title: PERGUNTA ESCRITA n. 4058/97 do Deputado Mirja RYYNÄNEN à Comissão. Instrumentos da política comercial da UE na luta contra os poluentes ambientais

eurovoc_concepts:
EU policy
climate change
developing countries
environmental policy
environmental protection
greenhouse gas
industrialised country
pollution control measures
sustainable development
trade policy

text: 17. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 223/47 Resposta comum a‘s perguntas escritas E-4055/97 e E-0262/98 (11 de Maio de 1988) A situa(cid:231)a(cid:152)o em termos de democracia e de Direitos do Homem na Turquia continua a preocupar gravemente o Conselho. O Conselho Europeu do Luxemburgo, de 12/13 de Dezembro de 1997, reiterou que o Governo Turco devera· respeitar as suas obriga(cid:231)o(cid:152)es fundamentais no campo da democracia e dos Direitos do Homem. De acordo com a posi(cid:231)a(cid:152)o do Conselho manifestada no Conselho de Associa(cid:231)a(cid:152)o com a Turquia em 29 de Abril de 1997, o Conselho recordou que o refor(cid:231)o dos la(cid:231)os da Turquia com a UE depende igualmente da realiza(cid:231)a(cid:152)o de reformas pol(cid:14)·ticas na Turquia, incluindo o alinhamento com as normas e pra·ticas em mate·ria de Direitos do Homem existentes na Unia(cid:152)o Europeia. A situa(cid:231)a(cid:152)o em termos de democracia e de Direitos do Homem na Turquia continua a constituir tema priorita·rio para o Conselho. Estas questo(cid:152)es sa(cid:152)o suscitadas praticamente em todas as reunio(cid:152)es com as autoridades turcas. (98/C 223/56) PERGUNTA ESCRITA E-4058/97 apresentada por Mirja Ryyna¤nen (ELDR) a‘ Comissa(cid:152)o (14 de Janeiro de 1998) Objecto: Instrumentos da pol(cid:14)·tica comercial da UE na luta contra os poluentes ambientais O teor de dio·xido de carbono da atmosfera aumenta de uma forma preocupante, podendo vir a provocar, durante de·cadas, altera(cid:231)o(cid:152)es, nomeadamente, nas orienta(cid:231)o(cid:152)es das correntes mar(cid:14)·timas. Estas te(cid:136)m, por sua vez, um efeito considera·vel no clima das regio(cid:152)es. Na confere(cid:136)ncia de Quioto tem-se procurado introduzir limites mundiais de emisso(cid:152)es de dio·xido de carbono mediante acordos volunta·rios. O Acordo do Rio mostra, pore·m, que os acordos volunta·rios na(cid:152)o foram muito eficazes. 1. Tera· a Comissa(cid:152)o ponderado a utiliza(cid:231)a(cid:152)o de instrumentos mais eficazes de redu(cid:231)a(cid:152)o das emisso(cid:152)es de dio·xido de carbono e de outros gases com efeito de estufa, como, por exemplo, a aplica(cid:231)a(cid:152)o de incentivos pol(cid:14)·tico-comerciais aos pa(cid:14)·ses cujo teor de emisso(cid:152)es de dio·xido de carbono seja satisfato·rio? Como tem a UE em conta, na prepara(cid:231)a(cid:152)o do alargamento para Leste, os objectivos de redu(cid:231)a(cid:152)o dos gases 2. com efeito de estufa? Resposta dada pela Comissa·ria Bjerregaard em nome da Comissa(cid:152)o (25 de Fevereiro de 1998) A Comissa(cid:152)o partilha o parecer de que os n(cid:14)·veis de dio·xido de carbono (CO2) na atmosfera aumentam a um ritmo demasiado ra·pido, podendo vir a apresentar um impacto clima·tico considera·vel a‘ escala mundial. Tal facto explica o empenhamento activo da Comunidade no desenvolvimento de uma pol(cid:14)·tica no dom(cid:14)·nio das altera(cid:231)o(cid:152)es clima·ticas, tanto no contexto comunita·rio como a n(cid:14)·vel internacional. O compromisso assumido na Confere(cid:136)ncia do Rio de Janeiro pelos pa(cid:14)·ses industrializados no sentido de reduzir as suas emisso(cid:152)es de CO2, no ano 2000, aos n(cid:14)·veis de 1990 na(cid:152)o se mostrou ta(cid:152)o eficaz como seria de esperar, uma vez que alguns dos referidos pa(cid:14)·ses na(cid:152)o adoptaram as pol(cid:14)·ticas e medidas necessa·rias para reduzir as emisso(cid:152)es em causa. Todavia, embora ainda na(cid:152)o seja poss(cid:14)·vel prever com rigor os resultados da Comunidade, as tende(cid:136)ncias actuais mostram que os mesmos se encontram pro·ximo do objectivo estabelecido. A conscie(cid:136)ncia crescente da inadequa(cid:231)a(cid:152)o dos compromissos vigentes traduziu-se no mandato de Berlim, em cujo a(cid:136)mbito as partes acordaram em negociar um acordo destinado a definir objectivos de redu(cid:231)a(cid:152)o das emisso(cid:152)es juridicamente vinculativos para os pa(cid:14)·ses industrializados. Os resultados da referida negocia(cid:231)a(cid:152)o conduziram ao protocolo de Quioto, que constitui um marco, na medida em que, pela primeira vez, os pa(cid:14)·ses industrializados assumiram um compromisso legal no sentido de reduzir em cerca de 5%, relativamente a 1990, as suas emisso(cid:152)es totais de gases responsa·veis pelo efeito de estufa em 2008-2012. A Comunidade estabeleceu um objectivo de redu(cid:231)a(cid:152)o de 8%, no mesmo per(cid:14)·odo


