title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhtenäismarkkinoiden maatalouden valuuttajärjestelmästä -1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1997 välinen ajanjakso

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
financial year
report
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 01. 1998 KOM(1998) 20 lopull. KOMKSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTENÄISMARKKINOroEN MAATALOUDEN VALUUTTAJÄÄJESTELMÄSTÄ 1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1997 välinen ajaqjakso SISALLYSLUETTELO Johdanto PAAKIiRTOMUS A. B. Yhtccnvcto vaikutuksista todetuista maatalouden valuuttajärjestelmän Analyysi, näkymät ja ehdotukset II. MAATALOUDEN VALUUTTAJÄRJESTELMAN VAIKUTUSTEN ANALYYSI 1996/97 A. Valuuttakehitys 1. Edustavat markkinakurssit 2. Maatalouden muuntokurssit B. Maatalouden valuuttapoliittiset mekanismit 1. Tuonlimaksujcn muuntokurssit 2. Merkiltäviin rcvalvaatioihin liittyvä lainsäädäntö 3. Maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen 4. Korvauksia koskevat säännöt 5. Tasaustuet C. Taloudelliset vaikutukset 1. Hinnat 2. Kauppa 3. Tulot D. Rahoitus vaikutukset 1. Metodologisia näkökohtia 2. Arviointien tulokset -2 BEF Belgian ja Luxemburgin frangi NLG Alankomaiden guldeni DKK Tanskan kruunu IEP Irlannin punta DEM Saksan markka ITL Italian liira GRD Kreikan drakma ATS Itavallan Sillinki PTE Portugalin escudo ESP Espanjan peseta FRF Ranskan frangi SEK Ruotsin kruunu FIM Suomen markka GBP Englannin punta USD Yhdysvaltain dollari Muut erityislvhenteet: APB 98 Alustava talousarvioesitys 1998 TCA maatalouden muuntokurssit TRM markkinoiden edustavat kurssit -3 - KOMISSIOIN KKRTOMUS NKUVOSTOLLK JA EUROOPAN PARLAMKNTILLi: YIITICNÄISMARKKINOIDKN MAATALOUDKN VAIAJUTTAJÄRJESTELMÄSTÄ 1. heinäkuuta 1996 ja 30. kesäkuuta 1997 välinen ajanjakso Johdanto Tämä Euroopan komission kertomus on seurausta 19. -22. kesäkuuta 1995 pidetyssä maatalousneuvoston istunnossa tehdystä sitoumuksesta: jossa analysoidaan laatimaan vuosittaisen kertomukscn, "Komissio sitoutuu voimassa olcvan maatalouden valuuttajärjestclmän ja valuuttamuutosten vaikutusta yhtenäismarkkinoihin sekä yhteiseen maatalouspolitiikkaan, ja lisäksi komissio esittää asiaankuuluvia ehdotuksia niiden ongelmien korjaamiseksi, joita niistä saattaa aiheutua. " Kertomuksessa otetaan myös huomioon Euroopan parlamentin 19. syyskuuta 1995 antamat ne päätöslauselmat maatalouden valuuttajärjestelmästä1, joissa komissiota pyydettiin "laatimaan yksityiskohtainen arvio neuvoston tekemän päätöksen2 vaikutuksista, samoin kuin rahoitusvaikutuksista unionin talousarvioon". Tämä kertomus koskee maatalouden talousnäkökohtia 1. heinäkuuta 1995 ja 30. kesäkuuta 1996 välisellä ajanjaksolla (ajanjakso 1996/97). Se sisältää pääkertomuksen, jossa tehdään tulleiden tutkimustuloksista ja kommentoidaan niitä sekä esitetään esiin yhteenveto analyysi seuraa ratkaiscmisecn ongelmien maatalouden valuuttajärjestelmään vaikutuksista ajanjaksolla 1996/97. Se on jatkoa edelliselle vuosikcrtomukscllc, joka koski jaksoa 1995/1996*. ehdotukset. Pääkertomusta tapahtumista ja niiden soveltuvat liittyvistä Yhteinen päätöslauselma maatalouden valuuttajärjestelmästä 19. 9. 1995 annetun parlamentin asetuksen n:o 193 731 40 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Kysccssä on 19. -22. kesäkuuta 1995 kokoontunccn neuvoston tckcmä päätös, jonka pcrustcclla ncuvosto antoi 19. 6. 1995 asetuksen ticttyjä valuuttoja koskcvaan muuntokurssien alcncmisccn liittyvistä hyvityksistä (EY) N:o 1527/95, (EYVL N:o L 148, 30. 6. 1995, s. 1), sekä asetuksen (EY) N:o 2611/95, 25. 10. 1995, jossa säädctään mahdollisuudcsta myönlää muissa jäscnvallioissa tapahlimcisla valmillojen liikkcislä johluvicn niasilnlousttilon mcnclyslen kansallisla lasauslukca (UYVl,)N:oL26X, 10. 11 1995, s. 3) KOM(96) 636 lopiillincii Analyysin ensimmäisessä ja toisessa osassa (A ja B osa) kuvataan maatalouden valuuttakysymyksiä ja tasaustuen myöntämistä kyseisenä ajanjaksona. C osassa tarkastellaan järjestelmän taloudellisia vaikutuksia maatalousmarkkinoihin ja viljelijöiden tuloihin. Tilastot mahdollistavat tulosten vertailun 12 kuukauden jaksolla heinäkuusta kesäkuuhun hintojen osalta, mutta vaikutuksia tuloihin analysoidaan kuvitteellisten vuosijaksojen mukaan. Kauppaa koskevaa analyysiä on lyhennetty ottaen huomioon edellisen vuoden kertomuksen tulokset. D osassa arvioidaan maatalouden valuuttajärjestelmän vaikutuksia yhteisön menoihin. Vaikutusta on arvioitu voimassa olevan vuodeksi 1997 tehdyn talousarvion sekä vuodeksi 1998 tehdyn alustavan talousiirvioesityksen penjsteella, sen viimeiscn 30. kcsäkuuta 1997 tehdyn version pcrusteella. Varainhoitovuosi koskee 12 kuukauden mittaista ajanjaksoa, ja scalkaa 16. lokakuuta. Perustiedot, joiden pohjalta tämä kertomus on laadittu, on esitetty taulukoin ja kuvioin, ja työ on komission yksiköiden valmisteluasiakirja; asiakirja SEC(1998)87 on saatavissa ranskan, saksan ja englannin kielellä. - 5- I. PÄÄKERTOMUS A. Yhteenveto todetuista maatalouden valuuttaiärjestelmän vaikutuksista 1. Muuntokurssien kehitys Heinäkuun 1996 ja kesäkuun 1997 välinen ajanjakso oli melko vakaa useimpien valuuttojen osalta, kuten edeltäväkin jakso. Merkittävintä oli Englannin punnan revalvoituminen, jota seurasi Irlannin punta osittain. Muutoin perinteisesti vahvat valuutat ovat jälleen kerran devalvoituneet vähän. Dollari vahvistui ecuun nähden 7,89 prosenttia. Se jatkaa edeltävän kauden suuntausta, jolloin se vahvistui 6,8 prosenttia. Yleisesti ottaen valuuttapoikkeamat ovat olleet positiivisia eli maatalouden muuntokurssit ovat pysyneet korkeampina kuin markkinoiden edustavat kurssit. Englannin punnan positiivinen poikkeama oli erityisen suuri lokakuusta 1996 alkaen, ja se ylitti säännöllisesti 6 pistcttä suuntauksen vahvistamisaikana. Kuluneen vuosikymmenen aikana jonkin valuutan positiivinen poikkeama on aina ylittänyt 4 pislettä. Negatiivisille poikkeamillc sallittu vapaa-aluc pysyi siten hyvin pienenä, alle yhden pisteen. Kun tämä tilanne otetaan huomioon, millään valuutalla ei ole ollut pysyvää negatiivista poikkeamaa. Irlannin punnan ja Englannin punnan maatalouden muuntokurssit alenivat merkittävästi kolmeen otteeseen. Irlannin punnan maatalouden muuntokurssin alenemista jouduttiin korjaamaan muuntokurssin devalvoinnilla 26. toukokuuta 1997. Neljän vähemmän merkittävän alenemisen jälkeen edeltävällä kaudella Italian liiran maatalouden muuntokurssi heikkeni uudelleen 1. lokakuuta 1996. Nämä neuvoston maatalouden muuntokurssien kumuloituneet päatökseen, jonka mukaan 3,08 prosentin merkittävän revalvaation edellytykset täyttyivät 1. maaliskuuta 1997. alenemiset johtivat Ruotsin kruunun maatalouden muuntokurssin merkittävää alenemista 11. Limmikuuta 1996 seurasi uusi 3,280 prosentin lasku 7. heinäkuuta 1996. Tämä toinen merkittävä lasku neutraloitui osittain maatalouden muuntokurssin 2,78 prosentin kumuloituneen nousun vuoksi. Belgian frangin, Saksan markan, Alankomaiden guldenin ja Itävallan Sillingin maatalouden muuntokurssien nousut kesäkuusta 1996 1997 neutraloivat niiden merkittävän alenemisen vuonna 1995 täydellisesti. toukokuuhun 2. Neuvoston tilapäiset toimenpiteet merkittävän revalvaation varalta vahvisti tilapäisten toimenpiteiden Neuvosto käyttöönoton merkittävien revalvaatioiden varalta kesäkuun 1995 ja joulukuun 1996 väliseksi ajanjaksoksi. Perusasetuksen toimenpiteiden asemesta kyseisillä tilapäisillä toimenpiteillä otettiin käyttöön kiinteämääräinen tasaustuki sekä suoriin tukiin sovellettava maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 724/97 aiemmin sovellettujen periaatteiden voimassaoloaikaa pidennettiin 30. huhtikuuta 1998 asti. Lisäksi asetuksella laajennettiin periaatteiden soveltamista myös muihin maatalouden -6 muuntokurssin alenemisiin, jotta voitaisiin käsitellä kaikki sellaiset tapaukset, jotka voivat käynnistää asetuksen (ETY) N:o 3813/92 7 ja 8 artiklan soveltamisen. 3. Maatalouden muuntokurssien iäadvttäminen Perusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen jäädyttäminen koskee merkittävän revalvaation hetkellä tosiasiallisesti sovellettuja muuntokursseja. Jäädyttäminen on voimassa 1. tammikuuta 1999 asti. Kun otetaan huomioon kyseisten tukien maatalouden muuntokurssien määräytyrnisperusteet, useimmat muuntokurssit pysyvät jäädytettyinä 30. kesäkuuta 1999 asti. tukien muuntokurssin Viittä valuuttaa lukuun ottamatta (Kreikan drakma, Portugalin escudo, Ranskan frangi, Suomcn markka ja Espanjan pescta) kaikkien muiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit oli jäädytetty 30. kesäkuuta 1997. Kyseisiin tukiin tammikuuta 1999 ja euroon 1. sovellettavien maatalouden muuntokurssien sovellettavien muuntokurssien valuuttapoikkeamien merkityksen vähentämiseksi neuvosto on päättänyt, että maatalouden jäädytetyn muuntokurssin ero saa olla korkeintaan 11,5 prosenttia suhteessa siihen muuntokurssiin, jota olisi käytetty, jos kurssia ei olisi jäädytetty. Jos ero ylittää mainitun kynnyksen, maatalouden jäädytettyä muuntokurssia on alennettava nykyisen muuntokurssin tasolle, korotettuna 11,5 prosentilla. Tämä päätös aiheutti 1. heinäkuuta 1997 jäädytettyjen maatalouden muuntokurssien alenemisen Ruotsin kruunun (0,11 %) ja Englannin punnan (3,61 %) osalta. välisten 4. Maatalouden muuntokurssien merkittävän alenemisen vuoksi mvönnetvt tasaustuet Tuki muodostuu yhteensä kolmesta asteittain alenevasta erästä, joista ensimmäinen voidaan myöntää 100-proscnttiscna. Toincn vuosierä on 2/3 ja kolmas 1/3 enimmäismäärästä. Euroopan unioni rahoittaa tucn enimmäismäärästä 50 prosenttia riippumatta jäsenvaltion rahoittamasta kansallisesta lisäosuudesta. Jäädytetyn maatalouden muuntokurssin alentamisen vuoksi viljelijöille voidaan myöntää tasaustukea alenemisesta johtuvaa vuositulojen menetystä vastaava määrä. Tuki alenee myös asteittain joka vuosi kolmanneksella, ja Euroopan unioni rahoittaa siitä 50 prosenttia riippumatta kansallisen rahoituksen määrästä. Kesä- ja heinäkuun 1995 merkittävät revalvaatiot johtivat toisen erän maksamiseen Belgian, Luxemburgin, Saksan, Tanskan, Alankomaiden ja Itävallan osalta. Toisessa erässä on myönnetty yhteensä lähes 210 miljoonaa ecua, joista 135 miljoonaa ecua on ollut yhteisön rahoitusta. Valuuttakehityksen vuoksi kolmas suunniteltu tukierä on peruutettu kyseisten jäsenvaltioiden osalta. tuen Ruotsin kruunun, Irlannin punnan, Englannin punnan ja Italian liiran merkittävät revalvaatiot ovat mahdollistaneet uusien tukien myöntämisen, joiden ensimmäisten erien kokonaismäärä on lähes 993 miljoonaa ecua, joista puolet on FEOGA:n rahoittamia. Ruotsi on myöntänyt kaksi ensimmäistä 11. tammikuuta 1996 tukierää. Heinäkuun 1996 merkittävän merkittävän revalvaation tapahtuneen revalvaation mukaisesta tuesta ilmoitettiin ja siihen annettiin lupa. Kyseisen tuen toinen erä peruutettiin kyseisen merkittävän revalvaation jälkeen tapahtuneiden devalvaatioiden vuoksi. Irlanli on myöntänyt Euroopan unionin rahoittaman marraskuun 1996 ja tammikuun 1997 merkittävien revalvaatioiden ensimmäisen tukierän, joka on 56,7 miljoonaa ecua. lisaksi kesakuussa 1997 aikecstaan myönläa yhteisön tukirahoitusta maaliskuun 1997 revalvaatioon. Kyseisen tuen ensimmäisen erän enimmäismäärä on vahvistettu 57,5 miljoonaksi ecuksi. ilmoilti Irlanti Italia ei ollut ilmoittanut 30. kesäkuuta 1997 mennessä niitä 247 miljoonaa ecua koskevaa suunnitelmaa, jotka voidaan myöntää maaliskuussa 1997 tapahtuneen Italian liiran merkittävän revalvaation tuen ensimmäiseen erään. suunnitelmaa Myöskään Yhdistynyt kuningaskunta ei ole jakson 1996/97 loppuun mennessä ilmoittanut ja kesäkuun 1997 merkittävien revalvaatioiden ensimmäisten tukierien 454,4 miljoonalle eculle eikä sille 66,7 miljoonalle eculle, tarkoitettu korvaamaan kansallisina valuuttoina maksettavien peltokasvien hehtaaritukien 1. heinäkuuta 1997 tapahtuneet alenemiset. tammi-, maalis- joka on 5. Yleisiä näkökohtia laloudeUisista vaikutuksista voi vaikuttaa jotka kuuluvat kiintcästi yhteisön niihin Teoriassa maatalouden muuntokurssi interventiojärjestclmään markkinahintoihin, (erityiscsli