title: Kertomus Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille annettavasta rahoitusavusta ja teknisestä avusta ja niiden kanssa tehtävästä taloudellisesta yhteistyöstä 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY N:o 443/92) (EYVL N:o L 52, 27.2.1992, s. 1) mukaisesti

eurovoc_concepts:
Asia
Latin America
cooperation policy
development aid
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 01. 1998 KOM(1998)40 lopull. Kertomus Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille annettavasta rahoitusavusta ja teknisestä avusta ja niiden kanssa tehtävästä taloudellisesta yhteistyöstä 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY N:o 443/92) (EYVL N. o L 52, 27. 02. 1992, s. 1) mukaisesti (komission esittämä) JOHDANTO KERTOMUKSEN RAKENNE 4 1. TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN KEHITYS AASIASSA JA LATINALAISESSA 5 AMERIKASSA VUOSINA 1991 -1995 1. 1. YLEISKATSAUS 1. 2. AASIA l. 3. LATINALAINEN AMERIKKA 5 7 I 4 2: EUROOPAN YHTEISÖN (EY) KEHITYSYHTEISTYÖ AASIAN JA LATINALAISEN AMERIKAN MAIDEN KANSSA 21 2. l. YLEISKATSAUS POLITIIKKAAN 2. 1. 1. POLITIIKAN KE H YS AASIAN OSALTA 2. 1. 2. POLITIIKAN KEHYS LATINALAISEN AMERIKAN OSALTA 21 21 2 2 2. 2. ALA-MAIDEN KANSSA TEHTÄVÄN YHTEISTYÖN KEHITYS VUOSINA 1991 - 1995 2. 3. ALA-MAITA KOSKEVA 25 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 1992 ANNETTU ASETUS (ETY) N:t) 443/92. 2. 4. KAHDENVÄLISET YHTEISTYÖSOPIMUKSET JA MONENVÄLISET SUHTEET 22 26 28 3. EUROOPAN YHTEISÖN JA AASIAN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLISEN YHTEISTYÖN YKSITYISKOHDAT VUOSINA 1991 -1995 30 3. 1. YLEINEN MÄÄRÄLLINEN KATSAUS YHTEISÖN YHTEISTYÖHÖN 30 3. 2. LAATUA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET: RAHOITUSYHTEISTYÖ JA TEKNINEN YHTEISTYÖ 34 SEKÄ TALOUDELLINEN YHTEISTYÖ 34 36 3. 2. 1. AASIA 3. 2. 2. LATINALAINEN AMERIKKA 4. YHTEENVETO TAULUKOITA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 37 38 2/53 IB-D-l/9. 10. 1997/rev6 Kertomus Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille annettavasta rahoitusavusta ja teknisestä avusta ja niiden kanssa tehtävästä taloudellisesta yhteistyöstä 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY N:o 443/92) (EYVL N:o L 52, 27. 02. 1992, s. 1) mukaisesti Johdanto Tämän kertomuksen tarkoituksena on täyttää 25 päivänä helmikuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY N:o 443/92) rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa säädetty velvollisuus. Erityisesti asetuksen 16 artiklassa vaaditaan, että: " komissio esittää kunkin viisivuotisjakson' lopussa kokonaiskertomuksen, on määräaikaiset arviointitulokset hankkeiden ja ohjelmien toteuttamisedellytysten sen selvittämiseksi, suuntaviivat tai muuttaa niitä. " säilyttää ennallaan tarkoituksenmukaista tukea onko jossa sekä koskevat Neuvoston 1. kesäkuuta 1995 esittämän pyynnön mukaisesti komissio on jo aloittanut Euroopan yhteisön Lomén sopimuksen maiden (AKT-maat) sekä Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maiden (ALAMED-maat) kanssa tekemää kehitysyhteistyötä koskevan perusteellisen kokonaisarvioinnin laatimisen. Kuten neuvostolle on jo ilmoitettu, komissio on lupautunut toimittamaan neuvostolle arviointityötä koskevan kertomuksen vuoden 1998 aikana. Tässä kertomuksessa ei millään tavoin ennakoida laajempaa kokonaisarviointia eikä sitä pidä käsittää siihen liittyväksi alustavaksi arvioksi. Tässä asiakirjassa on pikemminkin tarkoitus esittää yhteisön niille Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille (ALA-maat), joita edellä mainittu asetus koskee, antamaa apua ja näiden kanssa tekemää yhteistyötä koskevia tietoja ensimmäisen viisivuotisjakson ajalta (1991 - 1995) siltä osin kuin ne koskevat ALA-maissa tuona aikana tapahtunutta sosiaalista ja taloudellista kehitystä. Johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden joita käytetään arvion tekemisessä; näin on erityisesti Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden liittyviä myönnytyksiä koskevien kanssa maksusitoumusten ja maksujen osalta. tämä kertomus perustuu samoihin perustietoihin, tehtävän kehitysyhteistyön rahoittamiseen turvaamiseksi Tietojen avulla analysoidaan ALA-maille annetun tuen kaikkia muotoja, ei pelkästään asetuksessa (ETY) N:o 443/92 tarkoitettuja muotoja. Koska tiedot ovat hyvin laaja-alaisia, on mahdollista tehdä ainoastaan suhteellisen karkea arvio siitä, kuinka asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kehitysyhteistyövarojen maksusitoumukset ja maksut on suoritettu sekä missä määrin asetuksen vaatimukset on täytetty. Täten onkin muistutettava, Tässä tapauksessa vuodet 1991 - 1995. 3/53 että vaikka asetuksessa esitetään yleinen kannanotto yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta ja se todellakin on ainoa oikeudellinen teksti, jossa säädetään ALA-maiden kanssa tehtävän yhteistyön yleisestä kehyksestä, siinä säädetään oikeusperusta neljälle budjettikohdalle Kyseiset budjettikohdat ovat Aasian osalta B7-3000 ja B7-3001 ja Latinalaisen Amerikan osalta B7-3100 ja B7-3110. Ensiksi mainitut budjettikohdat käsittävät kummassakin tapauksessa rahoitusavun ja teknisen avun ja toiseksi mainitut taloudellisen yhteistyön. Kaikkia näistä neljästä budjettikohdasta tehtyjä maksusitoumuksia koskevat tiedot ovat käytettävissä ja ne on esitetty tämän kertomuksen liitteissä. Kyseisistä maksusitoumuksista ei kuitenkaan ole saatavilla yksityiskohtaisia analyysejä, ja tämän rajoituksen vuoksi kyseisiin budjettikohtiin myönnettyjen varojen avulla toteutettuja toimia voidaan tällä hetkellä arvioida ainoastaan likimääräisesti. tietojen perusteella parhaimmillaankin laaja-alaisten On tärkeää muistaa, että asetus käsittää myös Kiinalle ja Macaolle, Iranille, Irakille ja Jemenille annettavan avun sekä näiden kanssa tehtävän yhteistyön. Tähän kertomukseen kiinteästi kuuluvissa taulukoissa otetaan huomioon tämä asia. Kertomuksen rakenne Tämä kertomus muodostuu kolmesta osasta, joista ensimmäisessä käsitellään asianomaisissa Aasian maissa (Etelä-ja Kaakkois-Aasia sekä Kiina - kohta 1. 2) ja Latinalaisen Amerikan maissa (kohta 1. 3) tarkasteluajanjakson aikana tapahtunutta sosiaalista ja taloudellista kehitystä sekä tuodaan esille alueiden väliset kehityserot. Osassa 2 hahmotellaan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan annettua toimintakehystä. Osassa 3 käsitellään virallisen kehitysavun (ODA) maksusitoumuksia ja maksuja, tehnyt yhteisön vuosittaisesta tarkasteluajanjaksolla talousarviosta tärkeimpiin kohteisiin. Kertomuksen lopuksi esitetään lyhyt yhteenveto. jotka komissio on periaatteita asetuksella käsitellään niille ja 4/53 1. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa vuosina 1991 -1995 1. 1. Yleiskatsaus Taulukko 1. 1. 1: Perusluvut i f f i Ä i Ä ^ ^ ^ ^ ^ Si Etela-Aasia Ita-Aasia Latinalainen Amerikka Kokonaisväestö (milj. 1994) Väestön kasvu (% vuodessa, 1980 - 1995). BKT:n kasvu (% keskimäärin vuodessa, 1990 - 1995) Asukasta kohden lasketun BKTL:n kasvu (% keskimäärin vuodessa, 1985 -1995) Valtion ulkomaisten lainojen velanhoitokulujen suhde vicntituottoihin (% viennistä 1995) Alle viisivuotiaiden kuollcisuusaste (tuhatta elävänä syntynyttä kohden 1995) Alimman kvintiilin tulo-osuus (% 1990-luvulla) Köyhyyskuilu (% 1993) Lukutaidoton väestö (milj. ) Hiilidioksidipäästöt (tonnia asukasta kohden 1992) Hiilidioksidin kokonaispäästöt (miljoonaa tonnia 1992)" 1 270,0 2,1 4,6 1 761,8 1,5 10,3 2,9 24,6 106 8,8 12,6 416 0,7 1625 7,2" 12. 