title: Iránymutatás a 17. rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és az ESZAK-szerződés 65. cikkének (5) bekezdése alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről (98/C 9/03)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
competition law
fine
offence
restriction on competition
type of business

formats: html pdf print

text: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 171 31998Y0114(01) C 9/3 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 1. 14. Iránymutatás a 17. rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és az ESZAK-szerződés 65. cikkének (5) bekezdése alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről (98/C 9/03) (EGT vonatkozású szöveg) Az itt felvázolt elveknek biztosítaniuk kell, hogy a Bizottság hatá- rozatai a vállalkozások és a Bíróság előtt átláthatóak és pártatla- nok legyenek, ugyanakkor fenn kell tartaniuk a vonatkozó jog- szabályok alapján a bírságok kiszabása tekintetében az összforgalom 10 %-ának korlátain belül a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkört. E mérlegelésnek azonban egységes és megkü- lönböztetéstől mentes, a versenyszabályok megsértésének bünte- tése terén kitűzött célokkal összhangban álló politikát kell követ- nie. A bírság összegének meghatározásánál alkalmazandó új módszer – amelyik egy, a súlyosbító, illetve az enyhítő körülmények figye- lembevételével megfelelően növelt, illetve csökkentett alapösszeg- ből indul ki – a következő szabályokat követi. 1. Alapösszeg Az alapösszeget a jogsértés súlyosságával és időtartamával összhangban határozzák meg, amelyek a 17. rendelet 15. cik- kének (2) bekezdésében említett kizárólagos feltételek. A. Súlyosság A jogsértés súlyosságának megállapításánál figyelembe kell venni a jogsértés jellegét, a piacra gyakorolt tényleges hatását, ha ez a hatás mérhető, valamint az érintett földrajzi piac mére- tét. A jogsértéseket ennek megfelelően a következő három kate- góriába kell majd sorolni: enyhe jogsértés, súlyos jogsértés és különösen súlyos jogsértés. – enyhe jogsértések: Ezek általában vertikális jellegű, azonban korlátozott piaci kihatással járó és kizárólag a Közösség piacának jelentős, de viszonylag korlátozott részét érintő kereskedelmi kor- látozások lehetnek. Valószínű bírság: 1 000–1 000 000 ECU, – súlyos jogsértések: Ezek többnyire a fentiekkel azonos típusú horizontális vagy vertikális, azonban szigorúbban alkalmazott, széle- sebb piaci kihatással bíró, a közös piac kiterjedt területeit befolyásoló korlátozások. Idetartozhat még az erőfölényes helyzettel való visszaélés (szállítás megtagadása, megkülön- a böztetés, kizárás, élvező cégek által erőfölényt versenytársak piacról történő kiszorítása érdekében adott hűségkedvezmény stb. ). Valószínű bírság: 1-20 millió ECU, – különösen súlyos jogsértések: Rendszerint az olyan horizontális korlátozások tartoznak majd ide, mint az árkartell vagy a piacfelosztó kvóták alkal- mazása, vagy más, az egységes piac megfelelő működését veszélyeztető magatartások, például a nemzeti piacokra való széttördelés és a gyakorlatilag monopolhelyzetben lévő vállalkozásoknak az erőfölénnyel való visszaélése (lásd a következő határozatokat: 91/297/EGK, 91/298/EGK, 91/299/EGK, 91/300/EGK és 91/301/EGK (1) – kalcinált szóda, 94/815/EK (2) – cement, 94/601/EK (3) – kartonpa- pír, 92/163/EK (4) – Tetra Pak és 94/215/ESZAK (5) – acél- gerendák). Valószínű bírság: 20 millió ECU felett. Ezeken a kategóriákon belül – és főleg a súlyos és különösen súlyos jogsértések esetében – a bírság javasolt mértéke lehe- tővé fogja tenni a vállalkozások differenciált kezelését az elkö- vetett jogsértés jellege szerint. Figyelembe kell még venni, hogy a jogsértők milyen tényleges gazdasági lehetőségekkel rendelkeznek ahhoz, hogy más piaci szereplőknek, különösen a fogyasztóknak kárt okozzanak, és a bírságot olyan nagyságrendű összegben kell megállapítani, amely biztosan kellően elrettentő erővel bír. Általában az a tény is figyelembe vehető, hogy a nagy vállal- kozások rendszerint olyan jogi és gazdasági ismeretekkel, vala- mint infrastruktúrával rendelkeznek, amely lehetővé teszi (1) HL L 152. , 1991. 6. 15. , 54. o. (2) HL L 343. , 1994. 12. 30. , 1. o. (3) HL L 243. , 1994. 9. 19. , 1. o. (4) HL L 72. , 1992. 3. 18. , 1. o. (5) HL L 116. , 1994. 5. 6. , 1. o. 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet számukra annak könnyebb felismerését, hogy jogsértő maga- tartást folytatnak, és tudatában legyenek annak, hogy a ver- senyjog alapján ebből rájuk nézve milyen következmények származnak. Amennyiben a jogsértésben több vállalkozás is érintett (ilye- nek például a kartellek), néhány esetben szükségessé válhat a három kategórián belül meghatározott összegek súlyozása annak figyelembevétele érdekében, hogy az egyes vállalkozá- sok jogsértő magatartása milyen súlyú, és ebből következően milyen tényleges hatást gyakorol a versenyre, különösen, ha az azonos típusú jogsértéseket elkövető vállalkozások mérete között jelentős különbség áll fenn. Ennélfogva az azonos magatartásért járó azonos büntetés elve – ha a körülmények így kívánják – az érintett vállalkozások vonatkozásában eltérő összegű bírságok kiszabásához vezet- het, anélkül hogy ezt a különbségtételt aritmetikai számítások szabályoznák. B. Időtartam 2. Súlyosbító körülmények Az