vilja-, sokeri-, maito- sckä naudanliha-ala). Näidcn tuotteiden hintojen kautta maatalouden muuntokurssin kehitys voi siis vaikuttaa maanviljelijöiden tuloihin. Lisäksi kaupankäyntivaikeuksia voivat aiheuttaa erot joko maatalouden muuntokurssien ja edustavien markkinakurssien välillä tai markkinahintojen ja kansallisena valuuttana ilmaistujen interventiohintojen välillä. ainoastaan Sitä vastoin muiden tuotteiden hintoihin maatalouden muuntokurssi ei voi vaikuttaa. tuotteiden kauppaa voi kuitenkin häiritä edustavan markkinakurssin Näiden voimakas tai äkillinen muutos. Näin on erityisesti silloin, kun kansallisena valuuttana ilmaistut markkinahinnat eivät seuraa valuuttojen liikkeitä. Maataloustuloihin vaikuttavat paitsi valuuttojen johtuvat hintojen muutokset, myös ne maatalouden muuntokurssit, joita sovelletaan tuottajille suoraan maksettavaan tukeen. liikkeistä 6. Vaikiitukset markkinahintoihin Koska merkittäviä devalvaatioita ei ole tapahtunut, ne maatalouden muuntokurssien muutokset, joilla on voinut olla eniten vaikutusta tarkastelujakson aikana, ovat Englannin punnan (13,5 %) ja Irlannin punnan (8,5 %) jatkuvat ja "merkittäväf revalvaatiot. Niiden tuotteiden osalta, joilla ei ole interventiojärjestelmää, ei voida todeta mitään yhteyttä hintojen muutosten ja maatalouden muuntokurssien muutosten välillä, kuten on arvioitukin. Kolmantena peräkkäisenä markkinointivuonna näyttää siltä, että maatalouden muuntokurssien tavanomaiset muutokset eivät vaikuta viljojen markkinahintoihin, jotka ovat yli 10 prosenttia interventiotason yläpuolella. Tehtyjen havaintojen pcrustcella ei ole mahdollista ennustaa mahdollisia vaikutuksia maatalouden valuuttajärjestelmään lähenevät interventiohintoja. Maatalouden muuntokurssien suuret vaihtelut markkinahintojen ollcssa korkealla scn sijaan saattavat vaikuttaa maatalouden valuuttajärjestelmään. Englannin punnan maatalouden muuntokurssin 8 prosentin aleneminen heinäkuun 1996 ja helmikuun 1997 välisenä aikana vaikutti Yhdistyneessä kuningaskunnassa siten, että markkinahintojen ja interventiotason hintojen poikkeamat kehittyivät samalla tavalla kuin muillakin markkinoilla. että markkinahinnat tapauksessa, siinä eivät Maatalouden valuuttajärjestelmän vaikutukset ilmene maitotuotealalla järjestelmällisesti, vaikka hinnat ovat interventiohintojen tuntumassa. Kansalliset hinnat seuraavat yleensä voimakkaita markkinasuuntauksia, kun vaihtelut liikkuvat +5 ja -5 prosentin välillä, mutta alle 2 tai 3 prosentin vaihteluilla ei ole selkeää vaikutusta. Hyvin suuret hintavaihtelut kehittyvät valuuttasyistä riippumatta ja joskus vain kansallisella tasolla. Maatalouden muuntokurssien suuremmat vaihtelut kuten Yhdistyneen kansallisiin saattavat kuningaskunnan tapauksessa, joskin Irlannin tapaus osoittaa, että eri tekijät saattavat vaikuttaa siihen huomattavasti. sellaisenaan hintoihin, siirtyä Nuortcn nautaeläinten lihan hinta oli jakson alussa alhaalla BSE:n vuoksi, yleensä 60-75 prosenttia interventiohinnasta. Markkinahinnat ovat kehittyneet samaan tapaan lähes kaikissa jäsenmaissa, kun tarkastellaan markkinahinnan prosenttiosuutta interventiohinnasta. Tämä tarkoittaa sitä, että maatalouden muuntokurssin suuret vaihtelut erityisesti Englannin punnan ja Irlannin punnan osalta ovat vaikuttaneet yleisesti kansallisiin markkinoihin. 7. Vaikutukset kauppaan tapauksissa Lyhyellä aikavälillä valuuttakehityksen mahdolliset vaikutukset kauppaan jäävät lyhyellä aikavälillä merkittävämmän viennin arvon useimmissa kuukausivaihtelun varjoon. Pidempinä ajanjaksoina kilpailukyky saattaa vaikuttaa vientiin; vientiyritysten suhtautuminen voittomarginaalcihinsa sekä alakohtaiset tai laajemmat rakenteelliset tekijä syyt. Kyseiset vaikutusta on vaikea määritellä. liittyvät kotimainen kysyntä, toisiinsa, että yksittäisen liittyvät niin kiintcästi tähän vaikutukseen tekijät 8. Vaikutukset tuloihin Muuntokurssien on voitu todeta vaikuttaneen tuloihin merkittävästi maatalouden muuntokurssien vaikutukset 12 kuukauden ajalta kokoavan mallin avulla. Vaikutukset vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Vaikutus tuottajahintaiseen bruttoarvonlisään olisi yhteensä 1,3 prosenttia, toisin sanoen 1 884 miljoonaa ecua eli lähes 10 prosenttia enemmän kuin ajanjaksolla 1995/96. Maatalouden valuuttajärjestelmä kasvatti eniten niitä tuloja, jotka järjestelmän puuttuessa olisivat vähentyneet valuuttojen voimistumisen vuoksi. Järjestelmä ei juurikaan tuo korvauksia niissä valuutoissa, joiden kurssit pysyivät melko vakaina tarkastellun ajanjakson aikana, koska niille ei koitunut käytännöllisesti katsoen ollcnkaan menetyksiä maatalouden valuuttajärjestelmästä. Ajanjaksolla 1996/97 ne jäsenvaltiot, jotka hyötyivät järjestelmästä eniten verrattuna siihen kuviteltuun tilanteeseen, että maatalouden valuuttajärjestelmää ei olisi, olivat seuraavat: Irlanti (8 %), Ruotsi (7,4 %), Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Suomi ja vähäisemmässä mäarin myös Tanska. 9. Valuuttatoimenpiteiden kustannukset Vuosittaiset kustannukset ovat yhteensä 1 200-1 300 miljoonaa ecua (suunnilleen samansuuruiset kuin edeltävänä jaksona). johtuu vapaa-alueiden toimenpiteiden kustannuksista Lähes 60 prosenttia vaikutuksista. Kustannukset johtuvat olennaisilta osin järjestelmän epäsymmetriasta: positiivinen valuuttapoikkeama voi olla viisi pistettä, kun taas negatiivista poikkcamaa rajoittaa vaihteleva raja-arvo, joka on positiivisen valuuttapoikkeaman enimmäismäärii vähennettynä viidellä pistecllä. Lisäksi tilanteessa, jossa tietyt valuutat vahvistuvat voimakkaasti ja jatkuvasti, vahvistusajanjakson kestolla on merkittävä rooli kaikkein suurimpien positiivisten valuuttaerojen ylläpitämisessä. liittyvien määräytymisperusteiden Maatalouden muuntokurssiin aiheuttamat kustannukset olivat noin 160 miljoonaa ecua, toisin sanoen 60 miljoonaa ecua enemmän kuin vuonna 1996. Muuntokursseista riippumatta nämä kustannukset johtuvat määräytymisperusteen ilmenemispäivän ja menon kirjaamispäivän välisenä aikana tapahtuvasta valuuttakehityksestä. Tämä tulos on epätavallisen korkea, koska ajanjaksolla 1996/97 ei ollut vahvistuvien ja heikentyvien valuuttojen välistä kompensointia. Vuonna 1997 toteutettu maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen aiheuttaa vuonna 1998 erilaisia kustannuksia määräytymisperusteiden vuoksi. Ne ovat 500 miljoonaa ecua vuonna 1998. Jäädyttämisen voimassaolo 1. tammikuuta 1999 asti vaikuttaa periaatteessa myös vuoden 2000 talousarvioon. Valuuttakysymyksiin tapahtumicn 1996/1997 kustannukset liittyvien vuonna 1997 1998 TCA:njaadyttaminen Tasaustuet Vapaa-alue Maaraytymisperusteet 499 382 312 160 214 772 160 YHTEENSA MHJ. ECUA 1306 1 1193 Vuonna 1997 maatalouden valuuttajärjestelmästä eniten hyötyvä valtio on Yhdistynyt kuningaskunta, jonka Englannin punnan määräiset menot kasvoivat 30,7 prosenttia. Maatalouden valuuttajärjestelmän kustannukset Irlannissa kasvavat myös merkittävästi vuoteen ja määräytymisperustcidcn vaikutuksista tilanteessa, jossa valuutan arvo on vahvistunut huomattavasti. vapaa-alueiden valuuttojen verrattuna. johtuu Tämä 1996 - n B. 1. ANALYYSL NÄKYMÄT JA EHDOTUKSET Ylcisjfl näk^kohti« Tutkittaessa maatalouden valuuttajärjestelmän vaikutuksia ajanjaksolla 1996/97 esille nousee teknisiä, taloudellisia ja rahoituksellisia vaikeuksia. Jotkut näistä ongelmista saattavat tulevaisuudessa olla merkittäviä. Yleisesti ottaen edellisen kertomuksen päätelmät ja suositukset pysyvät voimassa. Kolme tärkeää tekijää on otettava huomioon: talous- ja rahaliitto, Euroopan unionin laajeneminen ja yhteisen maatalouspolitiikan kehitys, erityisesti Agenda 2000. Ehdotukset riippuvat maatalouden valuuttajärjestelyihin liittyvien ongelmien kiireellisyydestä ja tärkeydestä sekä niistä valinnoista ja velvoitteista, jotka liittyvät näihin kolmeen tärkeään tapahtumaan tulevaisuudessa. 2. Rahoitukseen liittvvät vaikeudet Rahoituksen kannalta nykyisen valuuttajärjestelmän kustannukset vaikuttavat korkeilta. Mutta ne ovat kuitenkin merkittävästi alhaisempia kuin jos olisi sovellettu aiemmin merkittävän revalvaation tilanteeseen suunniteltuja mekanismeja. Tässä mielessä neuvoston tekemät tasaustukea sekä tiettyjen maatalouden muuntokurssien jäädyttämistä koskevat tilapäiset päätökset ovat täysin perusteltavissa. Näistä tilapäisistä toimcnpiteistä aiheutuvat kustannukset vaikuttavat melko kohtuullisilta, vaikka joilakin niistä olisi voitu alentaa enemmänkin, sillä taloudelliselta kannalta ei ole tarpeen korvata toteutumattomia tulonmenetyksiä. Tilannetta voitaisiin korjata tarkistusjaksolla, mutta se siirtäisi välittömästi koituvan menetyksen korvaamista. Maatalouden muuntokurssien yhteydessä käytettävistä määräytymisperusteista aiheutuvat kustannukset ovat väistämättömiä yhteisen maatalouspolitiikan suurimmat kustannukset, jotka liittyvät vapaa-alueeseen, toiminnassa, mutta riippuvat siitä, millainen valuuttapoliittinen järjestelmä on valittu. Vapaa- aluejärjestelmä perustuu kuitenkin hauraiden tasapainojen herkkään järjestelmään, joten on vaarallista korjata vain yhtä siihen vaikuttavaa tekijää ilman että tutkittaisiin kokonaisuutta. Vapaa-aluejärjestelmä on kuitenkin nykyisen maatalouden valuuttajärjestelmän perusta. 3. Taloiidelliset vaikeudet Lähes kaikki viljelijät hyötyvät taloudellisesta maatalouden valuuttajärjestelmästä, vaikkakin hyvin eri tavoin riippuen valuuttasuhdanteista tai eri syistä kunkin kansallisen valuutan vakaudesta riippuen. Vaikutukset markkinoihin vaihtelevat tuotteiden mukaan, ja herkimpien tuotteiden osalta sen mukaan, mikä on niiden vahvistettujen hintojen suhde yhteisön taattuun viralliseen hintaan. Kun valuuttamuutokset eivät vaikuta, kuten silloin, kun viljelijöiden suoraan tukeen sovellettava maatalouden muuntokurssi on jäädytetty, on pelättävissä, että pitkällä aikavälillä syntyy rakenteellisia eroja joko jäsenvaltioiden välille tai saman -12 jäsenvaltion sisällä eri maatalousalojen välille. Lisäksi yhteisen ecumääräisen tason tasapainottaminen voi olla entistä vaikeampaa. Kun valuuttakehitys vaikuttaa ainoastaan osittain ja viiveellä, kuten niiden tuotteiden kohdalla, joihin ei sovelleta interventiojärjestelmää, erot voivat ilmetä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä joko eri jäsenvaltioiden vahvistettujen hintojen välillä tai kansainvälisessä kaupassa. Kun valuuttakehitys vaikuttaa siirtyy kokonaan hintoihin taattujen hintojen vuoksi, kyseisten tulo- ja hintakehitys voi eriytyä yleisestä hinta- ja tulokehityksestä. tuotteiden Merkittäviä vaikeuksia voi joka tapauksessa ilmaantua erityisesti pitkällä aikavälillä tilanteiden ja suhdanteiden mukaan. Paras mahdollinen järjestelmä ei ole sellainen, joka on tehty pysyväksi. Järjestelmän on pystyttävä mukautumaan maataloudessa ja valuuttajärjestelmässä vallitsevaan tilanteeseen ja sen mahdollisiin riskeihin. 4. Tekniset vaikeudet Tekniseltä kannalta tietyt nykyisen valuuttajärjestelmän näkökohdat ovat hyvin epäyhtenäisiä ja ovat joskus omiaan lisäämään edellä kuvattuja taJoudellisia ja rahoituksellisia vaikeuksia. Kyse on erityisesti merkittävän revalvaation käsitteestä, tuontimaksuihin sovellettavasta muuntokurssista ja maatalouden muuntokurssien muuttamisen aikataulusta. sekä maatalouden muuntokurssien vaikutuksen Revalvaation määrittäminen on kuitenkin välttämätöntä. Sen avulla voidaan ottaa huomioon aikaisempi valuuttakehitys, kun arvioidaan nykyisen revalvaationmahdollisia seurauksia. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että näiden käsitteiden nykyiset määritelmät ovat riittämättömät ja liian monimutkaiset. alenemisen Maatalouden muuntokurssin merkittävä aleneminen perustuu valuuttaerojen vahvistamiseen viiden viiteajanjakson aikana. Määräajan rajoittaminen on tarkeää, kun otetaan huomioon kauppavirtojen suunnanmuutoksen vaara. On kuitenkin syytä välttää vastakkaissuuntaista valuuttakehitystä heti revalvaation jälkeen. sovellettavan muuntokurssin tuontimaksuihin Kahden maataloustuotteiden käyttäminen on turhan monimutkaista, ja se luo taloudellista hajanaisuutta sekä erimielisyyksiä. Komissio on edelleen sitä mieltä, että sen helmikuussa 1996 tekemän ehdotuksen [KOM (96) 40, lopullinen] tärkein näkökohta, yhden kurssin soveltaminen tuontimaksuihin, on yhä perusteltavissa. Maatalouden muuntokurssien muuttamissäannöt muodostavat vapaa-alueen herkän järjestelmän. Niiden joukossa on esimerkiksi sääntö, joka laukaisee kolmipäiväisen tilapäisen viitejakson käyttöönoton, kun kahden valuuttaeron kertymä ylittää kuusi pistettä. Sääntö vaikuttaa maatalouden muuntokurssien epävakauteen ja se sekoittaa laaditun aikataulun. Se tuo mukanaan hankaluuksia, joiden vuoksi sääntöä on arvosteltu. Kyseessä on yksityiskohtainen soveltamissääntö, jotta ei tarvitsisi odottaa kymmentä päivää tai toteuttaa suojatoimenpiteitä valuuttakurssien muuttuessa äkillisesti ja merkittävästi. Kokemus pitkien viitejaksojen soveltamisesta ennen 13- merkittävää revalvaatiota on osoittanut, että sääntö voitaisiin kyseenalaistaa taloudellisiltaperusteiltaan. Kyseinen sääntö auttaa kuitenkin joissakin tilanteissa lyhentämään kurssien vahvistusaikaa ennen merkittävää revalvaatiota. Sääntö olisi nerusteltavissa sellaisen äkillisen ja voimakkaan devalvaation sattuessa, joka ylittäisi kuijuudcssaan jopa vuonna 1995 todelut valuutlaerot. Sääntö siis liittyy kiintcästi vapaa alucjärjestelmään, johon nykyinen maatalouden valuuttajärjestclmä perustuu. 5. Valuutla- ja maatalousnäkökohtien vaikutus Talous- ja rahaliiton kolmas vaihe on poikkeuksellisen valuuttajärjestelmän tulevaisuuden kannalta. tärkeä maatalouden Ne jäsenvaltiot, jotka ottavat käyttöön euron, eivät enää tarvitse maatalouden valuuttajärjestelmää keskdnäisessä kanssakäymisessään, sillä vahvistetut määrät tullaan niiden välillä maksamaan suoraan euroina. Kuitenkin nykyisen järjestelmän siirtyminen järjestelmään, jossa maksut suoritetaan suoraan euroina, edellyttää edustavien poistamista maatalouden muuntokurssien valuuttaerojen markkinakurssien väliltä. ja poistamisen lopun Hrojcn valuuttatilanteesla ja niiden tuotteiden markkinahinnoista, joille on vahvistettu yhtcist>n taatlu vähimmäishinta. riippumaan hankaluus vuoden tulee 1998 Niillc jäscnvaltioillc, jotka eivät siirry yhtcisecn rahaan I. tammikuuta 1999, maatalouden valuuttajärjestelmä on edelleen välttämätön, jotta ne voivat maksaa euroina vahvistetut hinnat ja maksut omassa valuutassaan ilman markkinoiden vääristymiä. Järjestelmä on tärkeä myös kansallisen valuutan säilyttäneiden ja euroon siirtyneiden valtioiden välillä. ja Maatalouden valuuttajärjestelmän on sopeuduttava uuteen tilanteeseen. Toisaalta uuden järjestelmän olisi sopeuduttava niihin riskeihin, jotka liittyvät kansallisten valuuttojen vaihteluihin suhteessa euroon. Tässä on otettava huomioon euroon siirtyneiden välille muodostuneet suhteet ja uusien jäsenvaltioiden asema. Toisaalta tämän uuden olisi mukauduttava yhteisen maatalouspolitiikan mahdolliseen järjestelmän kehitykseen, erityisesti Agenda 2000. Avainkysymyksiä tulevat olemaan taattujen vähimmäishintojen ja taso ja viljclijöille suoraan maksetun yhdcnmukaisuus. tuen mcrkitys jäsenvaltioiden säilyttäneiden kansallisen valuutan 6. Ehdotuksia valuuttajärjestelmä Talous- ja rahaliiton aikataulun mukaan euroon siirtyvät maat ottavat uuden valuutan käyttöön 1. tammikuuta 1999. Tämä on määräaika, johon mennessä maatalouden tarkistettu. Maatalouden valuuttajärjestelmän mukauttamista ja välttämättömiä siirtymätoimenpiteitä ei voida vahvistaa ennen kuin tiedetään euroon siirtyvät jäsenvaltiot ja poistettavat erot ovat paremmin selvillä. Euroon siirtyvistä jäsenvaltiosta päätetään toukokuussa 1998. Tähän liittyvät komission ehdotukset on esitettävä viimeistään vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon loppuun mennessä, jotta neuvosto voi perustaa päätöksensä tuoreimpiin saatavilla oleviin maataloutta ja valuuttatilannctta koskeviin tietoihin. oltava on - 1 4- valuuttajärjcstelmää Koska maatalouden aiotaan muuttaa merkittävästi lähitulevaisuudessa, loppuvuodeksi 1997 suunniteltu selvitys valuuttajärjestelyjen muutosten vaikutuksista on jokseenkin aiheeton. Muutokset eivät ehkä ole välttämättömiä, ja niitä on tarkasteltava joka tapauksessa vuoden 1998 aikana. Kun otetaan huomioon ne vaikeudet, joita edellä esitetystä saattaa seurata siirryttäessä kansallisesta valuutasta euroon, on syytä olla vaikeuttamatta tilannetta ja lisäämättä riskejä, jotka liittyvät maatalouden muuntokurssien jäädyttämiseen merkittävän revalvaation yhteydessä, erityisesti jäädytetyn maatalouden muuntokurssin ja nykyisen muuntokurssin välisellä erolla. tapauksessa toimenpiteitä käsittelevän Merkittävän revalvaation asetuksen (EY) N:o 724/97 voimassaolo päättyy 30. huhtikuuta 1998, ja sitä olisi jatkettava euron käyttöönottamiseen asti. Ajanjaksolla 1996/97 tapahtuvien vastaavanlaisten merkittävien revalvaatioidcn yhteydessä olisi toimittava samalla lavalla, jotta eri jäscnvaltioita ei kohdeltaisi eri tavoin. toteutettavia Johtopäätöksistä voidaan tehdä neljän kohdan tiivistelmä. On syytä - säilyttää nykyisen maatalouden valuuttajärjestelmän yleinen toiminta siihen saakka kunnes sitä tarkistetaan talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen toteutumisen 1. tammikuuta 1999 vuoksi - yksinkertaistaa sitä, mitä yksinkertaistaa kyseenalaistamatta kuitenkaan koko järjestelmää eli poistaa maatalouden muuntokurssien käyttäminen tuontimaksujen yhteydessä, kuten neuvostolle on ehdotettu ja mitä pitäisi voidaan - kohdella uusia merkittäviä revalvaatioita muuntokurssien jäädyttämisestä aiheutuvia eroja, siirtymistä euroon kasvattamatta maatalouden sillä ne vaikeuttaisivat jatkaa nykyisen maatalouden valuuttajärjestelmän analysointia ja arviointia sekä tulevicn ratkaisumallicn etsimistä sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission tulevia ehdotuksia. asetukseksi maatalouden Edellä esitetystä johtuen komission ei tarvitse välittömästi esittää uutta ehdotusta valuuttajärjestelmän merkittävästä neuvoston mukauttamisesta. Komission olisi kuitenkin tehtävä ehdotus, joka kattaa 1. toukokuuta 1998 ja 31. joulukuuta 1998 välisen jakson merkittävän revalvaation yhteydessä toteutettavien toimenpiteiden osalta. MAATALOUDEN ANALYYSI VUONNA 1996/967 VALUUTTATÄRTESTELMÄN VAIKUTUSTEN Valuuttakehitvs Edustavat markkinakurssit Heinäkuun 1996 ja kesäkuun 1997 välinen ajanjakso oli melko vakaa useimpien valuuttojen osalta, kuten edeltäväkin jakso. Merkittävintä oli Englannin punnan D. A. 1. 15 vahvistuminen, jota seurasi Irlannin punta osittain. Muutoin perinteisesti vahvat valuutat ovat jälleen kerran heikentyneet vähän4. Tarkastelujakson aikana dollari vahvistui suhteessa ecuun 7,89 prosenttia. Dollarin vahvistuminen jatkaa edeltävän jakson suuntausta, jolloin dollari vahvistui jo 6,8 prosenttia5. Yleiscsti ottaen samansuuntaisena tämä dollarin kehityskulku on näkynyt kehilyksenä kuin Englannin punnan ja Irlannin punnan. Muut valuutat ovat kehittyneet päinvastaiseen suuntaan lukuun ottamatta Portugalin escudoa, Italian liiraa ja Suomen markkaa, jotka olivat vakaampia tai vaihtelivat enemmän. Belgian ja Luxemburgin frangin, Saksan markan, Alankomaiden guldenin ja Itävallan Sillingin edustavat markkinakurssit nousivat lähes 2,5 prosenttia. Tämä heikentyminen on samanlainen kuin vuonna 1995/96. Näiden valuuttojen edustavat markkinakurssit palautuivat suunnilleen vuoden 1993 tammikuun tasolle (alle yhden prosentin ero). Ranskan frangin edustavan markkinakurssin nousu 1,68 prosentilla ja Tanskan kruunun edustavan markkinakurssin nousu 1,19 prosentilla palauttaa myös niiden edustavien markkinakurssien eron alle yhteen prosenttiin verrattuna vuoden 1993 tammikuuhun. Muutaman vakaan kuukauden jälkeen Kreikan drakman edustava markkinakurssi on noussut asteittain 3,02 prosenttia. Espanjan pesetan edustavan markkinakurssin suuntaus on ollut samanlainen, ja peseta on heikentynyt 2,33 prosenttia. Ruotsin kruunun edustava markkinakurssi nousi 12,6 prosenttia edeltävän jakson 1995-96 aikana ja laski sen jälkeen 5,08 prosenttia, enemmän kuin mikään muu valuutta tarkastelujakson aikana. Englannin punnan edustava markkinakurssi on vahvistunut 13,46 prosenttia jaksolla 1996/97, ja tammikuussa 1996 alkanut suuntaus jatkuu hyvin voimakkaana devalvaatioiden sarjan jälkeen. Englannin punnan edustava markkinakurssi on jälleen siis syyskuun alun 1992 keskuskurssin tasolla. Irlannin punta seurasi osittain Englannin punnan kehitystä tietyllä etäisyydellä maaliskuuhun 1997 asti (vahvistui 7,24 prosenttia), mutta jakson 1996/97 loppupuolella vahvistuminen laski 4,06 prosenttiin jakson alkuun verrattuna. Portugalin escudon edustava markkinakurssi pysyi vakaana samalla tasolla kuin liiran edustava markkinakurssi on käytännössä edeltävällä jaksolla. Italian Ks. pcrustietoja koskevan valmistcluasiakirjan taulukot ja kuviot A1-A4. 5 Maatalouden valuuttajärjestelmässä muuntokurssit ilmaisevat yhden ecun arvon kansallisessa valuutassa mitattuna. Näin ollen valuutan heikentyminen suhteessa ecuun vastaa näiden kurssien nousua ja valuutan vahvistuminen niiden laskua. -16 vakiinUinut edeltävän kauden lopulla saavutetulle tasolle, jolloin se laski 11,42 prosentlia. Suomen markan edustava markkinakurssi nousi asteittain helmikuuhun asti. Scn jälkeen suuntaus kääntyi ja päätyi 1,32 prosentin laskuun lähtötasoon verrattuna. 2. Maatalouden muuntokurssit Svvitch-over -järjestelmän poistamisen jälkeen 1. helmikuuta 1995 kaikki maatalouden muuntokurssit ovat seuranneet edustavan markkinakurssin kehitystä sekä lasku- että noususuunnassa6. Mekanismi, jolla maatalouden muuntokurssit seuraavat edustavia markkinakursseja, ei kuitenkaan ole symmetrinen: maatalouden muuntokurssin alenemiseen tarvitaan suurempi valuuttaero ja pidempi viitejakso valuutan vahvistuessa (eli kansallisena valuuttana ilmaistut viralliset hinnat ovat laskeneet) kuin tarvitaan sen nousemiseen valuutan heikentyessä. Näiden järjestelmien sekä valuuttakehityksen mukaisesti Ranskan frangin, Tanskan kruunun, Portugalin escudon ja Suomen markan maatalouden muuntokursseja ei muutcttu kyscisenä ajajijaksona. Kun switch-over -järjestelmän poistamista 1. helmikuuta 1995 ei oteta huomioon, viimeiset muutokset Ranskan frangiin tehtiin 21. elokuuta 1993 ja Portugalin escudoon 1. kesäkuuta 1994. Kreikan drakma ja Espanjan peseta ovat lähellä tätä vakaiden valuuttojen ryhmää, ja niiden kurssit nousivat hieman tarkastelujakson lopussa (0,08 prosenttia ja 0,23 prosenttia). Englannin punnan ja Irlannin punnan maatalouden muuntokurssit ovat laskeneet voimakkaasti, 13,55 ja 8,48 prosenttia. Edustavan markkinakurssin aiemmin tapahtuneen nousun vahvistuttua Italian liiran maatalouden muuntokurssi revalvoitui 2,78 prosenttia jakson 1996/97 alussa. Se on myöhemmin pysynyt vakaana. Ruotsin kruunun muuntokurssi on laskenut 3,28 prosenttia, mutta kyseinen revalvoituminen on melkein poistunut tarkastelujakson lopulla maatalouden muuntokurssin pienten nousujen vuoksi. Muut valuutat (Belgian ja Luxemburgin frangi, Saksan markka, Alankomaiden guldeni ja Itävallan Sillinki) ovat vahvistuneet noin 2,5 prosenttia eri vaiheissa. Tanskan kruunun, Englannin punnan, Italian liiran ja Suomen markan sekä tietyin poikkeuksin tarkastelujakson lopulla Ruotsin kruunun, Kreikan drakman, Portugalin escudon, Ranskan frangin, Irlannin punnan ja Espanjan pcsetan valuuttacrot pysyivät positiivisina. Englannin punnan positiivinen erooli erittäin suuri lokakuusta 1996 alkacn, suuntauksen vahvistamisjaksojen aikana, joiden pitäisi edeltää revalvaatiota. Jaksolla 1996/97 on ollut edelleen, kuten lähes koko vuosikymmenen ajan, jatkuvasti yksi valuutta, jonka positiivinen ero on yli 4 pistettä. Tarkastelujakson alussa kyseessä olivat Suomen markka, Irlannin punta ja Italian liira, ja sen jälkeen lokakuussa tilalle tuli Englannin punta. Negatiivisten valuuttaerojen vapaa-alue pysyi siten hyvin jatkuvasti yli kuusi pistettä se oli sen ja 6 Ks. pcruslictoja koskcvan valmisicluasiakirjan kuviot A4-A5. 17 alhaisena, alle yhden pistecn7. Yhdelläkään valuutalla ei ole ollut pysyvää negatiivista eroa tässä tilanteessa. Irlannin punnan ja Englannin punnan maatalouden muuntokurssit alenivat kolmeen otleesecn merkittävästi jaksolla 1996/978. Irlannin punta laski 0,328 prosenttia (8. 