8 53 6,9 7,8 210 2,1 870 463,9 1,9 3,2 0,3 26,2 47 4. 5 9. 1 43 3,4 2 251 W?3§. 1. Latinalaisen Amerikan tiedoissa on mukana Karibian alue 2. Itä-Aasian tiedoissa on mukana Kaakkois-Aasia, johon kuuluvat Vietnam, Kambodza, Laos ja Kiina. Lähde. Maailmanpankki - World Development Indicators, 1997, World Development Report 1997 a: Itä-Aasiaan on luettu mukaan Tyynenmeren alue. b: Hiilidioksidin kokonaispäästöjen osalta olisi huomattuxu. että kansallisten hiilidioksidin kokonaispäästöjen merkitys analysoinnin kannalta on vähäinen, koska no nippuvat väestömäärästä ja teollisen toiminnan tasosta Asukasta kohden lasketut päästöt ovat parempi osoitin veivattaessa kansallisen teollisen toiminnan keskimääräisten yksiköiden osuudesta syntyviä päästöjä. UNHP World Resources, 1996-97, s 314. Aasian talous on laajentunut melko vauhdikkaasti viime vuosina (katso taulukko 1. 1. 1). Esimerkiksi Etelä-Aasian talouksien reaalikasvu oli tarkasteluajanjaksolla keskimäärin 4,(> prosenttia vuodessa. Vaikka köyhien osuus alueen väestöstä on maailman suurin, köyhien osuus väestöstä aleni 45 prosentista 43 prosenttiin, mikä oli osittain suhteellisen voimakkaan kasvun ansiota. Ihmisten köyhyys, jota sosiaali-indikaattorit kuvastavat, on kuitenkin edelleen laajalle levinnyttä: yli 50 prosenttia alle viisivuotiaista lapsista Etelä-Aasiassa on alipainoisia ja ainoastaan 48 prosenttia aikuisista on lukutaitoisia. Kaakkois-Aasian kasvuvauhti oli tarkasteluajanjaksolla paljon nopeampi. Tämä kasvuaste kuvastaa merkittävissä määrin kehitysmaiden, erityisesti Kaakkois-Aasian kehitysmaiden, lisääntyvää yhdentymistä maailmantalouden valtavirtaan sekä niiden viennin ja tuonnin nopeaa kehitystä (katso taulukot 1. 1. 2 ja 1. 1. 3). Joissakin maissa institutionaalinen ja rakenteellinen perusta, johon nopea kasvu ja kehitys on tukeutunut, on osoittautunut merkittäviltä osin heikoksi: hallituksen harjoittama talouden sääntely ja valvonta on ollut 5/53 tehotonta yleisesti ja erityisesti rahoitusalalla, kasvun ympäristövaikutuksiin ei ole kiinnitetty riittäväksi huomiota ja koulutukseen ei ole kaikilta osin panostettu riittävästi, jotta tuottavuutta olisi voitu parantaa, kun palkkaerot Kiinaan ja Vietnamiin, Kambodzaan ja Laosiin verrattuna ovat kasvaneet. tulokset ovat olleet myönteisiä. Bruttokansantuotteen Mitä tulee Vietnamiin, Kambodzaan ja Laosiin, Vietnamissa 1980-luvun lopulla aloitetun vapauttamisohjelman (BKT) reaalikasvu oli keskimäärin 8,3 prosenttia jaksolla 1990 - 1995. Itä-Euroopan markkinoiden ja menettämisestä huolimatta vienti kasvoi, mikä kuvasti monipuolistumista. Jaksolla 1992 - 1995 viennin keskimääräinen vuosittainen kasvu oli 30 prosentin luokkaa. Kambodzassa, jossa on yhdeksän miljoonaa asukasta (noin kaksi kertaa enemmän kuin Laosissa), talouden kehitys on pienempää naapuriaan jäljessä. Kambodzan BKT:n asukasta kohden on arvioitu olleen 270 Yhdysvaltain dollaria vuonna 1995, kun se Laosissa oli 350 Yhdysvaltain dollaria. laajenemista talouden Selkeintä talouskasvu on ollut Kiinassa. Kiina on päässyt Tiananmenin aukion tapahtumien yli ja jatkanut vuonna 1978 tapahtuneen Deng Xiaopingin valtaan nousun jälkeen aloitettujen taloudellisten uudistusten toteuttamista. Tarkasteluajanjakson loppuun mennessä Kiina oli yhteisön neljänneksi suurin ja nopeimmin kasvava kauppakumppani. Taulukko 1. 1. 2: Euroopan unionin (12) tuonti Latinalaisesta Amerikasta sekä Itä-, Etelä-ja Kaakkois-Aasiasta vuosina 1992 - 1995 miljardeina ecuina 1992 1993 1994 1995 Latinalaincn Amerikka Etcla-Aasia ASEAN Kiina p. m. EU:na kokonaistuonti 24,6 8,0 21,9 16,8 22,1 9,4 25,5 19,6 27,0 10,9 29,8 22,7 487,1 493,2 543,2 29. 2 11. 7 32. 2 24. 8 575. 1 Lähde: Kuroopan komissio. The European Union and World Trade, 1996. a: EU:n ulkopuolelta Latinalaisessa Amerikassa kasvuluvut paranivat, mutta olivat edelleen keskinkertaisia, sekä vienti Euroopan unioniin ja tuonti sieltä kasvoivat merkittävästi vuoteen 1995 asti (katso taulukot 1. 1, 1. 2 ja 1. 3). Latinalaisessa Amerikassa on viimeisten kymmenen vuoden aikana tapahtunut suuria muutoksia ja siellä on tehty laaja-alaisia poliittisia ja rakenteellisia uudistuksia, jotka ovat aiheuttaneet tuntuvia muutoksia useimmissa maissa ja vahvistaneet niiden talouden suorituskykyä. Vaikka nämä viimeaikaiset muutokset ovat olleet merkittäviä, ne eivät ole täysin kuvastuneet talouden vahvaan suorituskykyyn perustuvan sosiaalisen kehityksen merkittävänä parantumisena, joka mahdollistaisi tulojen ja vaurauden tasaisemman jakautumisen. Saharan eteläpuolista Afrikkaa lukuun ottamatta alue on ainoa kolmannen maailman alue, jossa köyhyys (asukasta kohden laskettuna) itse asiassa lisääntyi jaksolla 1987 - 1993 (22 prosentista 23,5 prosenttiin) 6/53 Taulukko 1. 1. 3: Euroopan unionin vienti Latinalaiseen Amerikkaan sekä Itä-, Etelä- ja Kaakkois-Aasiaan vuosina 1992 - 1995 miljardeina ecuina Latinalaincn Amerikka Etcla-Aasia ASEAN Kiina p. m. EU. n" kokonaistuonti 1992 20,5 7,9 19,3 6,9 436,1 -. 1993 24,1 9,4 23,2 11,3 491,1 1994 29,0 10,5 27,8 12,5 541,8 1995 30,5 12,2 33,2 13,1 589,7 Lahde: Euroopan komissio. The European Union and World Trade, 1996 a: EU:n ulkopuolelle 1. 2. Aasia Muiden maiden kanssa tehtävän yhteistyön tapaan Euroopan unioni on vähitellen saattanut useimpien Aasian maiden ja alueiden kanssa tehtävän kahdenvälisen yhteistyön osaksi kauppa- ja yhteistyösopimuksia. Niiden ALA-maita koskevassa asetuksessa (ETY) No 443/92 säädettyjen periaatteiden ja lähestymistapojen lisäksi, joita tämä kertomus koskee, Euroopan unionin yleiset tavoitteet politiikan kaikkien näkökohtien osalta, kehitysyhteistyö mukaan lukien, on viimeksi vahvistettu komission tiedonannossa Kohti uutta Aasian strategiaa (KOM (94) 314). Tavoitteisiin sisältyy kestävän kehityksen ja köyhyyden vähentämisen edistäminen Aasian köyhimmissä maissa, kaikkien tarvittavien toimien toteuttaminen avointen markkinoiden ja syrjimättömyyteen perustuvan liiketoiminnallisen ympäristön turvaamiseksi siten, että se edistää Euroopan ja Aasian välisen kaupan ja investointien laajentumista, sekä Aasian maiden välisten alueellisen ja paikallisen tason yhteistyöpyrkimysten tukeminen. Etelä-Aasian maissa (Sri Lankaa lukuun ottamatta) talouden kasvuvauhti hidastui jossain määrin jaksolla 1990 - 1995 (katso taulukko 1. 2. 