alapösszeg olyan súlyosbító körülmények hatására fog növekedni, mint például: – az ugyanazon vállalkozás(ok) által elkövetett azonos típu- sú, ismétlődő jogsértések, – az együttműködés megtagadása a Bizottsággal, illetve az általa végzett vizsgálat akadályozására tett kísérletek, – a jogsértés irányítóként vagy felbujtóként történő elköve- tése, – a jogsértést megvalósító magatartás kikényszerítése céljá- ból más vállalkozások ellen tett megtorló intézkedések, – a büntetés növelésének szükségessége annak érdekében, hogy összege meghaladja a jogsértés eredményeképpen jogellenesen elért nyereséget, amennyiben objektív lehető- ség nyílik az ilyen nyereség nagyságának becsléssel történő megállapítására, Különbséget kell tenni az alábbiak között: – egyéb. – rövid időtartamú jogsértések (általában egy évnél rövi- debb): az összeg nem növekszik, 3. Enyhítő körülmények – közepes időtartamú jogsértések (általában egy–öt év): a súlyosság alapján meghatározott összeg legfeljebb 50 %-kal növekszik, Az alapösszeg olyan enyhítő körülmények hatására csökken, mint például: – hosszú időtartamú jogsértések (általában öt évnél hosszabb): a súlyosság alapján meghatározott összeg leg- feljebb évi 10 %-kal növekszik. Ezért ez a megközelítés a bírság összegének lehetséges emel- kedését jelzi. Nagy általánosságban a hosszú időtartamú jogsértésekért kiszabott bírság növekedése a korábbi gyakorlat jelentős megszigorítását jelenti annak érdekében, hogy a fogyasztókra hosszú időn át káros hatást gyakorló korlátozásokat hathatós szankciókkal sújtsák. Ezenkívül ez az új megközelítés a kartell-ügyekben a bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság összegének csökkentéséről szóló, 1996. július 18-i közlemény (1) várt hatásaival is összhangban van. A jogsértés időtartamával arányos, sokkal nagyobb összegű bírság fizeté- sének kockázata szükségszerűen nagyobb ösztönző erővel bír majd az ilyen jogsértés bejelentése, illetve a Bizottsággal foly- tatott együttműködés tekintetében. Az alapösszeget a fentiekkel összhangban megállapított két összeg összeadásával kapjuk meg: x súlyosság + y időtartam = alapösszeg – a jogsértés kizárólag passzív módon vagy „a vezetőt követő” szerepben történő elkövetése, – jogsértő megállapodások nem teljesítése, illetve a jogsértő magatartásról való lemondás a gyakorlatban, – a jogsértés beszüntetése a Bizottság beavatkozásával egy időben (különösen akkor, ha a Bizottság ellenőrzést végez), – a vállalkozás ésszerű kétsége abban a tekintetben, hogy a versenykorlátozó magatartás valóban jogsértést valósít-e meg, – a jogsértés gondatlan vagy nem szándékos elkövetése, – a vállalkozás hatékony együttműködése az eljárás során, a kartell-ügyekben a bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság összegének csökkentéséről szóló, 1996. július 18-i közlemény hatókörén kívül, – egyéb. 4. A bírság kiszabásának mellőzéséről vagy a bírság össze- 18-i szóló, 1996. július gének közlemény (2) alkalmazása csökkentéséről (1) HL C 207. , 1996. 7. 18. , 4. o. (2) Lásd az előző lábjegyzetet. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 5. Általános megjegyzések a) Magától értetődő, hogy az e módszerrel (százalékos alapon növelt vagy csökkentett alapösszeg) kiszámított végösszeg a 17. rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően semmi esetre sem haladhatja meg a vállalkozások világmé- retű forgalmának 10 %-át. Az ESZAK-szerződés alapján jogellenesnek minősülő megállapodások esetében a 65. cikk (5) bekezdésében megállapított határérték a kérdé- ses termékek forgalmának kétszerese, amely bizonyos ese- tekben a vállalkozás ESZAK-termékekből lebonyolított for- galmának legfeljebb 10 %-ára növekedhet. A világméretű forgalom meghatározásának alapját képező számviteli évnek lehetőleg a határozat meghozatalának évét megelőző évet kell tekinteni, vagy ha az említett szám- viteli év vonatkozásában adatok nem állnak rendelkezésre, az azt közvetlenül megelőző évet. b) A fenti számítások elvégzését követően a körülmények függvényében bizonyos olyan tényezőkre is figyelemmel kell lenni, mint például a sajátos gazdasági összefüggések, a jogsértők által elért gazdasági vagy pénzügyi előnyök (lásd a versenypolitikáról szóló huszonegyedik jelentés 139. pontját) vagy a kérdéses vállalkozások különös jellem- zői és valós fizetőképessége a sajátos társadalmi környezet- ben, és a bírságot ennek megfelelően kell kiigazítani. c) A vállalkozások társulásait érintő ügyekben a határozato- kat lehetőleg a társulásokhoz tartozó egyes vállalkozások- nak kell címezni, és a bírságot velük szemben kell kiszabni. Amennyiben ez nem lehetséges (például azért, mert több ezer a hozzájuk kapcsolódó vállalkozások száma) – ezen- kívül az ESZAK-szerződés hatálya alá tartozó ügyektől elte- kintve – az ilyen társulással szemben a fent kifejtett elvek alapján kiszámított, azonban a társulás tagjaival szemben kiszabható egyedi bírságok összegével megegyező összesí- tett általános bírságot kell kiszabni. d) Bizonyos esetekben a Bizottság fenntartja majd a jogot arra, hogy 1 000 ECU összegben „jelképes” bírságot szabjon ki, amelynek összegét nem a jogsértés időtartamán alapuló, illetve a súlyosító vagy enyhítő körülményeket figyelembe vevő számításokkal határozza meg. Az ilyen bírság kisza- bását a határozat szövegében indokolni kell