11. 1996), 4,259 prosenttia (11. 1. 1997) ja 2,638 prosenttia (29. 3. 1997). Englannin punnan kolme merkittävää alenemista olivat 3,274 prosenttia (21. 1. 1997), 3,256 prosenttia (29. 3. 1997) ja 2,706 prosenttia (5. 6. 1997). Irlannin punnan maatalouden muuntokurssin alenemisen pitäisi korjautua maatalouden muuntokurssin devalvaatiolla 26. toukokuuta 1997. Neljän vähemmän merkittävän alenemisen jälkeen edeltävällä kaudella Italian liiran. maatalouden muuntokurssi aleni uudelleen 1. lokakuuta 1996. Tämän jälkeen maatalouden muuntokurssi pysyi vakaana. Italian liiran aiempien devalvaatioiden vaikutusten että maatalouden heikkenemisen muuntokurssien kumuloitunut aleneminen täytti 3,08 prosentin merkittävän revalvaation edellytykset 1. maaliskuuta 1997. neuvosto katsoi, vuoksi Ruotsin kruunun maatalouden muuntokurssin merkittävää alenemista 11. tammikuuta 1996 seurasi uusi 3,280 prosentin lasku 7. heinäkuuta 1996. Tämä toinen merkittävä lasku neutraloitui osittain maatalouden muuntokurssin 2,78 prosentin kumuloituneen vahvistumisen vuoksi jakson 1996/97 lopun aikana. Belgian ja Luxemburgin frangin, Saksan markan, Alankomaiden guldenin ja Itävallan Sillingin maatalouden muuntokurssien nousu kesäkuusta 1996 toukokuuhun 1997 neutraloi kokonaan niiden merkittävät laskut vuonna 1995. B. Maatalouden valuuttapoliitfiset mekanismit Kun otetaan huomioon 1996/97 valuuttakurssien kehitys, maatalouden valuutUijärjestelmän hallinnolla on voitu tukea voimassaolevien säännösten ja päälinjojen toimintaa, kuten edeltävässä yhtenäismarkkinoiden maatalouden valuuttajärjestelmää koskevassa kertomuksessa edellytettiin. jakson Jaksolla 1997/97 toteutetut toimenpiteet ovat koskeneet tuontimaksuihin sovellettavia muuntokursseja, mutta erityisesti merkittävien revalvaatioiden seurauksia. Jos suiirimmnn posiliiviscn valuuUacron ja siiuriiiiniaii ncgatiiviscn valuuUacron kumuloitunul arvo ylilUia viisi pistclla lictlyjcn viilcjaksojcn aikana. maatalouden muuntokursseja on mukautctlava valuuUacrojcn picncntämiscksi. Maatalouden muuntokurssin merkittävä aleneminen aihcuttaa kansallisina valuuttoina ilmaislujen virallisten hintojen laskun, joka on suurcmpi kuin mahdollistcn devalvaatioiden vaikutuksel cdcltävän kolmen vuodcn aikana. Vaikutukset on arvioitu maatalouden muuntokurssien aiheuttamien virallisten hintojen kohoamisina 2/3 vuonna -2 ja 1/3 vuonna -3. - 1 8- 1. TUONTIIV1AKSUJEN MUUNTOKURSSIT GATT-sopimusten vuoksi monet tuontimaksut on vahvistettu ecuina 1. heinäkuuta 1995 alkaen. Aiemmin useimmat näistä maksuista olivat maatalouden muuntokursseihin perustuvia maksuja ilmaistuja prosenttiosuuksia tuotteen arvosta. tai kansallisena valuuttana (BY) N:o 1482/959 otettiin käyttöön väliaikaisesti Komission asetuksella kuukausikurssin soveltaminen silloin, kun oli sovellettava tullikoodeksissa säädettyä vuosikurssia10. Asetuksella (EY) N:o 82/97 muutettiin 1. tammikuuta 1997 alkaen tullikoodeksia kuukausittaisen muuntokurssin käyttämiseksi yleisesti. Sen jälkeen voitiin kumota asetus (EY) N:o 1482/95 1. maaliskuuta 1997 alkaen. käyttäminen Tullikoodeksin kuukausikurssia voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan niihin tuontimaksuihin, joita ei ole vahvistettu yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvällä säädöksellä maatalouden valuuttajärjestelmää koskevan perusasetuksen 1 artiklan mukaisesti. Muihin maksuihin sovelletaan maatalouden muuntokursseja. Eri muuntokurssien taloudelliseen epäyhtenäisyyteen ja hyvin monimutkaiseen hallintoon, joka aiheuttaa juridisia virheitä ja epävarmuutta. Komissio ehdotti helmikuussa 1996 maatalouden valuuttajärjestelmän muuttamista1' että maatalouden muuntokurssin siten, käyttäminen lakkautetaan ja että maataloustuotteiden tuontimaksuihin käytetään ainoastaan yhtä kurssia. Euroopan parlamenlti otti komission ehdotukseen myönteisen kannan eikä edellyttänyt muutoksia, mutta neuvosto ei ole saanut kysymyksen taakse määräenemmistöä. tietynlaiseen johtanut on 2. MERKITrÄVlINREVALVAATIOIfflNUITTW^ Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1527/9512 ja sen jälkeen asetuksella (EY) N:o 2990/9513 vahvistettiin tilapäiset toimenpiteet merkittäviä revalvaatioita varten kesäkuusta 1995 joulukuuhun 1996. 9 Asetus (EYVL N. o L 145, 29. 6. 1995, s. 43), scllaiscna kuin sc on muutcUuna asetuksella (EY) N:o 1224/96 (EYVL N:o L 161, 29. 6. 1996, s. 70) ja kumottuna asetuksella (EY) N:o 259/97 (EYVL N:o L43, 14. 2. 1997, s. 8). 10 Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 18 artikla (EYVL N:o L 302, 19. 10. 1992, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 82/97 (EYVL N:o L 17, 21. 1. 1997, s. 1). 11 KOM (96) 40 lopullinen 12 EYVL N:o L 148, 30. 6. 1995, s. 1 13 EYVL N:o L 312, 23. 12. 1995, s. 7, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1451/96 (EYVL N:o L 187, 26. 7. 1996, s. 1. 19 Nämä toimcnpitect, jotka olivat välttämättömiä CjATF-sopimuksesta johtuvien ja budjettikurin noudattamiseksi, ovat ristiriidassa maatalouden velvoittcidcn valuuttajärjcstelmän perusasetukscn14 7 ja 8 artiklan soveltamisen kanssa. Kyseisessä 7 artiklassa säädetään, silloin kun revalvaatio on merkittävämpi kuin kahden edellisen vuoden devalvaatiot yhteensä, etupäässä ecuina maksettavan viljelijöille suunnatun suoran tuen määrän korottamisesta15, jotta vältettäisiin kyseisten tukien arvon aleneminen kansallisessa valuutassa. Kun otetaan huomioon suorien tukien merkitys talousarviossa (60 prosenttia EMOTR:n tukiosaston kustannuksista), toimenpide suunnilleen 250 miljoonaa ecua vuodessa revalvointiprosenttia kohti. Asetuksen (ETY) N:o 3813/92 8 artiklassa säädetään lisäksi tasaustuen myöntämisestä maanviljelijöille, jotka menettävät tulojaan muuntokurssin alenemisen vuoksi. Tukea voitaisiin myöntää vasta 12 kuukauden tarkastelujakson kuluttua, jotta voidaan todeta maatalouden muuntokurssin laskeneen pysyvästi. Tuen mäarä vahvistetaan tapahtuneen maataloustulon alenemisen perustcella, joka voidaan periaatteessa todeta. tulisi maksamaan tosiasiallisesti tarvittaessa Kyseisen maatalouden valuuttajärjestclmän perusasetuksen 7 ja 8 artiklan sijaan asctuksissa (EY) N:o 1527/95 ja (EY) N:o 2990/95 otetaan käyttöön kiinteä tasaustuki sekä mainitussa 7 artiklassa tarkoitettuihin suoriin tukiin sovellettava maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 724/9716 näiden periaatteiden soveltamista jatkettiin 30. huhtikuuta 1998 asti. Asetuksella laajennettiin soveltaminen koskemaan myös muita maatalouden muuntokurssin alenemisia kuin niitä, joita tarkoitetaan maatalouden valuuttajärjestelmän mainitun perusasetuksen 1 artiklan e alakohdassa, jotta voitaisiin käsitellä kaikki tapaukset, jotka voivat käynnistää asetuksen (ETY) N:o 3813/92 7 ja 8 artiklan soveltamisen. Kyseisten neuvoston säännösten yksityiskohtaista soveltamista koskevat säännöt on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 805/9717. 3. MAATAUHJDKN MUUNTOKURSSIEN JÄÄDY1TÄMINEN Maatalouden valuuttajärjestelmää koskevan perusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen tukien maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen koskee niitä arvoja, joita on sovellettu merkittävien revalvaatioiden yhteydessä. Päätöksen mukaan jäädyttäminen 14 Neuvoston asctus (ETY) N. o L 3813/92 (EYVL N:o L 387, 31. 12. 1992, scllaisena kuin sc on viimcksi muutcltuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (EYVL N:o L 22, 31. 1. 1995, s. 1). 15 KiinlcfU luct ympilristöluontcisct tuct. ilmaisluina ecuina hchtaarilla tai ecuina claintä kohti sekä rakennc- tai 16 EYVL N:o L 108, 25. 4. 1997, s. 9 17 EYVL N:oL 115, 3. 5. 1997, s. 13 20 on voimassa 1. joulukuuta 1999 asti, jolloin on tarkoitus ottaa käyttöön yhteinen raha. Kun otetaan huomioon maataloudcn muuntokurssiin sovellettavat määräytymisperusteet1* kyseisten tukien osalta, useimmat arvot on jäädytetty 30. kesäkuuta 1999 asti19. Tämä luonnollisesti muuttaa väliaikaisesti yhteisön myöntämän tuen tasoa eri jäsenvaltioiden välillä. Tämä voi muuttaa ecuina vahvisteltujen tasapainoa kansallisessa valuutassa maatalouden eri tuolannonaloilla. tukien tukiin Kyseisiin sovellettavien maatalouden muuntokurssien ja eurolle 1. tammikuuta 1999 hyväksyttävän muuntokurssin välisten valuuttaerojen merkityksen vähentämiseksi ja nykyiset erot huomioon ottaen neuvosto on päättänyt rajoittaa 11,5 prosenttiin jäädytetyn maatalouden muuntokurssin ja sen muuntokurssin välisen eron, jota olisi käytetty, jos kursseja ei olisi jäädytetty. Kun ero ylittää mainitun kynnyksen tiettyjen tukien osalta, kyseisten tukien jäädytetty muuntokurssi olisi laskettava nykyisen maatalouden muuntokurssin tasolle korotettuna 11,5 prosentilla. Ainoastaan Kreikan drakman, Portugalin escudon, Ranskan frangin, Suomen markan ja Espanjan pesetan maatalouden muuntokursseja ei ollut jäädytetty kyseisten tukien osalta 1. heinäkuuta 1997. Saksan markan, Alankomaiden guldenin ja Itävallan ftllingin osalta kesä- ja heinäkuussa 1995 tapahtuneiden jäädyttämisten jälkeinen valuttakurssien kehitys on johtanut siihen, että nykyiset maatalouden muuntokurssit ovat noin 0,5 prosenttia jäädytettyjä maatalouden muuntokursseja korkeampia. Belgian ja Luxemburgin frangin nykyinen maatalouden muuntokurssi pysyttelee noin yhden prosentin vuonna 1995 jäädytetyn kurssin alapuolella, mutta se on korkeampi kuin järkeväksi katsoltu maatalouden muuntokurssi, mikä aiheuttaa tasaustukien käyttömahdollisuuden. Vuonna 1995 jäädytetty Tanskan kruunun maatalouden muuntokurssi, kuten 1. maaliskuuta 1997 jäädytetty eläinkohtaista tukea tai rakennetukea koskeva Italian liiran maatalouden muuntokurssikin, ovat lähes kolme prosenttia korkeampia kuin edustavat markkinakurssit 1. heinäkuuta 1997. Italian liiran osalta peltokasvien hehtaaritukien ja Ruotsin kruunun osalta eläinkohtaisten tukien tai yleisluonteisten tukien osalta erot nousevat lähes viiteen prosenttiin. Merkittävimmät erot suhteessa edustaviin markkinakursseihin 1. heinäkuuta 1997 koskevat seuraavien valuuttojen jäädytettyjä maatalouden muuntokursseja: - Irlannin punta lokakuussa 1996 noin 9 prosenttia 18 Maatalouden muuntokurssin arvo päivänä, jona määräytymisperuste ilmenee, on se arvo, jota kyseiseen määrään on sovellcttu. Yhteiscn maatalouspoliliikan uudistuksen yhteydessä vahvistettujen hehtaaritukien osalta muuntokurssin määräytymisperuste tulec voimaan 1. heinäkuuta. Suurimman osan muidcn ascluksen tämä määräytymisperuste on voimassa 1. tammikuuta alkaen. (EY) N:o 3813/92 7 artiklassa tarkoitcttujen tukien osalta 19 Ks. peruslictoja koskcvan valrnisteluasiakirjan tauiukko A7. 