1). Alueen hallitsevassa taloudessa. Intiassa, poliittinen epävarmuus hidasti vuonna 1991 tehtyjen laaja-alaisten uudistusten toteuttamista. Huomattavaa kehitystä on kuitenkin tapahtunut ja vuoteen 1995 mennessä talousarvion ja maksutaseen alijäämät olivat pienentyneet, inflaatio oli alentunut ja investoinnit kasvoivat valuuttakaupan rajoituksia oli lievennetty. Suorat ulkomaiset tasaisesti ja olivat 620 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuonna 1994. Etelä-Aasiassa varojen käyttöönotto oli tarkasteluajanjaksolla jossain määrin vaihtelevaa säästöasteen suhde bruttokansantuotteeseen oli suuren osan Intiassa kotimaisen tarkasteluajanjaksosta suhteellisen alhainen, 20 prosentin luokkaa, mikä haittasi investointia hyvin tarpeellisiin perusrakenne- ja muihin pääomahankkeisiin. Pakistanissa säästöasteen suhde bruttokansantuotteeseen vaihteli ja oli ylimmillään 17,3 prosenttia vuonna 1992 ja alimmillaan 13,2 prosenttia vuonna 1991 ja 1993. Maa epäonnistui vielä Intiaakin selvemmin yrityksissään saada käyttöön kotimaiset säästöt. laajentuminen oli erityisen nopeaa talouden Useimmissa Kaakkois-Aasian maissa tarkasteluajanjaksolla. Talouden kasvuvauhti oli nopea ja se vaihteli Malesian ja Singaporen 7/53 8,7 prosentista Indonesian 7,6 prosenttiin keskimäärin vuodessa ollen näin kestävää. Ainoastaan Filippiinit olivat poikkeus tässä yleisessä nopean talouskasvun suuntauksessa. Filippiineillä aloitetut uudistukset alkoivat kuitenkin vaikuttaa tarkasteluajanjakson jälkipuoliskolla ja BKT asukasta kohden kasvoi nopeasti 1990-luvun puolivälissä, työttömyys väheni ja inflaatio pysyi yksinumeroisissa luvuissa. Alueen maiden kotimaiset säästöt olivat suhde investointeihin laski alle 35 prosentin tason ja Singaporessa se vaihteli vuosien 1995 ja 1994 välillä 45 prosentista 48 prosenttiin) ja lisäksi voimakas ulkomaisten varojen sijoittaminen maahan vauhditti pääoman muodostusta. (ainoastaan Filippiineillä suhteellisen kannustavia säästöjen ja Laosissa talous kasvoi ja ulkomaiset Vietnamissa, Kambodzassa investoinnit lisääntyivät. Vietnamissa sekä viennin että tuonnin kasvu on hyötynyt ulkomaankaupan ja investointien vapauttamisesta sekä ulkomaalaisten maahanpääsyn helpottamisesta Ulkomaiset investoinnit ovat lisääntyneet nopeasti, vaikka ne ovatkin olleet vaatimattomia Kaakkois-Aasiaan verrattuna. Sen jälkeen kun ulkomaisia investointeja koskeva laki lisää vuonna 1992), suorat hyväksyttiin vuonna 1988 (ja investointeja vapautettiin ulkomaiset investoinnit ovat lisääntyneet tasaisesti ja niitä tehtiin 1,8 miljardia dollaria vuonna 1995 ja 2,3 miljardin dollaria vuonna 1996. Indo-Kiinan pienempien maiden kokemukset ovat olleet samankaltaisia. Laosissa talouden keskimääräinen reaalikasvu pysyi 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla 6,5 prosentissa, kun se Kambodzassa oli 6,4 prosenttia samalla ajanjaksolla. teknisesti sovelletaan merkityksellisempää Kiinan talous on maailman kymmenenneksi suurin perinteisillä BKT-tiedoilla mitattuna. Jos Kiinaan bruttokansantuotetta ostovoimapariteettina mitattuna, se on maailman neljänneksi suurin talousmahti. Maan lähes ennätyksellistä vauhtia vuosina 1992 ja 1993, jolloin talouden talous kasvoi vuosittainen kasvu oli ennätykselliset 13 prosenttia. Nouseva inflaatio, konkreettiset ongelma-alueet ja institutionaaliset heikkoudet heikensivät kasvuvauhdin kestävyyttä ja tämä edellytti aiempaa varovaisempaa lähestymistapaa. Reaalikasvu putosi 10 prosenttiin vuonna 1995 ja taantui vielä lisää arviolta 8,5 prosenttiin viime vuonna, mikä johtui suurelta osin inflaatiosuuntausten hillitsemiseksi aloitetuista verotoimenpiteistä. Inflaatio, joka oli noussut 21 prosenttiin vuonna 1994, putosi 15 prosenttiin vuonna 1995. 8/53 Taulukko 1. 2. 1 BKT: n kasvu Keskimääräinen kasvuvauhti (prosentteina) 1980-1990 1990-1995 Etcla-Aasia Bangladesh Intia Pakistan Sri Lanka Kaakkois-Aasia Indonesia Malesia Filippiinit Singapore Thaimaa Vietnam 4,3 5,8 6,3 4,2 6,1 5,2 1,0 6,4 7,6. 4,1 4,1 4,6 4,8 7,6 8,7 2,3 8,7 8,4 8,3 Kiina 10,2 12,8 lAhde: World Bank- World Development Indicators, 1997 Yhdysvaltain dollariin. ja Kiina on yhdentymässä nopeasti maailmanlaajuisiin sen pääomamarkkinoihin kehitysmaihin osuus suuntautuvista rajatylittävistä rahoitusvirroista on kasvussa. Maailmanpankki arvioi, että tällä hetkellä prosenttia 40 kehitysmaihin tehtävistä suorista ulkomaisista investoinneista, 10 kehitysmaihin prosenttia sijoitettavasta kansainvälisestä osakepääomasta ja 5 prosenttia kansainvälisistä kehitysmaiden joukkovelkakirjoista suuntautuu Kiinaan. Kiinan ulkomaankauppa oli viime vuonna 16 miljardia Yhdysvaltain dollaria tuonti kasvoi 3 ylijäämäinen, prosenttia 153 miljardiin Yhdysvaltain dollariin ja tuonti 4 137 miljardiin prosenttia eli eli taantuneesta Tarkasteluajanjakson päättyessä Kiina oli Euroopan unionin neljänneksi suurin ja nopeimmin kasvava kauppakumppani. Suhteellisen toimintaympäristöstä huolimatta ulkomaiset investoinnit nousivat 38 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 1995 viime vuoden 40 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Maailmanpankki ennustaa hiljattain tekemässä selvityksessään (syyskuu 1997), että kun nykyisen vakauttamisohjelman vaikutukset alkavat näkyä, ulkomaiset investoinnit kiihtyvät jälleen 1990-luvun alun ennätykselliselle tasolle ja Kiinasta investointien kohteista loppuun mennessä. Maailmanpankin odotusten mukaan Kiinan osuus vuosikymmenen kehitysmaissa tällä vuosikymmenellä tapahtuvasta viennin kasvusta tulee olemaan jopa 40 prosenttia vuoteen 2 000 mennessä. Maailmanpankki arvioi, että Kiinan osuus ja kohota 10 prosenttiin vuoteen 2020 maailmankaupasta saattaa kolminkertaistua mennessä, jolloin siitä tulisi maailman toiseksi suurin kauppaa käyvä maa Yhdysvaltojen jälkeen tärkeimmistä suorien ulkomaisten tulee jälleen yksi rakenteita. kuvastavat aasialaisten yhteiskuntien muuttuvia Intiassa Väestöluvut hedelmällisyysluku putosi vuosien 1980 ja 1995 välillä 5 synnytyksestä 3,2 synnytykseen naista kohden. Bangladeshissa synnytysten määrä putosi vuosien 1980 ja 1995 välillä 6,1 synnytyksestä 3,5 synnytykseen naista kohden. Pakistanissa vastaavat luvut olivat 7 ja 5,2. Kaakkois-Aasian hedelmällisyysluvut, jotka olivat jo alunperin alhaisempia, laskivat selvästi lievemmin eli 4,2 synnytyksestä 3,4 synnytykseen naista kohden Malesiassa ja 3,5 synnytyksestä 1,8 synnytykseen naista kohden Thaimaassa. Ainoastaan Filippiineillä ja Indonesiassa hedelmällisyysluvut olivat suunnilleen samalla tasolla kuin Etelä-Aasiassa. Väestön kasvupotentiaali, joka kuvastaa nuorten osuutta väestöstä, on pysynyt korkeana molemmilla alueilla. 9/53 Taulukko 1. 2. 2 Väestöluvut Väestö (miljoonaa 1995) Väestönkasvu (*/• keskuniarin vuodessa 1995 2010) Kaupunkiväestö (Suurin kaupunki - kasvuvauhti •/• 1990 - 1995) Elinajan- odote ( 1 9 94 vuosina) VaestSn kasvu- potentiaali2 (vertailuvuosi 1995) EtelS-Aasia Bangladesh Intia Pakistan Sri Lanka Yhtcensfi (1994) Kaakkois-Aasia Indonesia Malesia Filippiinit Singapore Thaimaa Vietnam YhtccnsS (1994) 120 929 130 18 1270,0 193 20 69 3 58 73 478,8 1200 Kiina '"*''{ ' /'' ''/";" - spy****?'* •• 1,5 1,3 2,5 1. 1 1,8a 1,3 1,8 1,8 1,0 0,7 1,6 1,6a 0,8 ' ^ ' J : * " '^ 5,7 4,2 4,3 4,4 2,0 3,1 1,0 2,2 1,9 2,3 1,6 1,4 1,6 1. 4 1. 4 1,6 1. 5 1,2 1,4 1. 6 1,3 56,4 61,3 62,3 72. 2 61,3 63,5 71,2 67,0 77,1 69,5 66,0 64. 3 68. 9 Lähde: World Bank - World Development Indicators, 1997. UNDP Human Development Report 1997 a: 1994 - 2000 Tavalliset köyhyysluvut, kuten alle viisivuotiaiden kuolleisuutta, puhtaan veden saantia ja viemäröinti/peseytymis- ja WC-tilojen käyttömahdollisuuksia kuvaavat luvut, osoittava! kaikki elinolojen parantuneen. Intian väestöstä 81 prosentilla oli saatavilla puhdasta vettä ja 29 prosentilla oli käytettävissään viemäröinti/peseytymis- ja WC-tilat 1990-luvun puoliväliin mennessä. Pakistanissa vastaavat luvut olivat 74 ja 47 prosenttia. Kaakkois-Aasiassa kyseiset luvut ovat parantuneet niin merkittävästi, että nämä asiat eivät enää aiheuta ongelmia. Thaimaalaisista 96 prosentilla ja malesialaisista 84 prosentilla oli käytettävissään viemäröinti/peseytymis- ja WC-tilat. Jopa köyhemmissä maissa, kuten Indonesiassa ja Filippiineillä, vastaavat luvut olivat 51 ja 77 prosenttia. Usein käytetyt (1 Yhdysvaltain dollari päivässä) osoittimet, kuten Maailmanpankin köyhyysrajan yläpuolella elävää väestöä kuvaava indeksi, osoittavat tilanteen parantuneen erityisesti Kaakkois-Aasiassa. 