title: WRITTEN QUESTION No. 4010/97 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Quality standards for slate produced in the Community

eurovoc_concepts:
aid to industry
building materials
competitiveness
earths and stones
mining extraction
modernisation aid
quality standard
vocational training
waste recycling

text: C 196/54 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 Aikooko komissio ottaa ka¤ytto¤o¤n uusia tukitoimenpiteita¤ alan yrityksille, jotta ne pystyisiva¤t vastamaan na¤ihin kustannuksiin? Voisiko komissio tiedottaa toteutetuista toimenpiteista¤ ja kertoa, mita¤ se aikoo tehda¤, jotta kaivausja¤tealueet palautettaisiin ennalleen ja ja¤tteita¤ kierra¤tetta¤isiin paremmin yhteiso¤n kiviliusketeollisuudessa? (98/C 196/74) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4007/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Eurooppalaisen liuskekiven myynninedista¤miskampanja Eurooppalaisen liuskekiven myynninedista¤misen taso on yleensa¤ ottaen hyvin alhainen. Tuotteen arvostus johtuu sen perinteista¤ ja sen erinomaisista tuloksista katemateriaalina. Maissa, jota sita¤ ei perinteisesti ka¤yteta¤, liuskekivi on kuitenkin yksi tuntemattomammista rakennusmateriaaleista › jopa monet arkkitehdit ja rakentajat eiva¤t ole tietoisia sen teknisista¤ ominaisuuksista, sen asentamisesta, kestosta ja mahdollisuuksista. Yleinen mielikuva siita¤ on, etta¤ se on kallis tuote, joka on varattu ainoastaan historiallisille rakennuksille tai luksusrakennuksille. Ei myo¤ska¤a¤n ole mielikuvaa, joka erottaisi oman eurooppalaisen liuskekivemme kolman- sista maista pera¤isin olevasta liuskekivesta¤. Alan teollisuuden merkityksesta¤ ei myo¤ska¤a¤n yleensa¤ ottaen olla sosiaalisesti tietoisia. Eiko¤ komissio ta¤ssa¤ tilanteessa katso, etta¤ EU:n olisi tarpeellista tukea eurooppalaisen liuskekiven myynnin- edista¤mista¤? Onko komissio toteuttanut tai aikooko se toteuttaa eurooppalaisen liuskekiven myynninedista¤miseen ja levitta¤miseen suunnattuja toimenpiteita¤? (98/C 196/75) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4010/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Yhteiso¤n liuskekivea¤ koskevat laatustandardit Ta¤lla¤ hetkella¤ yhteiso¤ssa¤ ei ole olemassa standardeja, joilla sa¤a¤nnelta¤isiin erityisesti EU:ssa tuotetun liuskekiven laadunvalvontaa tai kolmansista maista pera¤isin olevan liuskekiven laatua. Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt ja aikoo ryhtya¤ valvoakseen yhdenmukaisesti EU:ssa tuotetun ja kolmansista maista tuodun liuskekiven laatua? Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-4006/97, E-4007/97 ja E-4010/97 (6. helmikuuta 1998) Komissio vahvisti neuvostolle esitta¤ma¤ssa¤a¤n kertomuksessa muun kuin energia-alan vuoriteollisuudesta 18 pa¤iva¤na¤ marraskuuta 1993 annettujen neuvoston pa¤a¤telmien ta¤yta¤nto¤o¤npanosta (1), etta¤ yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nno¤lla¤ ei ole paljonkaan merkitysta¤ ympa¤risto¤kustannusten ongelmissa verrattuna kansallisiin tai sita¤ alemman tason sa¤a¤do¤saloitteisiin. Komissio ei kiella¤ alan alueellista merkitysta¤ eika¤ rakennerahastojen hyo¤dynta¤misoikeutta, mutta silla¤ ei ole rahoitusva¤lineita¤, joilla alan kustannuksia voitaisiin korvata. Komissiolla ei ole ka¤yto¤ssa¤a¤n keinoja tukea suoraan liuskekivialan tuotteita, ja sen mielesta¤ ta¤ma¤ on ensisijaisesti ammattija¤rjesto¤jen tehta¤va¤. Komissio huomauttaa kuitenkin, etta¤ tavoitetta voidaan edista¤a¤ ammattikoulutuksen alaan liittyva¤lla¤ yhteistyo¤lla¤ muiden rakennusalan tai tutkimuksen toimijoiden kanssa


title: WRITTEN QUESTION No. 4021/97 by Panayotis LAMBRIAS to the Commission. Sale of unsafe foodstuffs in supermarkets

