) direktiivin 92/44/ETY liitteeseen II teht(cid:132)v(cid:132) muutos on ONP-komitean lausunnon mukainen, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Korvataan direktiivin 92/44/ETY liite II t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteell(cid:132). 2 artikla J(cid:132)senvaltioiden on toteutettava t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin noudat- tamisen edellytt(cid:132)m(cid:132)t toimenpiteet kahden kuukauden kuluessa sen julkaisemisesta Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon avoimen verkon tarjoamisen soveltami- sesta kiinteisiin johtoihin 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/44/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:132) 97/51/EY (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) direktiivin 92/44/ETY 7 artiklan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n liitteen II mukauttamisesta tekniikan kehitykseen ja markkinakysynn(cid:132)n kehitykseen ottaen huomioon kansal- lisen verkon kehitysvaihe, komissiolta saatuaan standardointivaltuutuksen Eurooppan telealan standardointilaitos (ETSI) on laatinut kiinteille telealan standardit eurooppalaiset (ETS), jotka on kehitetty kansainv(cid:132)lisen teleliiton (ITU) asiaa koskevien suositusten perusteella, johdoille teleorganisaatioiden ei edellytet(cid:132) keskeytt(cid:132)v(cid:132)n olemassa olevien kiinteiden johtojen tarjoamista, direktiivin 92/44/ETY 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio on antanut luonnoksen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseksi ONP-komi- tean lausunnosta neuvoston direktiivin 90/387/ETY (3) 10 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen, ja (1) EYVL L 165, 19. 6. 1992, s. 27 (2) EYVL L 295, 29. 10. 1997, s. 23 (3) EYVL L 192, 24. 7. 1990, s. 1 L 14/28 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 20. 1. 98 LIITE ”LIITE II Kiinteiden johtojen v(cid:132)himm(cid:132)isvalikoiman m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) ja yhdenmukaistetut tekniset ominaisuudet 7 artiklan mukaisesti Kiinte(cid:132)n johdon tyyppi Normaalilaatuinen puheen kaistanleveys, analoginen Huippulaatuinen puheen kaistanleveys, analoginen 64 kbit/s, digitaalinen (7) 2 048 kbit/s, digitaalinen, rakenteeton (9) 2 048 kbit/s, digitaalinen, rakenteinen (10) Tekniset ominaisuudet Rajapinnan m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) Liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet ja suorituskyvyn m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) 2-johdin (1) - ETS 300 448 (3) tai 4-johdin (2) - ETS 300 451 (4) 2-johdin (1) - ETS 300 449 (5) tai 4-johdin (2) - ETS 300 452 (6) ETS 300 288 ETS 300 288/A1 (8) ETS 300 418 2-johdin - ETS 300 448 (3) 4-johdin - ETS 300 451 (4) 2-johdin - ETS 300 449 (5) 4-johdin - ETS 300 452 (6) ETS 300 289 ETS 300 247 ETS 300 247/A1 ETS 300 418 (11) ETS 300 419 (12) (1) T(cid:132)llaisiin kiinteisiin johtoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet on esitetty yhteisess(cid:132) teknisess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksess(cid:132) 15 (CTR 15). (2) T(cid:132)llaisiin kiinteisiin johtoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet on esitetty yhteisess(cid:132) teknisess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksess(cid:132) 17 (CTR 17). (3) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin ITU-T-suosituksen (aikaisemmin CCITT:n suositus) M. 1040 (versio 1988) mukaisesti ETS 300 448 -standardin sijaan. (4) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin ITU-T-suosituksen (aikaisemmin CCITT:n suositus) M. 1040 (versio 1988) mukaisesti ETS 300 451 -standardin sijaan. (5) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin ITU-T-suositusten (aikaisemmin CCITT:n suositukset) M. 1020/M. 1025 (versio 1988) mukaisesti ETS 300 449 -standardin sijaan. (6) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin ITU-T-suositusten (aikaisemmin CCITT:n suositukset) M. 1020/M. 1025 (versio 1988) mukaisesti ETS 300 452 -standardin sijaan. (7) T(cid:132)llaisiin kiinteisiin johtoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet on esitetty yhteisess(cid:132) teknisess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksess(cid:132) 14 (CTR 14). (8) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja voidaan tarjota 31 p(cid:132)iv(cid:132)n joulukuuta 1997 j(cid:132)lkeen v(cid:132)liaikaisesti X. 21- ja X. 21 a -rajapinnoilla ETS 300 288 -standardin sijaan. (9) T(cid:132)llaisiin kiinteisiin johtoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet on esitetty yhteisess(cid:132) teknisess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksess(cid:132) 12 (CTR 12). (10) T(cid:132)llaisiin kiinteisiin johtoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)ominaisuudet on esitetty yhteisess(cid:132) teknisess(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksess(cid:132) 13 (CTR 13). (11) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin ITU-T-suositusten (aikaisemmin CCITT:n suositukset) G. 703, G. 704 (lukuun ottamatta kohtaa 5) ja G. 706 (kiert(cid:132)v(cid:132) varmistus) (versio 1988) mukaisesti ETS 300 418 -standardin sijaan. (12) T(cid:132)llaisia kiinteit(cid:132) johtoja tarjottiin aikaisemmin suoraan G. 800 kuuluvien ITU-T-suositusten (aikaisemmin CCITT:n suosi- tukset) (versio 1988) mukaisesti ETS 300 419 -standardin sijaan. Edell(cid:132) lueteltujen kiinteiden johtojen tyyppien osalta mainituissa m(cid:132)(cid:132)ritelmiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n my(cid:148)s verkon liitynt(cid:132)pisteet (VLP) direktiivin 90/387/ETY 2 artiklassa esitetyn m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132)n mukaisesti. ”