2 Väestön kasvupotentiaalilla tarkoitetaan väestömäärän suhdetta vertailuvuoden väestömäärään kasvun ollessa nollassa; tällöin kokonaishedclmällisyysluvun oletetaan pysyneen samana. Tällä tarkoitetaan tilannetta, jossa väestön kasvun ollessa nollassa suurten hedclmällisyysikäisten naisjoukkojen siirtymisestä väcstöpyramidissa aiheutuu kuitenkin enemmän syntyvyyttä kuin vanhemmissa ikäluokissa kuolleisuutta. Korkean tulotason maissa väestön kasvupotentiaalia kuvaava luku on 1. 1. Luku on sama myös Itä- Euroopassa. 10/53 Vaikka Intian väestöstä hieman yli 52 prosentin ja Bangladeshin väestöstä 29 prosentin oli selvittävä alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä vuonna 1993, Kaakkois- Aasiassa köyhyysaste oli samaa luokkaa ainoastaan Filippiineillä. Muualla vaihteli köyhyysaste Indonesian 15 prosentista Malesian 6 prosenttiin väestöstä. Taulukko 1. 2. 3. : Köyhyyden ja tulojen jakautuminen Gini-indeksi KoyhiS (ostovoimapari- tcctti < 1$ päivässä, %) 1981 -1995 Asia Kiina Intia Bangladesh Pakistan Indonesia Filippiinit Malcsia Thaimaa Vietnam 29,4 52,5 11,6 14,5 27,5 5,6 0,1 41,5(1989)' 33,8(1992)' 28,3 (1995)' 32,1(1992)' 31,7(1993)' 40,7(1988)' 48,4(1989)' 46,2(1992)' 35,7(1993)' Ulhde: IJNDP - Human Development Report 1997, World Bank - World Development Report 1997 a: Lähde: World Bank, Poverty Reduction and 1993 1980 tuhatta Etcla-Aasia 8424 2694 3500 7172 12844 2459 1923 6843 laskenut tuhatta Taulukko 1. 2. 4 Terveys: ihmisiä lääkäriä kohden Bangladesh Intia Pakistan Sri Lanka Kaakkois-Aasia Indonesia Malcsia Filippiinit Singapore Thaimaa Vietnam Myös terveyttä kuvaavat luvut osoittavat tilanteen parantuneen. Alle viisivuotiaiden kuolleisuusaste oli 1990-luvun 115 puolivälissä elävänä kuolleeseen Intiassa syntynyttä kohden ja Bangladeshissa, Pakistanissa vastaava luku oli laskenut 137 elävänä kuolleeseen syntynyttä kohden Vuosikymmenen alussa vastaavat ja olivat luvut Intiassa ja Bangladeshissa ISO 142 Pakistanissa vastaava luku oli 158. Köyhemmissä Kaakkois- Aasian maissa, Indonesiassa ja vastaavat Filippiineillä, alle viisivuotiaiden kuolleisuusluvut olivat 1990-puolivälissä 36 ja 53 elävänä tuhatta kuollutta Myös kohden. syntynyttä terveydenhuoltohenkilöstön määrä asukasta kohden lisääntyi selvästi koko alueella Bangladesh oli poikkeus tästä yleisestä suuntauksesta, ja ihmisten lukumäärä lääkäriä kohden nousi vuosien 1980 ja 1993 välillä 8 424:stä 12 884 ihmiseen lääkäriä kohden Terveydenhuoltopalvelujen helppo saatavuus Kaakkois-Aasiassa näkyy tarkasteltaessa, sitä montako potilasta oli lääkäriä kohden - Malesiassa luku putosi vuosien 1980 ja 1993 välillä 3 917:stä 2 441 potilaaseen lääkäriä kohden Thaimaassa vastaavat luvut olivat 6 803 vuonna 1980 ja 4 416 vuonna 1993. 12458 3917 7848 1111 6803 4151 1100 7028 2441 8273 714 4416 2279 1063 Lähde: World Bank - World Development Indicators, 1997 Kiina 11/53 Vietnamissa, Kambodzassa ja Laosissa väestön enemmistön elintaso laski, mikä johtui pitkittyneistä sisäisistä kiistoista ja siitä, että turvallisuuteen suunnattiin runsaasti varoja YK:n kehitysohjelman Human Development -indeksillä mitattuna Kambodza sijoittuu 148:ksi ja Laos 141:ksi, mikä on huomattavasti alle I I5:ntenä olevan Vietnamin sijoituksen Elinajanodote on Kambodzassa 49,7 vuotta (Laosissa 51,7 vuotta), kun se Vietnamissa on 62,7 vuotta. Kambodzasssa koulua käydään keskimäärin 2,0 vuotta, Laosissa 2,9 ja Vietnamissa 4,6 vuotta. Kambodzan väestöstä 13 prosentilla on käytettävissään viemäröinti/peseytymis- ja WC-tilat, kun taas Vietnamissa niitä on käytettävissä 53 prosentilla väestöstä. Kambodzassa lapsikuolleisuus on 120 kuollutta tuhatta elävänä syntynyttä kohden, Vietnamissa vastaava luku oli 101 ja Laosissa 59. Kiinan nopeaan talouden kasvuvauhtiin on liittynyt huomattava köyhyyden vähentyminen Täydellisessä köyhyydessä elävän maaseutuväestön määrä putosi 94 miljoonasta 65 miljoonaan vuoden 1991 ja vuoden 1995 puolivälin välisenä aikana Täydellinen köyhyys on Kiinassa nykyään lähes pelkästään maaseutua koskeva ilmiö ja se liittyy yleensä kokonaisiin yhteisöihin yksilöiden sijasta. Köyhyys keskittyy suurelta osin sisämaan suhteellisen karuihin pohjoisiin ja lounaisiin maakuntiin, joissa lapsikuolleisuus ja muut köyhyysluvut ovat edelleen suhteellisen korkeita verrattuina vauraisiin rannikkoseutujen ja koillisiin alueisiin Maaseudun tulot riippuvat yhä vähemmän maanviljelystä, mikä suurelta osin johtuu uudistuksellisista maaseudun kehittämisohjelmista. Maassa on tällä hetkellä yli 18 miljoonaa maaseutu- ja kyläyritystä, jotka työllistävät noin 95 miljoonaa entistä maataloustyöläistä ja tuottavat lähes kolmanneksen teollisuuden tuotoksesta. Näiltä teollisuuden aloilta saatavat tulot ovat parantaneet maaseutuyhteisöjen omakuvaa ja ehkä vielä konkreettisemmin niiden elintasoa. Taulukko 1. 2. 5: Sukupuoli ja koulutus: peruskoulutus, tyttöjen prosentuaalinen osuus oppilaista Hl Etcla-Aasia Bangladesh Intia Pakistan Sri Lanka Kaakkois-Aasia Indonesia Malcsia Filippiinit Singapore Thaimaa Vietnam Kiina 1980 1993 43 31 48 37 39 33 48 sukupuolten Kehitys rajojen välisten on ollut murtumisessa Kaakkois- epätasaista Aasian maissa asiassa on tapahtunut merkittävää edistystä, mutta Etelä- Aasiassa naisten asemassa parantamisen on varaa. Naisten mahdollisuudet osallistua ja aktiivisesti yhteisöelämään ovat rajallisia. Monilla Etelä- Aasian maiden naisilla on puutteellinen ammattitaito ja heidän osallistumisensa rajoittuu työvoimaan matalapalkkaiselle tuotantosektorille. Koulutusmahdollisuuksien puuttuminen, mikä synnyttää 46 49 49 48 48 47 tilanteen, 48 49 50 talous- vielä 49 45 47 johtuu jossa naiset, erityisesti työmarkkinoiden jäävät käytännössä virallisten epäviralliselle osittain maaseudun naisopettajapulasta, maaseudulta kotoisin olevat naiset, Lähde: World Bank - World Development Indicators, 1997 12/53 ulkopuolelle. Bangladeshissa naisjohtajia on vähän - ainoastaan 2 prosenttia maan kaikista hallinnollisissa ja päällikkötason tehtävissä toimivista henkilöistä on naisia. Intiassa vastaava luku on 2,3 prosenttia, Pakistanissa 3,4 prosenttia ja Sri Lankassa 7 prosenttia. Kaakkois- Aasian luvut eroavat jyrkästi edellä mainituista luvuista. Singaporessa ja Filippiineillä hallinnollisissa ja päällikkötason tehtävissä työskentelevistä oli naisia noin 34 prosenttia Indonesiassa ja Malesiassa akateemisissa ja teknisissä ammateissa toimivista henkilöistä oli naisia 63 ja 45 prosenttia. Virallisen kehitysavun osuus Kaakkois-Aasian kehitysmaihin vuonna 1994 sijoitetuista ulkomaisista varoista oli suhteellisen pieni - 10 prosenttia - ja 3,6 prosenttia bruttokansantulosta. Etelä-Aasiassa virallisen kehitysavun osuus kaikista alueelle sijoitetuista ulkomaisista nettovaroista oli hieman alle puolet (46 prosenttia) ja noin 2 prosenttia bruttokansantulosta (7 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Etelä-Aasiaan sijoitetut yksityiset nettovarat nousivat 5,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuonna 1995 ja näistä 1,8 miljardia oli suoria ulkomaisia investointeja. Itä-Aasiaan (Kiina mukaan lukien) sijoitettiin puolestaan vuonna 1995 yhteensä 84 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joista 51,8 miljardia oli suoria ulkomaisia investointeja. Itä-Aasia sai virallista kehitysapua 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä vastaa 1,1 prosenttia bruttokansantulosta. Euroopan yhteisön Kiinalle antama apu keskittyi tarkasteluajanjaksolla maatalouden alalle. Tällöin sovittiin hankkeista, joilla edistetään tuottavuuden parantamista ja teknologian siirtoa. Tarkasteluajanjakson viimeisenä vuotena, vuonna 1995, painopiste siirtyi henkilöresurssien kehittämiseen sekä Kiinan uudistus-ja vapauttamisohjelman, kaupallisen yhteistyön ja ympäristön tukemiseen. 