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Greece
consumer protection
food inspection
foodstuff
health control
marketing
report

text: C 196/60 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 (98/C 196/83) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4021/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Terveydelle vaarallisia elintarvikkeita myyda¤a¤n valintamyyma¤lo¤issa¤ Kuluttajasuojaja¤rjesto¤jen tekemien tuoreiden tutkimusten mukaan ja myo¤s toimivaltaisten, elintarvikkeiden laatua Kreikassa valvovien valtion yksiko¤iden antamien lausuntojen perusteella ilmenee, etta¤ sellaisten elintarvikkeiden myynti, joihin on lisa¤tty asiaankuulumattomia aineita tai jotka ovat ma¤tia¤ tai saastuneita, ja jotka edustavat koko elintarviketuotteiden kirjoa juomavedesta¤ oliivio¤ljyyn ja lihaan, leikkeleisiin ja pakattuihin tuotteisiin, aiheuttaa va¤litto¤ma¤n kansanterveytta¤ koskevan ongelman. Ongelmaa kasvattaa se, etta¤ vastuu elintarvikkeista jakautuu 8 ministerio¤o¤n ja noin 50:lle osastolle, eika¤ viela¤ ole luotu yhteista¤ elintarvikevalvon- tavirastoa. Komissiolta kysyta¤a¤n, mita¤ toimenpiteita¤ se aikoo toteuttaa varmistaakseen, etta¤ Kreikka noudattaa elintarvik- keita koskevaa yhteiso¤n lainsa¤a¤da¤nto¤a¤, ja taatakseen Kreikan kansalaisille oikeuden terveyteen. Komission ja¤senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (19. helmikuuta 1998) Virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta annetussa direktiivissa¤ 89/397/ETY (1) velvoitetaan ja¤senvaltiot tarkastamaan ja valvomaan elintarvikkeita sopivissa vaiheissa tuotannosta jakeluun ja kaupanka¤yntiin. Ta¤ssa¤ direktiivissa¤ valvonnan ka¤sitteeseen sisa¤ltyva¤t elintarvikealan yritysten tarkastusten lisa¤ksi myo¤s elintarvikkei- den na¤ytteenotto, tutkimus ja analysointi sen varmistamiseksi, etta¤ elintarvikkeiden tarjonta eurooppalaisille kuluttajille ta¤ytta¤a¤ kansalliset ja yhteiso¤n elintarvikelainsa¤a¤da¤nno¤n vaatimukset. Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisa¤toimenpiteista¤ annetun direktiivin 93/99/ETY (2) 5 artiklas- sa velvoitetaan komissio tarkastamaan ja arvioimaan ja¤senvaltioiden viranomaisten soveltamien virallisen elintarvikkeiden tarkastuksen ja¤rjestelmien vastaavuutta ja tehokkuutta. Ta¤ta¤ tarkoitusta varten komissio teki ensimma¤isen matkan Kreikkaan ja muihin ja¤senvaltioihin vuosina 1996 › 1997. Kreikkaan tehty matka osoitti, etta¤ Kreikan viranomaisten va¤lisen viestinna¤n ja yhteistyo¤n parantaminen lisa¤isi elintarvikkeiden virallisen valvontaja¤rjestelma¤n yleista¤ tehokkuutta. Ta¤ma¤ ja muita seikkoja esitettiin Kreikan viranomaisille komission arviointiraportissa. Vuodeksi 1998 on suunniteltu uusia matkoja Kreikkaan ja muihin ja¤senvaltioihin tapahtu- neen kehityksen arvioimiseksi. (1) EYVL L 186, 30. 6. 1989. (2) EYVL L 290, 24. 11. 1993. (98/C 196/84) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4022/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Panayotis Lambrias (PPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Ecstasy-huumeeseen suhtautuminen A¤ sketta¤in pidetyssa¤ synteettisia¤ huumausaineita ka¤sitelleessa¤ kokouksessa Euroopan parlamentissa 27. ja 28. marraskuuta 1997, ka¤vi ilmi, miten suuren vaaran nuorisolle muodostaa (cid:148)ecstasy(cid:148)-nimisen aineen ka¤ytto¤. Ta¤ta¤ ainetta, ja muitakin synteettisia¤ huumausaineita, tuotetaan suurissa ma¤a¤rissa¤ Euroopan unionin alueella sijaitsevissa laboratorioissa, myyda¤a¤n hyvin halvalla ja hyvinkin nuoret voivat helposti hankkia sita¤, vaikka nuorten ruumiilliselle ja henkiselle terveydelle ja kehitykselle on sen ka¤yto¤sta¤ tuhoisat seuraukset. Komissiolta kysyta¤a¤n, mita¤ tarkastustoimenpiteita¤ se aikoo toteuttaa lakkauttaakseen laittomien ecstasy- huumetta tuottavien laboratorioiden toiminnan Euroopan unionissa, ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtya¤ nuorten valistamiseksi ta¤ma¤n aineen ka¤yto¤n aiheuttamista vaaroista