21 Ruotsin kruunu peltokasvien hehtaarituen osalta tammikuussa 1996 lähes 11,5 prosenttia - Englannin punta tammikuussa 1997 lähes 15 prosenttia. Ruotsin kruunun ja Englannin punnan kohdalla aiemmin peltokasvien hehtaaritukiin sovellettujen maatalouden muuntokurssien ja 1. heinäkuuta 1997 käytössä olleiden maatalouden muuntokurssien välisten erojen vuoksi on ollut tarpeen laskea jäädytettyjä maatalouden muuntokursseja 11,5 prosentin eron ylläpitämiseksi suhtecssa sovellettu jäädyttämispäätöksen puuttuessa. Ruotsin kruunun maatalouden muuntokurssia on laskettu 0,11 prosenttia ja Englannin punnan maatalouden muuntokurssia 3,61 prosenttia. siihen maatalouden muuntokurssiin, olisi jota 4. KORVAUKSIA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Ennen 1. tammikuuta 1997 tapahtuneiden merkittävien revalvaatioiden osalta maataloustulojen menetyksistä maksettavilla tuilla on neuvoston vahvistamat enimmäismäärät. Komissio on vahvistanut myöhemmin tapahtuneiden merkittävien revalvaatioiden osalta enimmäismäärät hallintokomitean säätämää menettelyä noudattaen erittäin tarkan menetelmän ja viimeisten käytössä olevien tietojen perusteella. Enimmäismäärissä on otettava huomioon mahdolliset devalvaatiot, joita voi ilmctä merkittävän revalvaation jälkeen. Tuki muodostuu kolmesta asteittain alencvasta maksuerästä, joista ensimmäinen erä voidaan myöntiiä 12 kuukaudeksi heti kyseistä revalvaatiota seuraavana kuukautcna 1(X) proscnttiin asti enimmäismäärästä. Seuraavan kahden vuosittaisen erän määrää vähcnnctään vastaavasti kalidella kolmanneksella ja yhdellä kolmanneksella kokonaismäärästä. Euroopan unioni rahoittaa puolet enimmäistuesta, riippumatta siitä, mikä on jäsenvaltion myöntämän kansallisen rahoituksen osuus. Tämä tuki on myönnettävä vuosittaisena maksuna maatiloille. Se määräytyy edellisen kauden tilakoon mukaan ja sen on vastattava tulonmenetysten jakaantumista eri tuotannonalojen kesken. Silloin kun maatilakohtaiset vuosittaiset maksuerät eivät saa ylittää 400 ecua, tuki voidaan kuitenkin myöntää yhteisten toimenpiteiden ja yleisen edun nimissä tai sellaisten toimenpiteiden muodossa, joiden osalta yhteisön säännökset sallivat kansallisen tuen myöntämisen. jäädytettyä maatalouden muuntokurssia Jos maatalouden valuuttajärjestelmää koskevan perusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen tukien osalta, kyseessä oleville viljelijöille voidaan myöntää täydentäväa tukea, joka vastaa muuntokurssin laskusta johtuvaa vuositulojen menetystä. Tuki, jonka enimmäismäärän komissio vahvistaa hallintokomitean säätämää menettelyä noudattaen, alenee myös joka vuosi asteittain, ja Euroopan unioni rahoittaa siitä puolet riippumatta jäsenvaltion myöntämän kansallisen rahoituksen määrästä. alennetaan -22 5. TASAUSTUET2" Vuodcn 1995 kesä-ja heinäkuun merkittävien revalvaatioiden korvaukset aiheuttivat tukien toisen maksuerän käyttöönoton 1. heinäkuuta 1996 alkaen Belgian ja Luxemburgin osaltaja 1. elokuuta 1996 Saksan, Tanskan, Alankomaiden ja Itävallan osalta. Tukieriä alennettiin suunnitelmien mukaan kolmanneksella ensimmäiseen vuosierään nähden. Belgia ei kuitenkaan rahoittanut toisen erän kansallista osuutta. Toisessa maksuerässä on myönnetty yhteensä lähes 210 miljoonaa ecua, joista 135 miljoonaa ecua on yhteisön rahoittamaa. Valuuttakurssien kehityksen vuoksi ajanjaksolla 1996/97 kolmas suunniteltu tukierä poistettiin kyseessä olevilta jäsenvaltioilta komission asetuksella (EY) N:o 1137/9721, lukuun ottamatta Tanskaa. Tanskan osalta kolmas erä poistettiin heinäkuussa 1997 asetuksella (EY) N:o 1473/9722. Tammikuussa 1996 tapahtunut Ruotsin kruunun ja ajanjaksolla 1996/97 tapahtuneet Irlannin punnan, Englannin punnan ja Italian liiran merkittävät revalvaatiot ovat ja niiden ensimmäisten erien mahdollistanccl uusien josta puolet rahoitetaan EMOTR:n kokonaismäärä on lähes 945 miljoonaa ecua, avulla. tukien myöntämisen, Ruotsi23 on myöntänyt kaksi ensimmäistä merkittävän revalvaation tasauserää 11. tammikuuta 1996. Tuesta ilmoitettiin marraskuussa 1996, ja komissio antoi siihen luvan joulukuussa 1996. Ainoastaan ensimmäisen erän EMOTR-rahoitusosuus eli 9,8 miljoonaa ecua myönnettiin tasaukseen. Määrä vastaa noin 100 ecua tilaa kohti ja se myönnettiin yleisluonteisina yhteistoimenpiteinä, joiden rahoituksesta ei ollut säädetty kansallisessa talousarviossa. vastaavan neuvoston hallinnoimiin Suurin osa tuesta eli noin 63 prosenttia on tarkoitettu maa- ja metsätalouden tutkimukscsta jotka koskevat luonnonmukaista maataloutta ja maatalous-ja tutkimusalan välistä yhteistyötä. Tuesta 21 prosenttia kuuluu maatalouden tutkimussäätiölle, tutkimus- ja kehitystoimille ja markkinoiden kehittämiseen. Ijoppuosa tuesta eli alle kaksi prosenttia on tarkoitettu tiedotus-ja koulutuspalveluita järjestäville yhteenliittymille. töihin, ilmoitettiin toisesta 7. heinäkuuta 1996 tapahtuneen merkittävän Komissiolle revalvaation tuesta kesäkuussa 1997, ja komissio antoi siihen luvan seuraavassa 20 Ks. pcrustictoja koskcvan valmistcluasiakirjan taulukko A8. 21 EYVL N:o L 164, 21. 6 1997, s 15 22 EYVLN:o 1. 200, 29 7 1997, s 22 21 Ks pcmslidoja koskcvan valinisicliiasiakirjan tauhikol A8 ja A9. - 2 3- kuussa. Tuen toinen erä poistettiin asetuksella (EY) N:o 1137/97 kyseisen merkittävän revalvaation jälkeisten devalvaatioiden huomioon ottamiseksi, ja kolmannesta erästä olisi päätettävä heinäkuussa 1998. Tuen ensimmäisen erän osalta Ruotsi suunnittelee myöntävänsä Euroopan unionin rahoitusta maito-, naudanliha-, vilja-, sokeri- ja perunatärkkelysalan maanviljelijöille. Tuen alakohtainen jako suosii vilja- ja sokerialaa enemmän kuin muita aloja, mutta mikään niistä ei saa liikaa korvauksia suhteessa kokonaismenetyksiin, jotka neuvosto on ottanut huomioon. Tukia yksittäin myönnettäessä olisi otettava huomioon 30. kesäkuuta 1996 edeltävä tuki perustuu yhteisen tuotantotaso. Viljalle ja nautaeläimille myönnettävä maatalouspolitiikan uudistuksen ja perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettujen perunoiden tuki perustuu jalostajille toimitettuihin määriin. tasaustukiin. Maidon, sokerijuurikkaiden Irlanti24 on myöntänyt 11. marraskuuta 1996 ja 11. tammikuuta 1997 tapahtuneiden merkittävien revalvaatioiden tuen ensimmäistä erää koskevan Euroopan unionin rahoitusosuuden, toisin sanoen 56,7 miljoonaa ecua25. Komissio antoi tukeen luvan toukokuussa 1997. Alakohtainen jako on suhteutettu nautaeläinten, maito-, vilja- ja sokerialan tuotantoon, mikä on otettu huomioon tulonmenetyksiä määritettäessä. Erikseen tarkasteltuna nautaeläinten tuki myönnetään urospuolisia nautaeläimiä ja emolehmiä koskevien palkkioiden perusteella vuodelta 1996 sekä edunsaajan tilalla 31. maaliskuuta 1997 ollcita eläimiä koskevan kausiporrastuspalkkion perusteella ajalta 1. tammikuuta 1997-10. kesäkuuta 1997. Maidon ja sokerikuurikkaan jako toimijaa kohti perustuu 31. maaliskuuta 1997 edeltäviin vuosittaisiin toimituksiin. Viljoja koskeva jako vastaa vuoden 1996 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tasausmaksujen jakoa. Irlanti ilmoitti komissiolle kesäkuussa 1997 aikovansa myöntää kansallista lisätukea 30 miljoonan ecun edestä edellä mainittuihin korvauksiin, jotka Euroopan unioni ralioittaa. Komissio ei ollut vielä määritellyt kantaansa hakemukseen heinäkuun 1997 lopussa. Lisäksi Irlanti ilmoitti kesäkuussa 1997 aikeestaan myöntää yhteisön tukirahoitusta 29. maaliskuuta 1997 tapahtuneeseen revalvaatioon. Komissio vähensi kyseisen tuen ensimmäisen erän enimmäismäärää 65,16 miljoonasta ecusta 57,5 miljoonaan ecuun, josta 28,75 miljoonaa rahoitetaan EMOTRista toukokuussa 1997 tapahtuneiden Irlannin punnan maatalouden muuntokurssin devalvaatioiden huomioon ottamiseksi. 24 Ks. pcrustictoja koskevan valmistcluasiakirjan taulukot A8 ja A9. 25 Enimmäismäärä on vahvisteltu komission asetuksella (EY) N:o 1129/97 (EYVL N:o L 115, 3. 5. 1997, s. 16), sellaisena kuin se on muutcttuna asetuksella (EY) N:o 1219/97 (EYVL N:o L 170, 28. 6. 1997, s. 56). -24 Irlannin ilmoittama tuen jakamissuunnitelma muistuttaa marraskuun 1996 ja taminikuun 1997 revalvaatioille kaavailtujen Euroopan unionin rahoittamien korvausten huomioon kausiporrastuspalkkioita, mutta alakohtainen jako on suhteessa tuotantoon, joka on otettu huomion tulonmenetysten laskemisessa. Komissio on antanut luvan tukeen heinäkuussa 1997. suunnitelmaa. Tässä tapauksessa otettu ole ci Italia ei ollut ilmoittanut 30. kesäkuuta 1997 mennessä suunnitelmaa, joka koskee 247 miljoonaa ecua, jotka voidaan enimmillään myöntää 1. maaliskuuta 1997 tapahtuneen Italian liiran merkittävän revalvaation ensimmäisen erän korvauksiin. Yhdistynyt kuningaskunta ei myöskään ollut ilmoittanut ajanjakson 1996/97 loppuun mennessä 11. tammikuuta, 29. maaliskuuta ja 5. kesäkuuta 1997 tapahtuneiden revalvaatioiden ensimmäisille korvauserille tarkoitetun 454,4 miljoonan ecun suunnitelmasta eikä 66,7 miljoonasta ecusta, joka on tarkoitettu korvaamaan 1. heinäkuuta 1997 tapahtunut pcltokasvien hehtaarituen väheneminen kansallisena valuutlana. Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat vielä ilmoittaa mahdolliset päätöksensä tukien myöntämisestä kyseistä revalvaatiota seuraavien 12 kuukauden loppuun asti. C. Taloudelliset vaikutukset jotka Teoreettiselta näkökannalta maatalouden muuntokurssi voi vaikuttaa ainoastaan niihin markkinahintoihin, interventiojärjestelmään (erityisesti vilja-, sokeri-, maito- ja naudanliha-alat). Näiden tuotteiden hintojen välityksellä muuntokurssin kehitys voi siis vaikuttaa maanviljelijöiden tuloihin. Lisäksi kaupassa voi ilmetä vaikeuksia silloin, kun eroja on joko muuntokurssien ja edustavien markkinakurssien välillä tai markkinahintojen ja interventiohintojen välillä kansallisessa valuutassa. liittyvät kiinteästi Sitä vastoin maatalouden muuntokurssit eivät vaikuta niiden tuotteiden hintoihin, joita interventiojärjestelmä ei koske. Kauppaa saattaa näiden tuotteiden osalta kuitcnkin häiritä edustavan markkinakurssin voimakas tai nopea kehitys. Näin on erityisesti silloin kun markkinahinnat eivät seuraa valuuttaliikkeitä. Maataloustuloihin vaikuttavat siis viime kädessä valuuttaliikkeiden aiheuttamien hintaheilahteluiden lisäksi myös tuottajille suoraan suunnatun tuen yhteydessä sovellettavat maatalouden muuntokurssit. 1. Hinnat Tarkastelu koskee pääasiassa hintojen kuukausikehitystä ajanjaksolla 1996/97. tuotteiden kohdalla, jotka vaikuttavat markkinahintoihin ja joita Niiden interventiojärjestelmä ei ole havaittavissa mitään yhteyttä muuntokurssien ja hintavaihtelujen vaikutuksessa toisiinsa, kuten edellä on esitetty. Esimerkiksi viinin tai oliiviöljyn markkinahinnat vaihtelevat ilman, että niillä on yhteyttä maatalouden muuntokursseihin. ei koske, 25 Muidcn luottcidcn osalta tarkastclu kohdistui niihin aloihin, joilta on saatavilla käyttökelpoista tietoa ja vain yhtcen kyseisen jäsenvaltion edustavaan markkina- alueeseen26. Ne maatalouden muuntokurssien vaihtelut, joilla saattoi olla eniten vaikutuksia ajanjaksolla 1996/97, ovat Englannin punnan ja Irlannin punnan voimakkaat, jatkuvat revalvaatiot (13,5 prosenttia ja 8,5 prosenttia). Muiden valuuttojen osalta on syytä vertailla hintoja, jotka liittyvät vakaaseen maatalouden muuntokurssiin (Ranskan frangi, Espanjan peseta ja Portugalin escudo) sekä vähäiseen devalvaatioon (Italian liira) tai useisiin vähäisiin devalvaatioihin (Ruotsin kruunu, Belgian ja Luxemburgin frangi, Saksan markka, Itävallan Sillinki ja Alankomaiden guldeni). Yleisellä tasolla tarkastelussa ilmeni, että kun markkinahinnat ovat hyvin korkeita suhteessa interventiohintoihin, ainoastaan hyvin suurilla maatalouden muuntokurssin muutoksilla oli vaikutuksia. Hintojen ollessa alhaisia tai hyvin alhaisia maatalouden muuntokurssin pienet vaihtelut eivät selkeästi vaikuta hintoihin. Maatalouden muuntokurssit näyttävät vaikuttavan markkinoihin vasta ylitettyään tietyt kynnykset, jotka ovat sitä korkeampia, mitä korkeampia interventiohintoihin verrattuina. Monet tekijät voivat markkinahinnat ovat kuitenkin haitata vaikutuksen välittymistä. 1. 1 Viljat27 Elokuusta korkeammaksi. Vehnän markkinahinnat osoittautuvat selvästi kansallisena valuuttana ilmaistua interventiohintaa 1997 markkinointivuonna 1996/97 kolmen yhteisön suurimman vehnää tuottavan (Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta) markkinahinta oli jäsenvaltion keskimäärin 20 prosenttia interventiohintaa korkeampi. Tämän epätavallisen hinlalason vallitessa, kuten niyös edcltävinä vuosina, jolloin hinnat olivat 22 ja 12 intcrventiohintojen pienet heilahtclut prosenttia interventiohintaa korkeampia, kansalliscssa valuutassa eivät juuri ole vaikuttaneet markkinahintoihin. huhtikuuhun 1996 Heinäkuusta 1996 helmikuuhun 1997 ajanjaksoa leimasi kansallisina valuuttoina ilmaistujen markkinahintojen heikkeneminen tai parhaimmillaan suhteellinen vakaus. Maalis- lopun heilahteluja, tapahtui vahvistumista, erityisesti Ranskassa. Niihin kansallisena vaikuttivat valuuttana kuukausittaiset nousut, Ranskan frangin määräiset markkinahinnat vaihtelivat 110 ja 118 prosentin välillä, eli noin 8 pisteen marginaalissa, ilman että vakaana juuri ennen markkinointivuoden interventiohintoihin ja huhtikuussa, ilmaistuihin nähden, joihin 26 Ks. pcruslictoja koskcvan valmislcluasiakirjan kuviot B2-B15. 