13/53 1. 3. Latinalainen Amerikka Taulukko 1. 3. 1: Talouden perusluvut Väestö, miljoonaa miljardia $ BKT, BKTL asukasta kohden, $ 1994 1994 1994 463,9 156,9 34,3 14,0 89,6 11,2 4,0 1549,0 554,6 281,9 52,0 377,1 16,6 1,8 3188 2 970 8 110 3 520 4 180 1280 340 Latinalainen Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua Lähde. U N DP Human Development Report 1997 ja on kuuluu tasoltaan Latinalainen Amerikka ei ole yhtenäinen kokonaisuus, vaan sosiaalisen, siihen poliittisen taloudellisen kehityksen hyvin erilaisia maita. Tulot asukasta kohden vaihtelivat Nicaraguan, maailman joka yksi köyhimmistä ja kehittymättömimmistä maista, 340 dollarista Argentiinan 8 000 dollariin. Nämä erot muistettava tarkasteltaessa Latinalaisen Amerikan kehitystä viimeisten kymmenen vuoden aikana Tästä syystä tämän osan taulukoissa esitetään ainoastaan valikoitu osa Latinalaisen Amerikan maita koskevista tiedoista laajalle Useimmissa Latinalaisen Amerikan maissa on ollut samankaltaisia ongelmia, kuten levinnyt köyhyys, tulojen ja vaurauden epätasainen jakautuminen sekä suuri ulkomaanvelka Vapauttamisesta huolimatta monien maiden markkinat ovat silti edelleen vääristyneitä ja vähän kilpailtuja, mikä johtuu erityisesti valtion puuttumisesta markkinoiden toimintaan sekä oligopolistisista markkinarakenteista. Tästä syystä on monesti ollut vaikeaa täydentää luonnonvaroihin ja palvelualoja. teollisuustavaratuotantoa vahvistamalla perustuvaa kehitystä Taulukko 1. 3. 2: Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka % Velanhoitokulut % tavaroiden ja palvelujen viennistä Bruttokansant ulosta tavaroiden ja palvelujen viennistä 1980 1995 1980 1995 1980 Latinalainen Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Peru Nicaragua 36,0 41,0 31,2 35,6 45,5 30,5 47,6 108,5 24,0 33,1 43,3 69,9 54,1 589. 7 201,8 306,5 242,4 192,5 232,4 194,2 426,5 212,0 269. 8 320,2 127,7 170,5 399,5 1 272. 7 36,3 63,3 37,3 43,1 44,4 44,5 22,3 Lähde World Bank - World Development Report 1997 1995 26,1 37,9 34,7 25,7 24,2 15,3 38,7 14/53 Vaikka velkamäärät ovat edelleen suuria, velkaantuminen on hidastunut monissa maissa, mikä on ollut Bradyn velankevennysohjelmien myönteisten vaikutusten ansiota. Viennin voimakkaan kasvun laskun ansiosta velanhoitosuhde on muuttunut kohtuullisemmaksi. Tietyt maat, erityisesti Brasilia, ovat onnistuneet alentamaan tuntuvasti velan ja viennin suhdetta sekä velan ja BKTL:n suhdetta. ja korkojen Kuitenkin 1980-luvun velkakriisi näyttäisi johtaneen uudistuksiin ja kansanvaltaistumiseen, jotka ovat parantaneet talouden suorituskykyä. Melkein kaikissa maissa viime vuosina toteutetut taloudelliset uudistukset ovat kohdistuneet pääasiallisesti seuraaviin kolmeen osa- alueeseen: Makrotaloudellinen vakauttaminen: Päätavoitteena oli inflaation alentaminen. Tähän päästiin koko alueella vakaan finanssi- ja rahapolitiikan ansiosta. Vuosittainen inflaatio laski Latinalaisessa Amerikassa vuosien 1993 ja 1995 välillä lähes 900 prosentista 26 prosenttiin (katso jäljempänä taulukko 1. 3. 3, joka perustuu YK:n tietoihin). Toinen makrotaloudellisen vakauttamisen kulmakivi on ollut valtion varainhoitoon liittyvät mukautukset. Useimmat alueen maat ovat pienentäneet tuntuvasti talousarvion alijäämäänsä, vaikka niillä on edelleenkin ollut tehottomasta verojen perinnästä ja julkisten menojen hoidosta aiheutuvia paineita ja ongelmia, jotka saattavat vaarantaa makrotaloudellisen vakauden keskipitkällä ja tehottomat pitkällä aikavälillä. Latinalaisen Amerikan mailla on erityisesti laajat ja hallintokoneistot sekä korruptio-ongelmia. ja osittain osana Maailmanpankin Kaupan vapauttaminen: Viimeisten kymmenen vuoden aikana useimmat Latinalaisen Amerikan maat ovat vapauttaneet kauppaa yksipuolisesti, mikä on tapahtunut osittain osana Uruguayn neuvottelukierrosta ja Kansainvälisen valuuttarahaston rahoittamia rakennemukautusohjelmia. Sovelletut keskimääräiset tariffit ovat pudonneet 45 prosentista 13 prosenttiin ja muita kuin tulliesteitä on huomattavasti vähennetty. Monet Uruguayn kierroksella tehdyistä tullimaksuja koskevista sitoumuksista ovat huomattavasti korkeampia kuin todellisuudessa sovelletut tullit, ja tämä on teoriassa antanut mahdollisuuden korottaa tullimaksuja rikkomatta kuitenkaan Uruguayn kierroksella tullien tehtyjä sitoumuksia. Näistä vaaroista huolimatta viime vuosina alentamisella on selvästi ollut merkittävä vaikutus kauppaan, joka on lisääntynyt voimakkaasti. Erityisesti alueen sisäinen kauppa on lisääntynyt voimakkaasti ja sitä ovat edistäneet alueelliset yhteistyöjärjestöt, kuten Mercosur ja Andien yhteisö toteutetulla Talouden sääntelyn purkaminen Ensimmäiset tärkeät askeleet on otettu erityisesti yksityistämisen osalta, mutta paljon on vielä tehtävä Latinalaisen Amerikan taloudet ovat vielä vahvasti säänneltyjä, työmarkkinauudistukset eivät ole olleet riittävän laaja-alaisia ja työttömyysaste on useimmissa maissa korkea ja on noussut entisestäänkin erityisesti Meksikossa, Uruguayssa, Venezuelassa ja Argentiinassa Useat markkinat ovat tehottomia ja vähän kilpailtuja, mikä johtuu osittain edelleen oligopolistisista voimista Tehtyjen uudistusten ja suotuisamman kansainvälisen taloudellisen tilanteen (parantunut ulkomaankaupan vaihtosuhde, kasvun nopeutuminen USA:ssa ja Euroopan unionissa, jotka ovat Latinalaisen Amerikan tärkeimmät vientimarkkinat, jne. ) ansiosta kasvu on elpynyt viimeisten viiden vuoden aikana. Tämän seurauksena tulot henkeä kohden kasvoivat jonkin verran tarkasteluajanjaksolla 15/53 Taulukko 1. 3. 3: Talouskasvu, inflaatio BKT, keskim. vuosittainen kasvu, % BKT asukasta kohden, keskim. vuosittainen kasvu, % Inflaatio vuodessa, % 1981-90 1991-95 1981-90 1991-95 1980-89 1993 1995 0,9 1,3 -0,9 3,0 1,7 1,7 -1,8 3,0 2,6 5,2 7,2 0,8 3,8 1,8 M -0,7 -2,3 1,3 -0,4 -0,9 -4. 4 1,1 0,8 3,9 5,4 -1,0 1. 5 -2,0 388,4 740,5 162,0 10,6 15,9 29,1 1 591,5 892,7 2 489,1 7,4 12,2 8,0 31,0 19,5 25,9 22. 0 1,7 8,2 52. 0 22. 8 11. 