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 4018/97 af Panayotis LAMBRIAS til Kommissionen. Oprettelse af en græsk afdeling på den tredje Europaskole i Bruxelles

eurovoc_concepts:
Belgium
Brussels region
European language
European school
language teaching

text: C 196/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 22. 6. 98 (98/C 196/79) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4015/97 af Thomas Megahy (PSE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Flyselskabers misvisende annoncering Den myndighed, der fastl(cid:230)gger normerne for annoncering i Det Forenede Kongerige, har for nylig bestemt, at flyselskaber og rejseselskaber skal oplyse de rejsende p(cid:229) samtlige flyruter om de reelle omkostninger, herunder lufthavnsskat og andre afgifter, s(cid:230)sonafgifter og yderligere omkostninger. Har Kommissionen kendskab til situationen i de łvrige medlemsstater? Vil den overveje at foresl(cid:229) et direktiv, der indeholder bestemmelser svarende til det, der pr. 1. januar 1998 vil v(cid:230)re praksis i Storbritannien? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (26. februar 1998) Det gl(cid:230)dede Kommissionen at hłre om UK(cid:146)s initiativ hvad ang(cid:229)r bedre oplysning til flypassagerer om de reelle omkostninger i forbindelse med flyvning. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger om lignende initiativer i de andre medlemsstater. Kommissionen har dog iv(cid:230)rksat en omfattende undersłgelse med henblik p(cid:229) at vurdere betingelserne i lufttransportkontrakter fra forbrugerens synspunkt. Spłrgsm(cid:229)let om hvordan man bedst kan give passagererne tilstr(cid:230)kkelige oplysninger om den p(cid:229)kr(cid:230)vede information (inklusive priser) s(cid:229)ledes, at de kan tr(cid:230)ffe beslutning om, hvorvidt de łnsker at indg(cid:229) kontrakten, er et af de spłrgsm(cid:229)l, der behandles, og som der nu foretages hłring om i hele branchen. Kommissionen vil, p(cid:229) baggrund af undersłgelsen og hłringsprocessen, overveje, hvorvidt nye initiativer er p(cid:229)kr(cid:230)vet. (98/C 196/80) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-4018/97 af Panayotis Lambrias (PPE) til Kommissionen (14. januar 1998) Om: Oprettelse af en gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) den tredje Europaskole i Bruxelles Til trods for det betragtelige antal gr(cid:230)kere i Bruxelles er der kun e·n gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) de eksisterende Europaskoler i Bruxelles. Inden for den n(cid:230)rmeste fremtid ventes en forłgelse af antallet af gr(cid:230)sktalende i Bruxelles p(cid:229) grund af overflytningen af Revisionsretten fra Luxembourg samt Cyperns tiltr(cid:230)delse af EU, og et stigende antal gr(cid:230)kere vil sl(cid:229) sig ned i Bruxelles. Agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at f(cid:229) oprettet en yderligere gr(cid:230)sk afdeling p(cid:229) den tredje Europaskole, der er under opfłrelse? Dette krav er i łvrigt allerede blevet stłttet af en lang r(cid:230)kke for(cid:230)ldre (320 underskrifter), og den faste gr(cid:230)ske repr(cid:230)sentation har heller ikke noget at indvende imod dette. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (4. februar 1998) Kun Det (cid:216)verste R(cid:229)d, der er det mellemstatslige organ, som er ansvarligt for Europaskolerne, har kompetence til at fastl(cid:230)gge undervisningens indhold og tilrettel(cid:230)ggelse. Det er derfor dette organ, der beslutter hvilke sproglige afdelinger, der skal v(cid:230)re i den tredje Europaskole, der er under opfłrelse. Denne beslutning m(cid:229) forventes at blive taget p(cid:229) grundlag af de principper, disse skolers uddannelsessystem bygger p(cid:229). Kommissionen, der er medlem af Det (cid:216)verste R(cid:229)d og l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229), at Europaskolerne fungere godt, vil sikre at alle principper bliver overholdt


title: WRITTEN QUESTION No. 4048/97 by Antonio TAJANI , Claudio AZZOLINI to the Commission. Independence of the Banca d'Italia

eurovoc_concepts:
EU Member State
Economic and Monetary Union
European Central Bank
Italy
administrative autonomy
central bank
economic policy
employment policy
interest
report