27 Ks. pcrustictoja koskcvan valmislcluasiakirjan kuvio Bl a. -26 pysynyl maalalouden muunlokurssi vaikutli siihen. Vielä korkeammalla tasolla Espanjan ilmaistul hinnat vaihtelivat 125 ja 135 prosentin välillä interventiotasosta, ilman että siihen vaikutti maatalouden muuntokurssin lievä vahvistuminen (0,2 prosenttia). |)esetana Heinäkuusta 1996 tammikuuhun 1997 ero interventiohintaan nähden pieneni Ranskan frangeina 5 prosenttia ja Espanjan pesetoina 7 prosenttia. Samaan aikaan ero pieneni Saksassa 11 prosenttia ja Ruotsissa 6 prosenttia maatalouden Tämän suuruisella muuntokurssin 2 ja 3 prosentin noususta huolimatta. heikkenemisellä vaikutusta markkinahintoihin. ollut merkittävää selvästikään ole ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähentyminen interventiohintoihin nähden oli kyscisinä kuukausina 8 prosenttia, mikä vastaa muiden jäsenvaltioiden tasoa. Englannin punnan maatalouden muuntokurssin voimakas 8 prosentin aleneminen tasoittui siis samaan suuntaan interventiohintaan nähden kuin muissa isoimmissa jäsenvaltioissa. Italian tapaukscssa maatalouden muuntokurssin alenemiseen lähes 3 prosentilla lokakuussa 1996 liittyi Italian liiroina ilmaistujen hintojen lasku 1,9 prosentilla syyskuusta marraskuuhun, kun jossa muuntokurssi pysyi vakaana. Vuoden 1996 syyskuusta joulukuuhun, siis jaksolla, liiran maatalouden muuntokurssin joka päättyi kaksi kuukautta revalvaation jälkeen, markkinahintojen lasku oli sama, 0,6 prosenttia Italian liiroina ja Ranskan frangeina. se oli 2,6 prosenttia Ranskassa, Italian Kolmantena peräkkäisenä markkinointivuonna näyttää siltä, että maatalouden muuntokurssien tavanomaiset muutokset eivät vaikuta viljojen markkinahintoihin, jotka ovat yli 10 prosenttia interventiotason yläpuolella. Tehtyjen havaintojen pcrustcella ci ole mahdollista ennustaa mahdollisia vaikutuksia maatalouden valuutlajärjestelmään lähenevät interventiohintoja. että markkinahinnat tapauksessa, siinä Maatalouden muuntokurssien suuret vaihtelut markkinahintojen ollessa korkealla sen sijaan saattavat vaikuttaa maatalouden valuuttajärjestelmään. Kuten aiemmin on mainittu, Englannin punnan maatalouden muuntokurssin 8 prosentin aleneminen heinäkuun 1996 ja helmikuun 1997 välisenä aikana vaikutti Yhdistyneessä kuningaskunnassa siten, että markkinahintojen ja interventiotason hintojen poikkeamat kehittyivät samalla tavalla kuin muillakin markkinoilla. Kuten jaksolla 1995/96, maatalouden muuntokurssin heikkenemiseen Italiassa 12 prosentilla liittyi Italian liiroina ilmaistujen hintojen merkittävä lasku (5 prosenttia), jota ei tapahtunut muissa jäsenvaltioissa. Italian liiran hyvin voimakas devalvoituminen (23 prosenttia) elokuusta 1994 huhtikuuhun 1995 johti Italiassa markkinahintojen nousuun, ja siellä säilyi samanlainen ero interventiohintoihin nähden kuin muuallakin. Espanjan pesetan ja (7 ja 3 prosenttia) eivät Englannin punnan vähäisempi heikkenerninen vaikuttaneet yhtä selkeästi markkinahintoihin. 27-. 2 Maitotuotteet28 Rasvattoman maitojauheen markkinahinnat Saksan markkoina, Ranskan frangeina ja Alankomaiden guldeneina pysyivät melko lähellä toisiaan. Ne olivat aluksi alhaisia interventiohintojen tasoon nähden, mutta nousivat lähes 10 prosenttia syyskuusta 1996 helmikuuhun 1997 ennen kuin laskivat taas hieman. Hinnat kchittyivät samalla lailla Itelgiassa, Itävallassa, Espanjassa ja Ruotsissa. Ranskaan verrattuna, jossa maatalouden muuntokurssia ei muutettu, Belgian ja Luxemburgin frangin, Saksan markan, Alankomaiden guldenin ja Ruotsin kruunun muihin nähden korkea hintojen nousu, 3-5 prosenttia, kehittyy samaan suuntaan kuin jo rekisteröityjen maatalouden muuntokurssien alentamiset. Kun sitä vastoin on kyse Suomen markan ja Tanskan kruunun määräisistä hinnoista, joiden kehitys ei ole ollut samanlainen kuin muilla, markkinahinnat ovat vaihdelleet noin 6 prosenttia tilanteessa, jossa maatalouden valuuttajärjestelmä on ollut vakaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa hinnat ovat seuranneet revalvaatiota ja laskeneet 10 prosentin tasolla ajanjaksolla 1996/97. Erot kansallisena valuuttana ilmaistuihin interventiohintoihin ovat kehittyneet samansuuntaisesti kuin muissa isoimmissa jäsenvaltioissa. Ajanjakson 1996/97 alussa rasvattoman maitojauheen hinnat pysyivät Irlannissa eli noin 5 prosenttia korkeampana kuin isoimmissa epätavallisen korkealla jäsenvaltioissa. Kansallinen hinta laski äkillisesti 10 prosenttia lokakuussa 1996 ennen Irlannin punnan maatalouden muuntokurssin ensimmäistä revalvaatiota (2 prosenttia) marraskuussa 1996, ja hinta pysyi lähes samalla tasolla jakson loppua kohti. Irlannin punnan maatalouden muuntokurssin muut 1996/97 yhteensä noin 7 prosentin alenemiset eivät ole siirtyneet kansallisen valuutan määräisiin hintoihin. Kyseiset revalvaatiot ovat laskeneet Irlannin punnan interventiohintojen tasoa, joka on lähentynyt kansallisena valuuttana vakaina pysyneiden markkinahintojen tasoa. Irlannin punnan määräiset hinnat ovat suurien vaihteluiden interventiohinnasta tavanomaisemman tason, joka on lähes 10 pistettä vähemmän kuin Yhdistyneessä isommissa kuningaskunnassa ja jäsenvaltioissa. lähes 5 pistettä vähemmän kuin muissa saavuttaneet prosentteina jälkeen Voin hinta useimmilla markkinoilla asettui vuoden 1996 loppupuolella 5 pisteen interventiohinnasta. Huomattavimmat marginaaliin ja noin 95 prosenttiin poikkeukset ovat Irlannin punnan ja Englannin punnan selkeästi alhaisemmat hinnat ja Italian liiran, Espanjan pesetan ja Ruotsin kruunun selkeästi korkeammat hinnat. 28 Ks. perustietoja koskevan valmisteluasiakirjan kuviot Bl b ja Bl c. -28 Marraskuusta 1996 maaliskuuhun 1997 hinnat ovat nousseet tärkeimmillä inarkkinoilla. Ranskan frangin kohdalla, jonka maataloudcn muuntokurssi pysyi vakaana, nousu oli 6 prosenttia. Hinnat lähestyivät 97-100 prosenttia inlerventiohinnoista Bclgian ja Luxcmburgin frangin, Saksan markan, Ranskan frangin, Suomcn markan, Alankomaiden guldenin ja Itävallan Sillingin määräisten hintojen hienoisesta osalla, heikkenemisestä. riippumatta valuuttojen joidenkin näiden Hinnat ovat Italiassa ja Espanjassa vaihdelleet lähellä korkeita tasoja, kun taas Ruotsissa hinnat ovat laskeneet 12 prosenttia Ruotsin kruunun maatalouden muuntokurssin noususta huolimatta. kuningaskunnassa markkinahinnat Yhdistyneessä järjestelmällisesti seuranneet maatalouden muuntokurssin heikkenemistä, ja ne ovat siten pysytelleet irrottautuneet muiden lähellä 90 prosentin suhteessa tärkeiden markkinoiden hinnoista. Voin hinta on kehittynyt Irlannin puntina samalla tavalla kuin rasvattoman maitojauheen hinta kyseisessä jäsenvaltiossa. interventiohintoihin ja ovat eivät val uuttajärjestel män yiiikulukscl Maatalouden ilmene maitotuotealalla järjestelmällisesti, vaikka hinnat ovat intcrventiohintojen tuntumassa. Kansalliset hinnat seuraavat yleensä voimakkaita markkinasuuntauksia, kun vaihtelut liikkuvat +5 ja -5 prosentin välillä, mutta alle 2 tai 3 prosentin vaihteluilla ei ole selkeää vaikutusta. Hyvin suuret hintavaihtelut kehittyvät valuuttasyistä riippumatta ja joskus vain kansallisella tasolla. Maatalouden muuntokurssien suuremmat vaihtelut saattavat siirtyä sellaisenaan kansallisiin hintoihin, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa, joskin Irlannin tapaus osoittaa, että eri tekijät saattavat vaikuttaa siihen huomattavasti. 1. 3 Naudanliha2^ Nuorten nautojen lihan hinnat olivat ajanjakson 1996/97 alussa alhaalla, yleensä 60-75 prosenttia interventiohinnasta BSE-taudin vuoksi. erityisen Syyskuusta 1996alkaen Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat ovat olleet irrallaan muista markkinoista, ja taso on ollul 10-15 pistcttä muita alhaisempi. Lähes kaikissa jäsenvaltioissa markkinahinnat ovat kuitenkin seuranneet samaa yleiskehitystä, kun puhutaan prosenttimääristä interventiohintoihin nähden. Tämä tarkoittaa sitä, että maatalouden muuntokurssin suuret vaihtelut, erityisesti Englannin punnan ja Irlannin punnan osalta, ovat yleensä heijastuneet kansallisiin markkinoihin, 29 Ks. pcruslictoja koskcvan valmisleluasiakirjan kuvio Bl d. -29 Maatalouden muuntokurssin pienet vaihtelut eivät sitä vastoin ole vaikuttaneet markkinoiden kehittymiseen, kuten maitotuotteiden kohdalla nähdään. Saksan markan, Ranskan frangin ja Alankomaiden guldenin määräisten hintojen nousu syyskuusta 1996 helmikuuhun 1997 on samanlaista, mikä on johtanut suurempaan eroon interventiohintoihin nähdcn Ranskan frangin tapauksessa, jonka maatalouden muuntokurssi ei ole noussut yhtä paljon kuin Saksan markan ja Alankomaiden guldenin tapauksessa. 2. KAUPPA Maatalouden valuuttajärjestelmien vaikutuksista kauppaan tehdyt analyysit, jotka on esitetty kahdessa aiemmassa yhtenäismarkkinoiden maatalouden valuuttajärjestelmää koskevassa kertomuksessa30, osoittavat seuraavaa: - lyhyellä aikavälillä valuuttakehityksen mahdollinen vaikutus kauppaan jää useimmissa tapauksissa viennin arvon kuukausivaihtelun varjoon - pidempinä ajanjaksoina kilpailukyky liittyvät kotimainen kysyntä, vientiyritysten tähän suhtautuminen vaikutukseen voittomarginaaleihinsa sekä alakohtaiset tai laajemmat rakenteelliset syyt. Kyseiset tekijät liittyvät toisiinsa niin kiinteästi, että yksittäisen tekijän vaikutusta on vaikea määritellä. saattaa vaikuttaa vientiin; Ajanjaksolta 1996/97 käytettävissä olevien tilastojen perusteella näitä päätelmiä ei ole tarvelta muuttaa. Vientitukea saavien tuotteiden valuuttaerojen osalta, jotka saattavat aiheuttaa kaupan heilahteluja, merkittävimmät riskit ajanjaksolla 1996/97 aiheutuivat Englannin punnan ja Irlannin punnan positiivisista eroista, jotka olivat yli 5 pistettä niiden suuntausten vahvistamisjaksolla. Riski oli erityisen suuri Englannin punnan tapauksessa, jossa kumuloituneet valuuttaerot esimerkiksi Belgian ja Luxemburgin frangiin, Alankomaiden guldeniin ja Ranskan frangiin nähden ylitti 7 pistettä ja saavutti tasan 9 pistettä viljojen 1997. Kun otetaan huomioon BSE-kriisin tammikuussa maailmanmarkkinahintojen korkea taso, riskit ovat koskeneet erityisesti sokerialaa. ja Vientitilastot eivät kuitenkaan osoita vaihteluiden voivan johtua maatalouden valuuttajärjestelmän poikkeamista. 3. TULOT 30 Kuukausitilastojen analyysit lokakuusta 1991 joulukuuhun 1993 (KOM (94) 498 lopullinen) ja tammikuusta 1992 joulukuuhun 1995 (KOM (96) 636 lopullinen). 30 sillä yksityiskohtaisesti, tilastot koskevat vuotta 1996. Viimeisimmät maataloustuloa käsittelevät Maatalouden valuuttajärjestclmän vaikutuksia vuoden 1996 tuloihin on vaikea arvioida riippuvaisia maatalouden ne muuntokurssien todellisesta vaikutuksesta markkinahintoihin, muuntokurssien määräytymisperusteista sekä hankintojen, myynnin ja tuottajille maksettavan tuen maksuajasta. Näin ollen jotkut vuotta 1996 koskevat vaikutukset johtuvat vuoden 1995 maatalouden muuntokurssien vaihtelusta, jotkut 1996 tapahtuneet muutokset muuntokursseissa näkynevät vasta vuonna 1997 tai jopa myöhemmin. ovat ja Jotta kuitenkin voitaisiin arvioida muuntokurssien vaikutusta ajanjakson 1996/97 tuloihin, on pitänyt tehdä joitakin arvioita ja olettamuksia: - vuonna 1996 tuotteiden kaupan pitämisestä saatujen tai tähän kaupan pitämiseen liittyvien tulojen on oletettu heijastavan ajanjakson 1996/97 tuloja - Cl-kohdassa on oletettu tulosten ilmoitettujen taulukoimiseksi maatalouden muuntokurssien arvoon tuotannon sokerijuurikkaan, naudanlihan ja Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksessa viljan ja maitotuotteiden osalta. Muissa tapauksissa maatalouden muuntokurssin ei oleteta vaikuttaneen viljaan, ja sen oletetaan vaikuttaneen 50 prosenttia maitotuotteisiin vaikuttavan koko - hedelmien ja vihannesten, perunatärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettujen perunoiden, viinin, oliiviöljyn, tupakan ja kylvösiemenen osalta huomioon tulot, jotka on saatu määristä, joihin on vaikuttanut on otettu ne vähimmäishinta tai markkinoille saatettujen tuotteiden tonnikohtainen tuki siis peltokasvien, -- luottajien kiinteät tuct ovat vuoden 1997 talousarviossa säädettyjä tukia, ja ne lammaspalkkioiden koskevat markkinointivuotta 1996/97, vuoden 1997 rakennetukia ja maatalouden valuuttajärjestelmän tasaustukia, jotka maksetaan vuonna 1997. Italian ja tukia on Yhdistyneen kuningaskunnan maatalouden valuuttajärjestelmän korjattu, jotta voidaan ottaa huomioon se, että tukia ei ole maksettu tarkastelujaksolla nautaeläin- ja - välituotekäyttö, johon vaikutus kohdistuu, vastaa puolta eläinten ruokinnan arvosta jäsenvaltioissa (Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), joissa maatalouden muuntokurssin on katsottu vaikuttaneen viljan hintaan - muuntokurssit, joita on oletettu sovellettavan huomioon otettujen tulojen eri tekijöihin, ovat ajanjakson 1996/97 keskiarvoja, seuraavia lukuun ottamatta: 31 - mmmmmmmmmm$m - viljellyltä hehtaarilta maksettu tuki ja kylvösiemenelle maksettu tuki, jotka katsotaan 1. heinäkuuta 1996 vallinneiden kurssien31 alaisiksi eläinpalkkiot, katsotaan I. tainmikuuta 1997 vallinneiden kurssien alaisiksi rakenneluonteiset tupakkapalkkiot, tuet ja jotka maatalouden valuuttajärjestelmän tasaustuct, joihin on vaikuttanut kyseistä merkittävää revalvaatiota edeltävä kurssi. Tämän kuvitteellisen mallin perusteella, joka edustaa 12 kuukauden muuntokurssin vaikutuksia ajanjaksolla 1996/97, on määritelty vuotuisen muuntokurssikehityksen vaikutus ajanjaksolla 1996/97 kertomalla samat tekijät edustavien sovellettujen maatalouden muuntokurssien markkinakurssien välisellä erolla. vastaavien ja Huolimatta mallin että muuntokurssit ovat vaikuttaneet tuloihin merkittävästi, ja eritellä vaikutukset jäsenvaltioittain32. sen ansiosta voidaan teoreettisuudesta todeta, Vaikutus tuottajahintaiseen bruttoarvonlisään oli yhteensä 1,3 prosenttia eli 1884 miljoonaa ccua, siis lähes 10 prosenttia enemmän kuin jaksolla 1995/96. Kokonaisvaikutus maatalouden tuloihin jakautuu seuraavasti: - 51 prosenttia valuuttaeroista, jotka koskevat markkinoihin sidoksissa olevia hintoja ja määriä - 38 prosenttia valuuttaeroista, jotka liittyvät tuottajien kiinteisiin tukiin - 11 prosenttia maatalouden valuuttajärjestelmän tasaustuesta. Oletusten mukaan tuotannon ja tukien arvo, johon muuntokurssi on vaikuttanut, on noin puolet tuottajahintaisesta bruttoarvonlisästä. Tämä suhde, joka kuvaa maatalouden valuuttajärjestelmän herkkyyttä, on erityisen kiinteä Irlannissa ja Ruotsissa ja melko kiinteä Belgiassa, Luxemburgissa, Saksassaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se on heikoin Portugalissa, Italiassa ja Espanjassa. Tuottajien kiinteäl tuet muodostavat melkein 30 prosenttia heidän tulojensa siitä osuudesta, johon maatalouden muuntokurssi vaikultaa. Osuus on lähes 40 prosenttia Portugalissa, Itävallassa ja Espanjassa. Se on hyvin alhainen, 5 31 Jotkut tapaukset, joiden mäaräytymisperuste ilmenee 1. elokuuta, on selvyyden vuoksi liitetty yleistapauksiin, joiden muuntokurssin mäaräytymisperuste ilmenee 1. heinäkuuta. 32 Ks. pcruslictoja koskcvan valmistcluasiakirjan taulukot C1-C3. -32 prosenttia, Alankomaissa ja pysyttelee alhaisena, 14-20 prosentissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Kreikassa. jotka olisivat Maatalouden valuuttajärjestelmän kautta ovat luonnollisesti nousseet eniten ne tulot, laskeneet valuuttojcn vahvistumisen myötä. Niille valuutoille, jotka ovat pysyneet melko vakaina tarkastclujakson ajan, järjcstelmä ci juurikaan tuo korvauksia, koska se ei ole aiheuttanut menetyksiäkään. Ajanjaksolla 1996/97 jäsenvaltiot, jotka ovat suhteessa bruttoarvonlisäänsä hyötyneet järjestelmästä eniten, ovat: - Irlanti (8 prosenttia) maataloustulojensa rakenteen vuoksi sekä revalvaatioiden aiheuttamien suurten tasaustukien vuoksi - Ruotsi (7,4 prosenttia) pääasiassa maatalouden muuntokurssin jäädyttämisestä sille korkealle tasolle, jolla se oli ennen vuoden 1996 revalvaatioita - Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia sen vuoksi, että valuuttojen revalvaatiot sekä ennen maatalouden muuntokurssin otettiin huomioon viiveellä, merkittävää alenemista ylläpidetyistä suurista eroista johtuen Suomi sekä vähcmmässä määrin Tanska, jotka ovat hyötyneet vapaa- alucjärjestelmästä sekä pysyvästä korkeasta valuuttakurssien erosta, ilman maatalouden muuntokurssin alenemista. D- Rahoitusvaikutuksct 1. METODOLOGISIA NÄKÖKOHTIA 1. 1 Maatalouden valuuttakysymyksiin liittyvien vaikutusten luokittelu voimakkaasti Switch-over -järjestelmästä (vihreä ecu) johtuvat aikaisemmat toimenpiteet vaikuttavat maatalouden yhteisön valuuttakysymysten osalta. Tämä järjestelmä, joka otettiin käyttöön vuonna 1984, kumottiin 1. helmikuuta 1995. Järjestelmän ja sen kustannusten yksityiskohtainen kuvaus on esitetty kertomuksessa, joka kattaa 1. heinäkuuta 1995 ja 30. kesäkuuta 1996 välisen jakson. Sen vuosivaikutus, joka on noin 8 000 miljoonaa ecua, ei muutu paljonkaan. talousarvioon Varsinaiset taloudelliset vaikutukset ajanjakson 1996/97 tapahtumiin liittyvät neljään järjestelmään tai toimenpiteeseen: vapaa-alueet, määräytymisperusteet, maatalouden muuntokurssien jäädyttäminen ja tasaustuet. 1997 vuoden talousarviossa tasaustukien kustannukset on määritelty Maatalouden valuuttajärjestelmän alustavassa suoraan laskemisesta on säädetty talousarvioesityksessä. Kustannusten asteittaisesta erien tukien viimeisten lainsäädännössä. Jaksolla 1995/96 päätettyjen myöntäminen (Belgia, Luxemburg, Tanska, Saksa ja Itävalta) vaikuttaa yksinomaan vuoden 1997 talousarvioon, koska tukien kolmas erä on poistettu. Näiden tukien ennusteet vuoden 1998 talousarviossa on siis jätetty pois tästä kertomuksesta. vuoden 1998 ja - 33 - suunnitelmiaan, Ajanjakson 1996/97 lopulla Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät olleet jotka koskevat muuntokurssien merkittävien ilmoittaneet alenemisten tasaustukia vuonna 1997. Tämä vuoksi kyseiset ennusteet vuoden 1997 talousarviossa on jätetty pois tästä kertomuksesta. Jos nämä tuet myönnetään, ne vaikuttavat vuoden 1998 talousarvioon, mutta myös vuosien 1999 ja 2000 talousarvioihin. Maatalouden muuntokurssin jäädyttämisestä aiheutuvat kustannukset kansallisina valuuttoina ovat samat kuin jäädytetyn muuntokurssin ja määräytymisperusteen päivämääränä voimassa olevan muuntokurssin välinen ero, kerrottuna sen tuen ecumäärällä, sovelletaan. Koska muuntokurssin jäädyttämisestä on päätetty 1. tammikuuta 1999 asti, se saattaa vaikuttaa vuosien 1999 ja 2000 talousarvioihin. johon muuiHokurssia Vapaa-alueen seuraavien tekijöiden välisistä eroista: ja määräytymisperusteen taloudelliset vaikutukset johtuvat - maatalouden muuntokurssi määräytymisperuste ilmenee, ja päivänä, jona kyseisen määrän - ecuina ilmaistujen kulujen kirjanpidossa käytetty kurssi (kirjanpitokurssi) eli kansallisena valuuttana ilmaistujen kulujen kirjaamiskuukauden 10. päivän kurssi; yleensä on kyse jäsenvaltion edunsaajalle maksaman maksun ajankohtaa seuraavasta kuukaudesta. erösta Vapaa-alueen vaikutus johtuu maatalouden muuntokurssin ja kirjanpitokurssin välisestä ilmenee. jona on Määräytymisperusteen määräytymisperusteen päivän kirjanpitokurssin ja sen kirjanpitokurssin välillä, joka on voimassa kun kulu kirjataan ecuina. määräytymisperuste vaikutus päivänä, eroon, siihen liittyy joka 1. 2 Ajanjakson 1996/97 tapahtumien kustannusarviomalli Vuoden 1996/97 maatalouden valuuttakysymyksiin päätökset koskevat ensisijaisesti vuosien 1997 ja 1998 talousarvioita. liittyvät vaikutukset ja Jotta voitaisiin arvioida maatalouden valuuttakysymysten vaikutuksia vuoden 1997 talousarvioon, on otettu huomioon helmikuun 1997 suhdannetarkistus, laadittu 24. helmikuuta 1997 voimassa olleiden muuntokurssien joka on mukaan. Vaikutusten arviointi vuodeksi 1998 perustuu vuoden 1998 alustavaan talousarvioesitykseen (APB 98), joka on voimassa 30. kesäkuuta 1997 ja joka on laadittu 30. huhtikuuta 1997 voimassa olleiden muuntokurssien mukaan. 34 VucHlcn 1997 lalousarvioon ja vuoden 1998 alustavaan talousarvioesitykseen käytelty muuntokurssi korvattiin 1. heinäkuuta 1997 voimassa olleella kurssilla33. Kirjanpitokurssia ei muutettu, sillä sen vaikutus on vähäinen muuntokurssien vaihteluista johtuvissa maatalouden valuutan vaikutuksissa. - Heinäkuun 1. päivänä 1997 korjatut vuoden 1997 talousarvio ja vuoden 1998 alustava talousarvioesitys kuvaavat jakson 1996/97 lopussa vallinneiden muuntokurssien mukaista tilannetta. Menot jakautuvat eri jäsenvaltioiden valuuttojen välillä toisaalta muuntokurssin määräytymisperusteiden, toisaalta aikaisempien kulujen mukaan. Niiden yhteisön kulujen arvio, joita maatalouden valuuttajärjestelmä ei koske, on tehty siten, että vuoden 1997 talousarviossa ja vuoden 1998 alustavassa sovelletut muuntokurssit korvattiin kulukirjanpitokuukauden alusta edustavilla markkinakursseilla, jonka jälkeen vähennettiin maatalouden valuuttajärjestelmän mukaiset tasaustuet. talousarvioesityksessä On huomattava, että kirjanpitokuukauden arvio eri tyyppisistä kuluista on suhteellisen epätarkka ja vaihtelee suuresti. Kaikkeen 1. heinäkuuta 1997 jälkeen tehtyyn kirjanpitoon sovellettiin 1. heinäkuuta 1997 voimassa ollutta edustavaa markkinakurssia. - Maatalouden muuntokurssien jäädyttämisen kokonaisvaikutus laskettiin korvaamalla vuoden 1997 talousarvioon sekä vuoden 1998 alustavaan talousarvioesitykseen kyseisten tukien yhteydessä tosiasiallisesti käytetyt maatalouden muuntokurssit näiden tukien määräytymispäivänä voimassa olevilla maatalouden muuntokursseilla. Määräytymisperusteiden vaikutusta arvioitiin sen eron mukaan, joka oli toisessa luctelmakohdassa esitetyn laskelman tulosten ja tulostcn simuloidun edustavan markkinakurssin välillä soveltamalla jälkimmäiseen todellisuudessa käytettyä muuntokurssia. Kun otetaan huomioon kirjanpitokuukauden tunnistamista koskevat varaukset, arvio on epätarkka. Vuoden 1998 arvioiden tekeminen on mahdotonta, sillä kaikki 1. heinäkuuta 1997 jälkeen käytettävät muuntokurssit korvataan 1. heinäkuuta 1997 tiedossa ja voimassa olevilla kursseilla. - Vapaa-alueen vaikutuksia arvioidaan toisaalta nykyisten, kolmannessa luetelmakohdassa muuntokurssien perusteella saatujen tulosten ja toisaalta määräytymispäivänä voimassa olevilla edustavilla markkinakursseilla tehdyn simulaation tulosten, kuten neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetaan, välisten erojen perusteella. jäädyttämättömien tarkoitettujen 33 Ks. pcruslicloja koskcvan valmistcluasiakirjan laulukot D1-D2. -35 Ajanjakson 1996/97 muuntokurssi vaikuttaa vuoden 1997 talousarvioon 77- prosenttisesti. Muuntokursseja, jotka ovat voimassa 1. heinäkuuta 1997, sovellettiin 3 prosenttiin menoista, joihin sovellettiin sinä päivanä päivitettyjä määräytymisperusteita, mutta myös menoihin, joihin sovellettiin myöhemmin 2. heinäkuuta - 15. lokakuuta 1997 vaikuttanutta määräytymisperustetta. Melkein kaikkien muiden vuoden 1997 talousarvion menojen kohdalla on käytetty muuntokursseja, jotka olivat voimassa ennen 1. heinäkuuta 1997 ilmenneiden määräytymisperusteiden päivämäärinä, lukuun ottamatta kuitenkaan ennen marraskuuta 1994 todettuja määräytymisperusteita. yhtä siihen prosenttia sisällytetyistä menoista, Vuoden 1998 alustavan talousarvioesityksen osalta muuntokurssit koskevat ainoastaan joiden määräytymisperuste ilmenee ennen kyseistä ajanjaksoa. Vuoden 1997 alun maataloudcn muuntokurssit vaikuttivat 14 prosenttiin menoista ja 1. heinäkuuta 1997 muuntokurssit 37 prosenttiin menoista. Näin ollen lähes puolet vuoden riippuu 2. heinäkuuta 1997-15. 1998 alustavasta syyskuuta 1998 sovellettavista muuntokursseista. Nämä kurssit, joita ei tätä kertomusta laadittaessa vielä ollut saatavilla, korvattiin 1. heinäkuuta 1997 voimassa olleilla muuntokursseilla. talousarvioesityksestä Kaiken kaikkiaan maatalouden valuuttajärjestelmän tilanne 1. heinäkuuta 1997 on erittäin tärkeä vuotta 1998 koskevien arviointien kannalta. Tätä tilannetta luonnehtivat Ruotsin kruunun ja Englannin punnan jäädytettyjen maatalouden muuntokurssien ja nykyisen muuntokurssin suuret erot (11,5 prosenttia) sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa suunnitellut suuret korvaussummat. 