1 Latinalainen Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua HHÄlil Lähde: CEPAL 1996 johtui siitä, että teollisuustavaroiden Kaupan vapauttaminen on tapahtunut melko onnistuneesti. Vienti kasvoi 1990-luvun tuonti kasvoi vielä alkupuoliskolla, mutta tuonti ja erityisesti nopeammin. Tämä ja vakauttamispyrkimyksillä saatiin palautettua kuluttajien ja tuottajien luottamus. Latinalaisen Amerikan rakenteellisena heikkoutena on se, että vienti keskittyy edelleen vain muutamille aloille, lähinnä hyödykkeisiin ja niistä erityisesti maataloustuotteisiin, mikä rajoittaa viennin kasvumahdollisuuksia. Lisäksi makrotaloudellisten vakauttamisohjelmien jotkut piirteet, erityisesti valuuttojen (kuten Argentiinan peson) sitominen dollariin, ovat johtaneet valuuttakurssien yliannostukseen, mikä on suosinut tuontia viennin kustannuksella. talouskasvu voimistui, kun uudistus- 37 suorista investointien investointeja, investoinneista, ja portfoliosijoitusten Alijäämän vastapainoksi pääoman sijoittaminen alueelle on lisääntynyt viime vuosina Vuonna 1995 Latinalaiseen Amerikkaan sijoitettiin pääomaa 54 miljardia, joista 40 prosenttia ulkomaisista prosenttia muodostui portfoliosijoituksista ja loput pankkilainoista ja kaupankäyntiin liittyvistä lainoista Suorien ulkomaisten suurta määrää voidaan pitää mikrotaloudellisten uudistusten, kuten yksityistämisen, ja talouden sääntelyn purkamisen ansiona. Muita lähinnä lyhytaikaisia pääomasijoituksia, voidaan pitää korkeiden reaalikorkojen ansiona, mikä näin on lisännyt valuuttojen yliarvostusta Lisääntyneet pääomasijoitukset, erityisesti suorat ulkomaiset investoinnit, osoittavat kansainvälisen luottamuksen Latinalaisen Amerikan talouksiin kasvaneen. Kansainvälisten rahoitusvirtojen epävakaisuuteen liittyy kuitenkin riskejä erityisesti portfoliosijoitusten osalta. Kyseiset riskit ja mahdolliset kielteiset vaikutukset taloudelliseen kehitykseen tulivat esille vuosina 1994 - 1995 Meksikon peson kriisissä, jolla oli tuhoisia vaikutuksia Meksikon talouteen ja joka aiheutti - rahoitusmarkkinoihin kohdistuvaan luottamukseen olevien vaikutusten kautta - lyhyen laskusuhdanteen Argentiinassa ja Uruguayssa. Alueen rahoitusmarkkinat ovat vielä suhteellisen kehittymättömät, ja kun niihin yhdistyvät kasvava vaihtotaseen alijäämä ja joissakin tapauksissa edelleen suuri talousarvion alijäämä, alueen rahoitusmarkkinoiden vakaus saattaa vaarantua vakavasti. 16/53 Taulukko 1. 3. 4: Ulkomaankauppa Viennin määrä, keskim. vuosittainen kasvu, % 1980-1990 1990-95 Tuonnin määrä, keskim. vuosittainen kasvu, % 1980-90 1990-95 Latinalainen Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua 5,2 6,1 3,1 5,7 12,2 3,0 -4,4 ••<• * < 'r. ~Vt<A*Mr$f t , ~ 6,6 6,6 -1,0 10,5 14,7 8,9 -8,7 -0,5 -1,5 -8,6 1,4 5,7 -3,9 -4,1 Vxs ^ ^ « x » "? -^ *$*•» 15,1 8,5 45,8 14,5 18,7 10,0 7,3 Ss v ss w. \\V. •* ss > WN " * •• s V s ^ ^ Lv S s- S\ ^ \ < s V Ä V ss vX-. ss Lähde: Human Development Report 1997, World Development Report 1997 Latinalaisessa Amerikassa säätämis- ja investointiaste ovat alhaisia kansainvälisesti vertailtuna. Säästämisaste on jopa laskusuunnassa (Chileä lukuun ottamatta). Vaikka tarvittavien investointien rahoittamisessa voidaan lyhyellä aikavälillä käyttää riittämättömien investointien kotimaisten säästöjen lisäksi tuntuvia ulkomaisia säästöjä, näin tuntuvien tekeminen alueelle säästämisasteen parantamisessa on valtion tulo- ja menojärjestelmän perusteellinen uudistaminen, johon ja liittyvien mukautusten sisältyy valtion varainhoitoon sosiaaliturvajärjestelmän uudistaminen. Sosiaaliturvajärjestelmän uudistaminen on aloitettu ainoastaan seitsemässä alueen maista. loputtomiin. Tärkeintä alhaisen lisäksi verotusjärjestelmän jatkuu tuskin Kuvio 1. 3. 1: Säästäminen ja investoinnit Latinalaisessa Amerikassa verrattuna Aasian uusiin teollisuusmaihin 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1993 LATIN AMERICAN GROSS FIXED INVESTMENT NICs GROSS FIXED INVESTMENT ' LATIN AMERICA GROSS NATIONAL AND FOREIGN SAVING NICS GROSS NATIONAL AND FOREIGN SAVING Lähde: G. Palma, Whatever happened to Latin America's savings? UNCTAD 1996 17/53 ( T r a n s l a t o r 's note investoinnit, prosenttia investment as a percentage = Säästäminen ja investment = Kiinteät bruttoinvestoinnit Latinalaisessa Saving and bruttokansantuotteesta Latin American gross fixed Amerikassa NICs gross fixed investment = Kiinteät bruttoinvestoinnit Aasian uusissa teollisuusmaissa Latin American gross national and foreign saving = Kotimaiset ja ulkomaiset bruttosäästöt Latinalaisessa Amerikassa NICs gross national and foreign saving = Kotimaiset ja ulkomaiset bruttosäästöt Aasian uusissa teollisuusmaissa) Taulukko 1. 3. 5: Köyhyyden ja tulojen jakautuminen Gini-indeksi Köyhiä (ostovoima- pariteetti < 1$ päi vässä, %) 1981-95 Latinalainen Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua 24. 6* 28,7 15,0 14,9 30,4 43,8 63,4(1989)b 56. 5 (1994)b 50,3 (1992)b 46. 6 (1994)b 50,3(1993)b Ä I M Ä NÄ IJthde: UNDP - Human Development Report 1997, World Bank - World Development Report 1997 a: 1-ähde. World Bank, Poverty Reduction and the World Bank: Progress and Challenges in the 1990s. May 1996. Tiedot vuodelta 1993. b: tutkimusvuosi arvioi, alueen mukaan väestöstä YK: n ja Karibian lähes Maailmanpankin elää neljännes Latinalaisen köyhyydessä. taloudellinen Amerikan toimikunta että väljempää määritelmää käyttäen väestöstä on ja köyhiä 39 prosenttia. Tulot varallisuus (erityisesti maaomistus) jakautuvat Latinalaisessa Amerikassa epätasaisemmin kuin missään muualla maailmassa. Kun rikkain 20 prosenttia väestöstä ansaitsee keskimäärin 17 000 Yhdysvaltain 20 dollaria, prosenttia väestöstä ansaitsee henkeä kohden keskimäärin 930 Yhdysvaltain dollaria. Kun otetaan huomioon alueen väestön suuri keskinäinen eriarvoisuus, oltava kasvuvauhdin Maailmanpankin tekemän selvityksen mukaan kaksinkertainen, jotta täydellisessä köyhyydessä elävien ihmisten määrää voitaisiin vähentää olisi hiljattain köyhin Terveyttä kuvaavat luvut ovat kuitenkin parantuneet huomattavasti lähes koko alueella viime vuosikymmeninä. Elinajanodote kasvoi ja on keskimäärin lähes samalla tasolla kuin korkean tulotason maissa. Alle viisivuotiaiden kuolleisuusaste laski edelleen kaikissa maissa vuosina 1990 - 1995. Tuntuvinta lasku oli Penissä (116:sta 55 kuolleeseen tuhatta elävänä syntynyttä kohden) ja Boliviassa (I60:sta 105 kuolleeseen tuhatta elävänä syntynyttä kohden). Tällä hetkellä 70 - 95 prosentilla Latinalaisen Amerikan väestöstä on käytettävissään terveyspalveluja. 18/53 Taulukko 1. 3. 6: Terveys J % s s * s tww. ^ ^ j*s «W W« - - ' U A^ *• AP"X s •• <r V. ". ^SV. <V*AW. •>. V«. *S % Elinajanodote vuosina Ihmisifi laakaria kohden 1960 1994 1980 1993 Latinalaincn Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua „. v 55 65 57 57 53 47 69 66 72 75 72 69 67 SSS&SS 1458 1301 1 149 2 308 970 844 330 942 615 652 2 039 £4A<fe UNDP -; Human Development Report 1997, World Bank - WorW Development Indicators 1997 Politiikan painopisteenä olisi oltava parempien terveyspalvelujen käyttömahdollisuuksien tarjoaminen köyhille sekä terveydenhuoltojärjestelmien yleinen uudistaminen niiden yleisten valmiuksien vahvistamiseksi, suorituskyvyn parantamiseksi rahoituksen turvaamiseksi. ja pysyvän Lukutaitoisten aikuisten määrä on kasvanut viimeisten 25 vuoden aikana ja on nyt 80 - 100 prosenttia. Nykyisin lähes kaikki lapset saavat peruskoulutuksen, mutta keskiasteen koulutukseen osallistuvien määrä on vielä huomattavasti alhaisempi kuin teollisuusmaissa. Oppilasmääriä tarkasteltaessa voidaan havaita, että oppilaista on tyttöjä yleensä noin 50 prosenttia. Taulukko 1. 3. 