text: C 196/68 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 22. 6. 98 (98/C 196/92) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4047/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Antonio Tajani (UPE) ja Claudio Azzolini (UPE) (15. tammikuuta 1998) Aihe: Italian pankin itsehallinto Tulevan Euroopan keskuspankin kulmakivia¤ ovat keskuspankkien itsena¤isyys ja itsehallinto, joita tulee jatkossakin suojella poliittisen vallan vaikutuksilta. Onko neuvosto tietoinen lehdisto¤n laajasti uutisoimista, Italian hallituksen ja parlamentin enemmisto¤voimien Italian pankin johtajaan Antonio Fazioon kohdistamista sopimattomista painostustoimista, joilla ha¤nta¤ taivutel- laan alentamaan virallista korkokantaa? Onko Italian hallitus missa¤a¤n vaiheessa esitta¤nyt neuvostolle Antonio Fazion mahdollista korvaamista la¤hiaikoina nykyista¤ hallituksen enemmisto¤a¤ la¤hempa¤na¤ olevilla keskuspankin edustajilla? Eiva¤tko¤ liittymisen yhteiseen eurooppalaiseen rahaliittoon ja siihen osallistumisen jatkossa? ta¤llaiset aloitteet neuvoston mielesta¤ vahingoita Italian pankin itsehallintoa ja vaaranna Italian Mika¤ on neuvoston arvio johtaja Fazion mielipiteesta¤, jonka mukaan rakenteelliset uudistukset ja veroihin kohdistuvien paineiden va¤henta¤minen ovat yhteiseen rahaliittoon osallistumisen kannalta va¤ltta¤ma¤tto¤mia¤? Vastaus (30. maaliskuuta 1998) Neuvosto ei aio ottaa kantaa va¤itteisiin, joihin arvoisat parlamentin ja¤senet kysymyksessa¤a¤n viittaavat. Neuvosto myo¤nta¤a¤, etta¤ yhteisen rahan ka¤ytto¤o¤notto edellytta¤a¤ ja¤senvaltioiden tekeva¤n huomattavia rakenteel- lisia uudistuksia. Joitakin uudistuksia on jo toteutettu, toisia toteutetaan parhaillaan. Erityisemmin Italian tilanteen osalta neuvosto muistuttaa tutkineensa Italian vuosien 1998›2000 la¤hentymisoh- jelmaa 7. heina¤kuuta 1997 pita¤ma¤ssa¤a¤n istunnossa seka¤ Italian vuoden 1998 budjettia 19. tammikuuta 1998 pita¤ma¤ssa¤a¤n istunnossa. Ta¤ta¤ asiaa koskevan ka¤sittelyn tulokset on julkistettu. (98/C 196/93) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4048/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Antonio Tajani (UPE) ja Claudio Azzolini (UPE) (14. tammikuuta 1998) Aihe: Italian pankin itsehallinto Tulevan Euroopan keskuspankin kulmakivia¤ ovat keskuspankkien itsena¤isyys ja itsehallinto, jotka tulee jatkossakin suojella poliittisen vallan vaikutuksilta. Onko komissio tietoinen lehdisto¤n laajasti uutisoimista, Italian hallituksen ja parlamentin enemmisto¤voimien Italian pankin johtajaan Antonio Fazioon kohdistamista sopimattomista painostustoimista, joilla ha¤nta¤ taivutel- laan alentamaan virallista korkokantaa? Onko Italian hallitus missa¤a¤n vaiheessa esitta¤nyt komissiolle Antonio Fazion mahdollista korvaamista la¤hiaikoina nykyista¤ hallituksen enemmisto¤a¤ la¤hempa¤na¤ olevilla keskuspankin edustajilla? Eiva¤tko¤ liittymisen yhteiseen eurooppalaiseen rahaliittoon ja siihen osallistumisen jatkossa? ta¤llaiset aloitteet komission mielesta¤ vahingoita Italian pankin itsehallintoa ja vaaranna Italian Mika¤ on komission arvio johtaja Fazion mielipiteesta¤, jonka mukaan rakenteelliset uudistukset ja veroihin kohdistuvien paineiden va¤henta¤minen ovat yhteiseen rahaliittoon osallistumisen kannalta va¤ltta¤ma¤tto¤mia¤?


title: QUESTION ECRITE no 3997/97 de Michl EBNER à la Commission. Limite d'âge pour les conducteurs d'autobus

eurovoc_concepts:
European driving licence
approximation of laws
bus
driving licence
older worker
public transport
retirement conditions
traffic regulations

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4004/97 del Nikitas KAKLAMANIS a la Comisión. Ataque con bomba contra el Patriarcado Ecuménico de Constantinopla

eurovoc_concepts:
Türkiye
civil defence
freedom of religious beliefs
protection of minorities
public safety
religion
religious group

text: 22. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 196/53 › pagan un derecho de licencia (canon) cuando se trata de acuerdos para acceder a una zona dada a cambio de una contrapartida financiera; los acuerdos con contrapartida financera son acuerdos en virtud de los cuales un pa(cid:14)·s tercero concede posibilidades pesqueras a buques comunitarios a cambio de una contrapartida financiera que paga la Comisio·n y de un canon que paga el armador del barco que solicita la licencia; dicho canon es abonado en su totalidad por el armador a la hacienda pu·blica del pa(cid:14)·s tercero; este es el tipo de acuerdos firmado con pa(cid:14)·ses del Atla·ntico sur y del ocea·no I·ndico, pertenecientes al grupo de Estados de A· frica, Caribe y Pac(cid:14)·fico (ACP). As(cid:14)· pues, el armador que solicita una licencia de pesca para un buque no efectu·a pago alguno a la Comisio·n y, por lo tanto, en el presupuesto de la Comisio·n no aparece ningu·n importe de ese tipo. (98/C 196/72) PREGUNTA ESCRITA E-4004/97 de Nikitas Kaklamanis (UPE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Ataque con bomba contra el Patriarcado Ecume·nico de Constantinopla El 3 de diciembre de 1997, se registro· un ataque con bomba contra el Patriarcado Ecume·nico de Constantinopla. La bomba, que hizo explosio·n en el tejado de la iglesia de San Jorge, fue lanzada desde la zona situada al norte del jard(cid:14)·n del Patriarcado y, segu·n estimaciones de oficiales turcos, proven(cid:14)·a del minarete de una mezquita situada justo detra·s del Palacio Patriarcal. Dicho ataque con bomba provoco· lesiones en el omoplato al Sr. Nektarios, dia·cono del Patriarcado Ecume·nico, quien hubo de someterse a sucesivas intervenciones quiru·rgicas para que le fueran extirpadas las esquirlas de la bomba. Ha de sen(cid:152)alarse que, pese a las reiteradas agresiones sufridas por el Patriarcado Ecume·nico, las medidas de seguridad continu·an siendo insuficientes. ¿Puede indicar la Comisio·n Europea que· medidas piensa adoptar con vistas a persuadir definitivamente a las autoridades turcas para que establezcan medidas de proteccio·n eficaces del Patriarcado Ecume·nico, con el fin de impedir en el futuro feno·menos de esta (cid:14)·ndole? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisio·n (5 de febrero de 1998) El Ministerio turco de Asuntos Esteriores (MAE) condeno· oficialmente, en diciembre de 1997, el atentado contra el Patriarcado Ortodoxo de Estambul. El MAE subrayo· que se har(cid:14)·a todo lo necesario para capturar y entregar a la justicia a sus autores y para evitar que estos hechos se reproduzcan. La investigacio·n esta· actualmente en curso. En cuanto a las medidas de seguridad adoptadas tras el atentado, las informaciones recogidas por la Comisio·n en el Patriarcado Ecume·nico de Estambul sen(cid:152)alan la presencia permanente de polic(cid:14)·as armados para proteger el Patriarcado as(cid:14)· como patrullajes continuos de los accesos al edificio. El Patriarcado se declaro· satisfecho con las medidas adoptadas por las autoridades turcas. (98/C 196/73) PREGUNTA ESCRITA E-4006/97 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisio·n (14 de enero de 1998) Asunto: Industria comunitaria de la pizarra y medioambiente ¿Puede informar la Comisio·n acerca de las ayudas comunitarias de que dispone en la actualidad la industria comunitaria de la pizarra, para hacer frente a los elevados costes medioambientales que e·sta tiene que soportar y que debilitan su competitividad en el mercado?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4070/97 von Phillip WHITEHEAD an die Kommission. Kennzeichnung von Lebensmitteln