2. ARVIOINTIEN TULOKSET olcvassa Jäljempänä että vuosikustannukset ovat 1 200-1 300 miljoonaa ecua (samaa suuruusluokkaa kuin edeltävässä kertomuksessa esitetyt ajanjakson 1995/96 kustannukset)34. taulukossa esitetyistä tuloksista ilmenee, Lähes 60 prosenttia kustannuksista johtuu vapaa-alueesta. Vuodeksi 1998 kustannukset riippuvat hyvin paljon tulevasta valuuttakehityksestä. Vuoden 1998 kustannusten arvio on puolet vähemmän kuin vuodeksi 1997, mutta arvio riippuu ensisijaisesti maatalouden valuuttajärjestelmän täsmällisestä tilanteesta 1. heinäkuuta 1997. kustannukset järjestelmän Vapaa-alueen epäsymmetrisyydestä: positiivinen valuuttaero voi saavuttaa viisi pistettä, kun taas negatiivista eroa rajoittaa yleensä vaihteleva kynnys, joka seuraa positiivista enimmäiseroa vähennettynä viidellä pisteellä. Lisäksi tilanteessa, jossa tietyt valuutat revalvoituvat voimakkaasti ja jatkuvasti kuten jaksolla 1996/97, alunperin johtuvat 34 Ticto csitclään taulukossa D4. -36 vahvistusajanjakson kestolla on merkittävä asema suurimpien positiivisten valuuttaerojen ylläpitämisessä. Mäaräytymisperusteiden aiheuttamat kustannukset, joita on vaikea alentaa aiheuttamatta markkinahäiriöitä, ovat noin 160 miljoonaa ecua vuonna 1997, eli 60 miljoonaa ecua enemmän kuin vuonna 1996. Tämä tulos on epätavallisen korkea, koska ajanjaksolla 1996/97 ei ollut vahvistuvien ja heikentyvien valuuttojen välistä kompensointia. Vuodeksi 1998 ei vielä voida tehdä arviota, koska edustavien markkinakurssien ero määräytymisperusteen hetkellä ja kirjanpitokuukaudcn välillä ei ole tiedossa. Maatalouden muuntokurssien jäädyttämisen aiheuttamat kustannukset vuonna 1997 poikkeavat vuonna 1998 mäaräytymisperusteiden vuoksi. Kustannukset nousevat 500 miljoonaan ecuun vuonna 1998. Jäädyttäminen on voimassa 1. tammikuuta 1999 asti, ja se vaikuttaa myös vuoden 2000 talousarvioon. Maatalouden valuuttakysymyksiin liittyvien 1997 1998 tapahtumien kustannukset 1996/97 TCA:n jäädyttäminen Tasaustuet Vapaa-alue Määräytymisperuste 160 499 214 382 772 312 160 Yhteensä niilj. ecua 1306 1193 Vuoden 1996 talousarvion toimeenpanon jäsenvaltioittain jakautumisen mukaan maatalouden valuuttajärjestelmästä eniten hyötyvä valtio on vuonna 1997 Yhdistynyt kuningaskunta, jonka osalta yhteisön maksamat menot nousivat 30, 7 prosenttia Englannin puntina mitattuna. Myös Irlannin osalta maatalouden 1996 valuuttajärjestelmän kustannukset nousevat huomattavasti vuoteen vcrrattuna. Tämä johtuu vapaa-alueen ja mäaräytymisperusteiden aiheuttamista vaikutuksista tilanteessa, jossa ao. valuutat vahvistuvat voimakkaasti. Muiden valuuttojen maatalouden valuuttajärjestelmän kustannukset ovat yleensä laskeneet huomattavasti vuonna 1997, erityisesti niiden valuuttojen, joiden maatalouden muuntokurssi laski voimakkaasti vuonna 1995. Vuoden 1998 arvioiden mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan maatalouden valuuttajärjestelmän kustannusten osuus nousee merkittävästi 60 prosenttiin, 37 erityisesti jos suunniteltu tasaustuki myonnetaan. Italia, Irlanti ja Ruotsi hyotynevat todennakoisesti myos maatalouden valuuttajarjestelmasta, erityisesti maataloudcn muuntokurssin jaadyttamisen vuoksi. Sitft vasloin muiden valuullojen kustannukset niiyllavat laskevan ja muuttuvan jopa negatiivisiksi Saksan, lielgian, Ranskan, Euxemburgin, lispanjan, Portugalin, Alankomaiden ja Itiivallan osalta. 38 ISSN l<)24-44')2 K()M(9X) 20 lopullincn ASIAKIRJAT FI 03 01 17 Luettelonumero : CB-CO-98-015-FI-C ISBN 92-78-30152-3 Euroopan yhtcisojcn virallisten julkaisujen toimisto L-29X5 I Aixcmburg


title: WRITTEN QUESTION No. 4228/97 by Ian WHITE to the Council. Age limits on job applications

eurovoc_concepts:
European official
competition (EU)
distribution by age
interinstitutional relations
power to appoint
recruitment

formats: html pdf print

text: C 223/76 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti 17. 7. 98 (98/C 223/94) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4227/97 komissiolle esitta¤ja¤(t): Maartje van Putten (PSE) (21. tammikuuta 1998) Aihe: Va¤limeren ja Ita¤-Atlantin munkkihylkeita¤ koskeva seurantaraportti Komissio on LIFE-ohjelman yhteydessa¤ rahoittanut useita erilaisia ja¤senvaltioiden munkkihylkeita¤ koskevia tutkimuksia. Na¤ma¤ tutkimukset kohdistuvat seka¤ Va¤limeren alueeseen etta¤ Atlantin valtameren ita¤osiin. Komissio on myo¤hemmin aloittanut na¤iden LIFE-ohjelmien yhteydessa¤ rahoitettujen tutkimusten seurannan. Seurantaraporttia ei viela¤ toistaiseksi ole julkaistu. Voisiko komissio hallinnon avoimuutta koskevan periaatteen huomioon ottaen ilmoittaa, miksi se ei viela¤ 1. ole julkaissut ta¤ta¤ seurantaraporttia? 2. Voisiko komissio ilmoittaa, milloin se on aikonut julkaista ta¤ma¤n seurantaraportin? Komission ja¤senen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (27. helmikuuta 1998) Kertomus, johon arvoisa parlamentin ja¤sen viittaa, ei ole arviointikertomus tutkimustyo¤sta¤. Kysymys on ACNAT- ja LIFE-hankkeiden teknisesta¤ tarkastuksesta ja tilintarkastuksesta, joiden avulla on tarkoitus tarkastella tuen saajien esitta¤mien hankkeiden merkityksellisyytta¤. Vaikka kysymys on sisa¤isesta¤ raportista, jonka tarkoitus on parantaa LIFE-hankkeiden johtoa ja hallintoa, komissio on toimittanut kopion raportin pa¤a¤telmista¤ kaikille sita¤ pyyta¤neille. Pa¤a¤telma¤t on toimitettu muun muassa niita¤ pyyta¤neille Euroopan parlamentin ja¤senille. Myo¤s arvoisalle parlamentin ja¤senelle seka¤ parlamentin pa¤a¤sihteeristo¤o¤n toimitetaan omat kappaleet. (98/C 223/95) KIRJALLINEN KYSYMYS E-4228/97 neuvostolle esitta¤ja¤(t): Ian White (PSE) (22. tammikuuta 1998) Aihe: Tyo¤hakemusten ika¤rajat Milla¤ perusteella neuvosto edellytta¤a¤, etta¤ englanninkielisen ka¤a¤nta¤ja¤n paikkaa hakevan henkilo¤n on oltava syntynyt 31. joulukuuta 1961 ja¤lkeen, kuten brittila¤isen Sunday Telegraph -lehden ilmoituksessa mainittiin 30. marraskuuta 1997? Vastaus (11. toukokuuta 1998) Arvoisan parlamentin ja¤senen huomiota kiinniteta¤a¤n ensinna¤kin kilpailumenettelya¤ koskevaan henkilo¤sto¤sa¤a¤n- to¤jen liitteeseen III, jossa selva¤sti ja¤teta¤a¤n nimitta¤va¤n viranomaisen harkittavaksi mahdollisuus asettaa ika¤raja rekrytoitaville virkamiehille, seka¤ asiaan liittyva¤a¤n oikeuska¤yta¤nto¤o¤n, jonka mukaan (cid:148)nimitysvallan ka¤ytta¤ja¤lla¤ on laaja harkintavalta kilpailuehtojen asettamisessa(cid:148) (1). Yleisesti ottaen voi olla hyo¤dyllista¤ palauttaa mieleen arvoisan parlamentin ja¤senen esille ottaman asian taustaa. Toimivaltaiset pariteettielimet pohtivat 90-luvun alussa, pita¤isiko¤ ia¤n olla valintaperusteena. Ta¤llo¤in hallitsevat na¤ko¤kohdat puolsivat kaikkien ika¤rajojen poistamista, jotta erityisesti tyo¤nsa¤ keskeytta¤neet a¤idit voisivat palata tyo¤ela¤ma¤a¤n


eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 23. 1. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 18/19 VERORDENING (EG) Nr. 162/98 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1998 tot vaststelling van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke orde- ning der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 8, Overwegende dat krachtens artikel 13, lid 8, van Verorde- ning (EEG) nr. 1766/92 bĳ uitvoer van granen de op de dag van indiening van de aanvraag van een certificaat geldende restitutie op verzoek moet worden toegepast op uitvoer die tĳdens de geldigheidsduur van het certificaat moet plaatsvinden; dat in dat geval op de restitutie een correctiebedrag kan worden toegepast; Overwegende dat op grond van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststel- ling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2052/97 (4), een correctiebedrag kan worden vastgesteld voor de in artikel 1, lid 1, onder c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten; dat dit correctiebedrag moet worden inachtneming van de in artikel 1 van berekend met Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde elementen; Overwegende dat het op grond van de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten noodzakelĳk kan zĳn het correctiebedrag naar gelang van de bestemming te differentiëren; Overwegende dat het correctiebedrag samen met de resti- tutie en volgens dezelfde procedure moet worden vastge- steld; dat het tussentĳds kan worden gewĳzigd; Overwegende dat de in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 150/95 (6), gedefinieerde representatieve marktkoersen worden gebruikt voor de omrekening van het in de valuta van derde landen aangegeven bedrag en dat deze koersen de grondslag zĳn voor de bepaling van de landbouwomrekeningskoersen van de valuta’s van de lidstaten; dat de nadere voorschriften voor de toepassing en de vaststelling van deze omrekeningskoersen zĳn vast- gesteld bĳ Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (7), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1482/96 (8); Overwegende dat uit de bovengenoemde bepalingen volgt dat het correctiebedrag moet worden vastgesteld overeenkomstig de bĳlage bĳ deze verordening; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het correctiebedrag op de vooraf vastgestelde restituties bĳ uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, wordt vastgesteld in de bĳlage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 23 januari 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 januari 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. (5) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (6) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (7) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (8) PB L 188 van 27. 7. 1996, blz. 22. L 18/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 1. 98 b¶ de verordening van de Commissie van 22 januari 1998 tot vaststelling van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag BöLAGE Productcode Bestemming (1) Lopend 1 1e term. 2 2e term. 3 3e term. 4 4e term. 5 5e term. 6 6e term. 7 (in ecu/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800    01 01  01  01  01    01 01 01 01 01   01      01     0 0  0  0  0    0 0 0 0 0   0      0     0 0  0  0  0    0 0 0 0 0   0      0     0 0  0  0  0    0 0 0 0 0   0      0     0 0  0  0  0    0 0 0 0 0   0      0     0 0  0  0  0    0 0 0 0 0   0      0                                                            (1) De bestemmingen zĳn de volgende: 01 alle derde landen. NB: De zones zĳn die welke worden omschreven door de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)


title: REGLAMENTO (CE) N° 155/98 DE LA COMISIÓN de 22 de enero de 1998 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1883/97

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
common wheat
export refund

text: 23. 1. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 18/11 REGLAMENTO (CE) No 155/98 DE LA COMISIÓN de 22 de enero de 1998 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1883/97 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisión (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y a las medidas que deben adoptarse en caso de perburbación en el sector de los cereales (3), cuya última modificación la constituye el su Reglamento (CE) no 2052/97 (4), y, en particular, artículo 7, Considerando que el Reglamento (CE) no 1883/97 de la Comisión (5), modificado por el Reglamento (CE) no 2545/97 (6); ha abierto una licitación de la restitución y/o del gravamen a la exportación de trigo blando a Ceuta, Melilla y determinados países ACP; Considerando que, en virtud del artículo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisión, basándose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restitución máxima a la expor- tación siguiendo los criterios a que se refiere el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicará al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restitución máxima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiere a un gravamen a la exportación; Considerando que la aplicación de los criterios precitados a la situación actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la restitución máxima a la exportación en el importe indicado en el artículo 1; Considerando que el Comité de gestión de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para las ofertas comunicadas del 16 al 22 de enero de 1998 en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1883/97, la restitución máxima a la exportación de trigo blando se fijará en 24,00 ecus por tonelada. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 23 de enero de 1998. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de enero de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) DO L 265 de 27. 9. 1997, p. 69. (6) DO L 347 de 18. 12. 1997, p. 33