eurovoc_concepts:
consumer information
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
nutrition

text: 16. 6. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 187/119 Ist der Einsatz dieses Phosphorsa¤ureesters nach europa¤ischem Recht zula¤ssig? Ist es mit dem Verhaltenskodex fu¤r die Landwirtschaft vereinbar, dieses Mittel aus Flugzeugen nicht nur auf die Olivenba¤ume zu spru¤hen, sondern auch auf die Bewohner des Dorfs Orgiva, Ma¤nner, Frauen, Kinder und Kleinkinder, sowie die zufa¤llig anwesenden Touristen? Was gedenkt die Europa¤ische Kommission zu unternehmen, um derartigen Mi(cid:223)sta¤nden ein Ende zu machen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (2. Februar 1998) Dimethoat ist ein Insektizidwirkstoff, der zur Anwendung in Pflanzenschutzmitteln in den meisten Mitglied- staaten bereits vor dem Erla(cid:223) (25. Juli 1993) der Richtlinie 91/414/EWG u¤ber das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln (1) zugelassen war und daher gema¤(cid:223) den Bestimmungen des Artikels 8 Absa¤tze 3 und 4 der genannten Richtlinie weiterhin von den Mitgliedstaaten angewendet werden darf. Die Richtlinie 91/414/EWG bestimmt, da(cid:223) die Mitgliedstaaten bei der Wirkstoffzulassung fu¤r ein solches Pflanzenschutzmittel festgestellt haben mu¤ssen, da(cid:223) das Produkt hinsichtlich aller normalen Bedingungen seiner Anwendung weder direkt noch indirekt scha¤dliche Auswirkungen auf die Gesundheit von Mensch und Tier hat. Ferner schreibt diese Richtlinie in Artikel 3 vor, da(cid:223) Pflanzenschutzmittel sachgema¤(cid:223) angewendet werden mu¤ssen. Die sachgema¤(cid:223)e Anwendung beinhaltet die Erfu¤llung der vorgenannten Sicherheitsbedingungen und die Befolgung der Grundsa¤tze der guten Pflanzenschutzpraxis. Die von der Frau Abgeordneten beanstandeten Vorfa¤lle deuten auf eine Praxis hin, die gegen die oben genannten Bestimmungen versto¤(cid:223)t. Die Kommission wird die spanischen Beho¤rden um weitere Informationen u¤ber diese Vorfa¤lle ersuchen sowie daru¤ber, welche Ma(cid:223)nahmen getroffen wurden, um sicherzustellen, da(cid:223) die oben genannten Bestimmungen beim Verspru¤hen vom Flugzeug aus erfu¤llt werden. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (98/C 187/184) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4070/97 von Phillip Whitehead (PSE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Kennzeichnung von Lebensmitteln Stimmt die Kommission der Auffassung zu, da(cid:223) die zuku¤nftige EU-Lebensmittelpolitik › z. B. die mo¤gliche Rahmenrichtlinie, die das Gru¤nbuch zur Durchfu¤hrung bringen soll › die Bedeutung der Erna¤hrung und das Erfordernis, da(cid:223) dem Verbraucher eine gesunde und gehaltvolle Nahrung zur Verfu¤gung steht, anerkennen mu(cid:223)? (98/C 187/185) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-4072/97 von Phillip Whitehead (PSE) an die Kommission (14. Januar 1998) Betrifft: Kennzeichnung von Lebensmitteln Stimmt die Kommission der Auffassung zu, da(cid:223) die Verbraucher die zur Zeit verwendeten inkonsequenten und verwirrenden Angaben zum Na¤hrstoffgehalt wie (cid:132)light(cid:147) und (cid:132)fettarm(cid:147) nur schwer auf ihre Gu¤ltigkeit u¤berpru¤fen ko¤nnen, wa¤hrend solche Angaben den Verbrauchern doch nu¤tzlich sein ko¤nnten, wenn sie strenger kontrolliert wu¤rden? Erwa¤gt die Kommission die Kontrolle dieser Art von Angaben im Rahmen der bevorstehenden U¤ berarbeitung der Kennzeichnung von Lebensmitteln?