7: Koulutus Oppilaiden kokonaismäärä kaikilla koulutusasteilla (% 6 - 23 1980 -vuotiaista) 1994 itfiiil^i^^fe^l Keskiasteen koulutukseen osallistuvien oppilaiden kokonaismäärä (%) 1980 1993 Latinalaincn Amerikka Brasilia Argentiina Chile Meksiko Ecuador Nicaragua 59 54 65 65 68 69 53 70 72 77 72 66 72 62 42 34 56 52 48 53 42 51 43 72 70 58 55 41 Lähde: UNDP - Human Development Report 1997, World Bank - World Development Indicators 1997 Ainakin koulutuksen osalta naisilla näyttäisi siis olevan yhtäläiset mahdollisuudet. Naiset kärsivät kuitenkin syrjinnästä yhteiskunnan muilla osa-alueilla. Naiset kärsivät miehiä 19/53 todennäköisemmin köyhyydestä, työttömyydestä ja heitä työskentelee suhteettoman paljon epävirallisella sektorilla. Vaikka köyhien mahdollisuudet saada peruskoulutusta ovat parantuneet koko Latinalaisessa Amerikassa, köyhillä on kuitenkin riittämättömät mahdollisuudet saada keskiasteen koulutusta sekä erittäin vähäiset mahdollisuudet saada korkeakoulutusta. Riittävä ja tehokas koulutusjärjestelmä on ratkaisevan tärkeää, jotta kasvu saadaan kestäväksi parantamalla tuottavuutta, eriarvoisuutta. Koulutusjärjestelmän uudistaminen ja koulutusresurssien parempi kohdentaminen erityisesti perus- ja keskiasteen koulutukseen on edelleen tarpeen. lisätä kasvuvauhtia siten voidaan ja vähentää ja Virallisen kehitysavun määrä kasvoi vuosien 1990 ja 1994 välillä 1,4 prosentista noin 1,7 prosenttiin koko Latinalaisen Amerikan bruttokansantulosta, eli 6 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Lukua pienensi Latinalaiseen Amerikkaan sijoitettu yksityinen pääoma, jonka arvo oli 54 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 1995. Pääoman sijoittaminen keskittyi kuitenkin vain joihinkin maihin; yksin Brasiliaan sijoitettiin 35 prosenttia kaikesta pääomasta. Latinalaisen Amerikan maat tarvitsevat edelleen kansainvälistä tukea erityisesti köyhyyden vähentämisen jatkamiseksi sekä sosiaalisten, institutionaalisten ja taloudellisten perusrakenteiden luomiseksi ja parantamiseksi, jotta talouskasvu saadaan kestäväksi ja voidaan turvata kasvun tuomien etujen tasaisempi jakautuminen. 20/53 2: Euroopan yhteisön (EY) kehitysyhteistyö Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa 2. 1. Yleiskatsaus politiikkaan Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskeva komission yhteistyöpolitiikka perustuu ALA-maita koskevaan asetukseen. Kaikki Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevat komission yhteistyöpolitiikat ulottuvat ALA-maita koskevan asetuksen rahoitusjärjestelyjä paljon laajemmalle ja niihin sisältyy muun muassa poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö- ja kauppasopimusten neuvotteleminen. 2. 1. 1. Politiikan kehys Aasian osalta talouttaan kunnioittamista, Aasian osalta tällainen laajempi käsitys on esitetty komission neuvostolle heinäkuussa 1994 antamassa tiedonannossa Kohti uutta Aasian strategiaa [KOM (94) 314] ja siihen sisältyy muun muassa sellaisten poliittisten foorumien kehittäminen, joilla Etelä- ja Kaakkois-Aasian maita voidaan kannustaa yhdentämään tiukemmin maailmanlaajuiseen investoinneille ja liiketoiminnalle suotuisan ympäristön järjestelmään, sekä aloitteita edistämiseksi yhteisön yhteistyökumppaneina toimivissa maissa ja uusimman teknologian saamiseksi kyseisten maiden käyttöön. Samankaltainen käsitys esitetään komission tiedonannossa Kiinan ja Euroopan suhteiden pitkän aikavälin politiikasta [KOM (95) 279]. Aasiaa koskeva uusi strategia on toiminut alustuksena suhteita Intiaan ja ASEAN- maihin koskevaan strategiaan liittyville myöhemmille komission kertomuksille. Aasian kehitysmaiden kanssa tehtävässä yhteistyössä Euroopan unioni pitää äärimmäisen tärkeänä sekä ihmisoikeuksien oikeusvaltiota. Euroopan unioni toteuttaa kahdenvälistä yhteistyötään monien Aasian maiden ja alueiden kanssa osana kauppa- ja yhteistyösopimuksia, joita täydennetään sekä kahdenvälisellä että alueellisen tason suunnitelmallisella poliittisella vuoropuhelulla (kuten ASEANin kanssa käytävä vuoropuhelu). Euroopan unioni osallistuu myös ainoaan yhteiseen turvallisuutta koskevaan alueelliseen vuoropuheluun. ASEANin alueelliseen foorumiin Euroopan yhteisö allekirjoitti Kiinan kanssa ensimmäisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen vuonna 1985. Vaikka kahdenvälisten suhteiden kehittäminen keskeytyi vuonna 1989 Tiananmenin aukion joitakin seuraamuksia), suhteiden normalisoituminen 1990-luvun alusta lähtien on tasoittanut tietä yhteistyön lisäämiselle ja uuden järjestelyn luomiselle poliittista vuoropuhelua varten Kaikki nämä aloitteet täydentävät köyhyyden vähentämistä ja ALA-maita koskevassa asetuksessa tarkoitettua taloudellista yhteistyötä koskevia perinteisiä tavoitteita ja niiden on sellaisina oltava olennainen osa kaikenlaista yhteisön suhteita alueen maihin koskevaa kokonaisarviointia. tapahtumien vuoksi (joista Euroopan unioni määräsi kansanvallan kehittämistä lujittamista ja 21/53 2. 1. 2. Politiikan kehys Latinalaisen Amerikan osalta Madridissa vuoden 1995 joulukuussa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen otettiin käyttöön uusi pitkän aikavälin strategia, joka koskee Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan kumppanuuden nykyistä tilannetta ja aiempaa läheisemmän kumppanuuden näkymiä vuosina 1996 - 2000. Strategian tarkoituksena on kumppanuuden ja yhteistyön lujittaminen vuoteen 2000 mennessä. Kumppanuus juontaa jo useiden vuosikymmenien takaaja sitä on lujitettu merkittävästi viimeisten 15 vuoden aikana Yhteisön ja sen Latinalaisen Amerikan yhteistyökumppanien välinen poliittinen vuoropuhelu on vakiinnutettu San Joséssa vuonna 1984 aloitetulla ja Rion ryhmän kanssa vuodesta 1990 käydyllä vuoropuhelulla, jonka ansiosta poliittiset suhteet ovat parantuneet vakaasti Vuoropuhelua on täydennetty yhteistyösopimuksilla. Sen jälkeen kun niin kutsutut kolmannen sukupolven sopimukset allekirjoitettiin kaikkien Latinalaisen Amerikan maiden kanssa (Kuubaa lukuun ottamatta), aloitettiin uusi, entistä läheisemmän yhteistyön vaihe neuvottelemalla sopimukset Mercosur-maiden kanssa (allekirjoitettiin vuonna 1995) ja Chilen kanssa (allekirjoitettiin vuonna 1996), mikä lopulta johtanee Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan maiden ja alueiden välisen kaupan vapauttamiseen vielä lisää osana niin kutsuttua avointa alueellisuutta (Open Regionalism). Lujitetun kumppanuuden ansiosta Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välinen yhteistyö on monipuolistunut ja hioutunut hyvin niiden uusien tarpeiden mukaiseksi, joita tällä kansanvaltaistumiskehityksen lujittamiseen, kansainvälisen kilpailukyvyn saavuttamiseen sekä levinneestä köyhyydestä ja sosiaalisesta eriarvoisuudesta selviytymiseen pyrkivällä epäyhtenäisellä niemimaalla on. Perinteistä teknistä ja rahoitusyhteistyötä täydennetään yhä enemmän välineillä, ja liiketoiminnalliset siteet ja voidaan antaa lisätukea sellaisilla osa-alueilla kuten sukupuoli ja kehitys sekä ympäristö. Muita painopistealueita ovat kansanvaltaistuminen ja ihmisoikeudet sekä koulutus. Vuodesta 1974 asti vuoropuhelua on kannustettu lisäksi kahden vuoden välein pidettävillä parlamenttien välisillä kokouksilla. joiden avulla pyritään luomaan aiempaa läheisemmät taloudelliset laajalle 2. 2 ALA-maiden kanssa tehtävän yhteistyön kehitys vuosina 1991 -1995 Tässä yleisessä kehyksessä yhteisön suhteet ALA-maihin muuttuivat vuosina 1991 - I995 kokonaisvaltaisemmiksi ja järjestelmällisemmiksi sekä taloudellista yhteistyötä, rahoitus- ja kehitysyhteistyötä laajennettiin merkittävästi. Tämä sai aikaan huomattavia parannuksia kansanvaltaistumisen alalla (joka liittyi kansalaisyhteiskunnan tehostettuun osallistumiseen), tukemilla kansainvälisten markkinoiden ja kaupan vapauttamista koskevilla politiikoilla oli myönteisiä vaikutuksia, alueellisia yhdentymissuunnitelmia laadittiin ja rakennemuutoksissa edistyttiin (valtion omaisuuden uudistaminen, ulkomaanvelan uudelleenjärjestely jne. ) (erityisesti Kansainvälinen valuuttarahasto) rahoitusjärjestelmien verouudistukset, yksityistäminen, rahoituselinten jälleenrakennus/kunnostussuunnitelmia Yhteisö osallistuu myös aiempaa enemmän avustus- ja jälleenrakennusohjelmiin rahoittaen ja El sodanjälkeisiä Salvadorissa. Komissio on kehittänyt uusia hajautetun yhteistyön välineitä ja huomattava määrä rahoitusvaroja on kanavoitu hallituksista riippumattomien järjestöjen kautta sekä paikallisten yksityisten taloudellisten toimijoiden kannustamiseen. Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa toimivien kansainvälisten rahoituselinten kanssa on toteutettu politiikkaa erityisesti Nicaraguassa 22/53 koskevien asioiden, varojen käyttöönoton ja toimien läheinen yhteensovittaminen. Lisäksi yhteisö on kannustanut alueellisten foorumien ja järjestöjen perustamista osana avointa alueellisuutta. Näin voitaisiin laajentaa politiikkaa koskevan vuoropuhelun näkymiä sekä tehostaa kaupan yhdentymistä ja taloudellista kumppanuutta. Tällä eteläisten maiden välistä politiikkaa koskevalla pyritään ja täydentävyyden ja suhteellisten etujen hyödyntämiseen sekä saamaan tehokkaammin käyttöön henkilö-, rahoitus- ja tekniset resurssit, joita tarvitaan alueellisten ulottuvuuden omaavien yleisten ongelmien (kuten ympäristönsuojelu) ratkaisemisessa. vuoropuhelulla yhdentymisellä taloudellisella Yhteisön ALA-maiden kanssa käymän politiikkaa koskevan vuoropuhelun muuttuva luonne ja parannettu tuen yhteensovittaminen muiden monenvälisten ja kahdenvälisten tuenantajien kanssa on johtanut siihen, että käytettävissä olevat rahoitusvarat on voitu käyttää aiempaa tehokkaammin. Muutamien viime vuosien aikana yhteisöstä on tullut merkittävä yhteistyökumppani ALA-maille, kun yhteisö on kannustanut politiikkaa koskevia uudistuksia, auttanut ALA-maita maaseutu- ja kaupunkialueiden köyhyyden torjumisessa, tukenut yksityisyrittäjyyttä ja pk-yrityksiä, kannustanut eurooppalaisten yksityisten varojen sijoittamista kyseisiin maihin, tukenut sosiaaliseen turvallisuuteen liittyvä kansallisia järjestelyjä mukautusten toteuttamisen ja siirtymäkehityksen aikana, ja edistänyt paikallisten "ruohonjuuritason" järjestöjen osallistumista avustus-ja kunnostusohjelmiin. sekä yleisellä ALA-maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä on painotettu myös sukupuolitietoisuutta ja ja naisten asemaa kehityksessä peruskansalaisvapauksien uudistuksia, kansanvaltaistumiskehityksen lujittamista ja kansallisten oikeusjärjestelmien uudistamista ja Julkinen vastuuvelvollisuus oikeusvaltion kunnioittaminen yhteistyökumppaneina toimivissa ALA-maissa ovat olleet olennainen ennakkoedellytys tulokselliselle vuoropuhelulle ja yhteisön rahoitustukivarojen käyttöönsaannille. tasolla myös perusihmisoikeuksien perustuslaillisia (moitteettomat käytännöt), moitteeton hallintotapa kunnioittamisen tarvetta, tukea, sisältyy institutionaalista Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita koskevat yhteisön taloudellisen yhteistyön ohjelmat keskittyvät voimakkaasti yksityiselle sektorille. Painopisteenä näissä ohjelmissa on ollut liiketoiminta- ja sääntöympäristön parantaminen yhteistyökumppaneina toimivissa maissa kaksisuuntaisen kaupan ja investointien kannustamiseksi kehittämällä laaja valikoima liiketoiminnan, erityisesti pienen ja keskisuuren liiketoiminnan, kehitystä tukevia välineitä Näihin välineisiin joka kanavoidaan Euroopan kauppakamarien neuvoston (Council of European Chambers of Commerce) ja liikealan neuvostojen (Business Councils) kaltaisten rakenteiden kautta, sekä erilaisia. suoraan rahoitettavia ohjelmia, joiden tarkoituksena on tehostaa yhteistyökumppaneina toimivien maiden hallinnointivalmiuksia. Komission ohjelmissa ei kuitenkaan rajoituta pelkästään kehityksen taloudelliseen ulottuvuuteen. Sosiaalialan merkitys tunnustetaan, samoin myös tarve turvata kehityksen tulosten oikeudenmukainen ja tasapainoinen jakautuminen Rahoitus- ja tekniseen yhteistyöhön perustuvat hankkeet ja ohjelmat kohdennetaan terveyteen, viemäröinti/peseytymis- ja WC-tilojen köyhyyteen ja niissä keskitytään käyttömahdollisuuksiin sekä henkilöresurssien kehittämiseen ottaen samalla huomioon kehityksen sukupuoleen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus On erittäin tärkeää painottaa, että yhteisön lähestymistapa ALA-maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön perustuu sellaisten monien erilaisten välineiden käyttöön, jotka kuvastavat Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden kehityksestä saatuja kokemuksia. 23/53 Naiset kehityksen osana Naiset ovat erityisen alttiita kielteiselle sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle. Naiset kärsivät suhteettoman paljon köyhyydestä, työttömyydestä ja työskentelevät miehiä todennäköisemmin epävirallisella sektorilla. Tämän vuoksi naiset jäävät yleensä sosiaaliturvan ulkopuolelle ja saavat vähemmän koulutusta, mikä heikentää heidän mahdollisuuksiaan, ja heitä syrjitään yleisesti yhteiskunnassa ja sen instituutioissa, kuten oikeus-, poliittisessa ja koulutusjärjestelmässä. Naisten aseman parantaminen ja sukupuolten välisen tasa-arvon edistäminen on itsessään tärkeää, mutta sen lisäksi se edistää myös yleistä sosiaalista ja taloudellista kehitystä. Erityisesti naisten koulutusmahdollisuuksien parantaminen on ratkaisevan tärkeää. Köyhyyden noidankehästä, jota ylläpitää lasten heikko terveys ja alhainen koulutustaso, päästään kouluttamalla naiset aiempaa paremmin. Naisten kouluttaminen on tehokas väline lapsikuolleisuuden alentamisessa sekä lasten ravitsemuksen terveyden parantamisessa. Naisten koulutuksella on vaikutusta myös hedelmällisyyslukuihin (jotka tavallisesti ovat alhaisempia lukutaitoisten naisten keskuudessa) ja ehkäisyvälineiden käyttöön. Lisäksi koulutus parantaa naisten kykyä osallistua aktiivisesti työmarkkinoille ja mahdollisuuksia saada virallista työtä. ja A LA-m aita koskevassa asetuksessa painotetaan erityisesti naisten asemaa kehityksessä ja säädetään, että Euroopan yhteisön tukipolitiikassa on "huolehdittava siitä, että toteutetaan sellaisia erityistoimenpiteitä tai hankkeita, joilla voidaan lisätä naisten aktiivista tasa-arvoista osallistumista tuotantoprosesseihin ja niiden tuloksiin, yhteiskunnalliseen toimintaan ja päätöksentekoon" (5 artikla). Asetuksessa edellytetään myös, että kaikki ALA-maita koskevaan kehitysyhteistyöohjelmaan kuuluvat ohjelmat ia hankkeet on laadittava "ottaen erityisesti huomioon naisten aseman". Tätä vahvistettiin vuonna 1995 annetulla neuvoston päätöslauselmalla sukupuolikysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön (12847/95, 20. 12. 1995). Asetuksen täytäntöönpanossa on siten omaksuttu kaksijakoinen lähestymistapa. Koska sukupuolten välisen tasa-arvon edistämisen olisi oltava kiinteä osa kaikkia toimia, kaikki hankkeet on vuodesta 1994 asti seulottu sukupuolikysymysten riittävän huomioon ottamisen turvaamiseksi. Samalla tarvitaan mahdollisesti erityishankkeita sukupuolten välisen epätasa-arvon torjumiseksi. Kaikesta ALA-alueille vuodesta 1992 alkaen myönnetystä Euroopan yhteisön tuesta yli 235 miljoonaa ecua on myönnetty naisten mahdollisuuksien lisäämiseksi toteutetuille myönteisille hankkeille. Luvussa eivät ole mukana eri budjettikohdista rahoitettuihin hankkeisiin ja ohjelmiin sisältyvät toimet. Talousarvioon sisältyy myös erityinen naisten asemaa kehityksessä koskeva pieni budjettikohta, josta voidaan rahoittaa sellaisia teknistä neuvontatoimia sekä valveuttamistoimia, joilla pyritään parantamaan sukupuolikysymysten huomioon ottamista yleisessä kehitysyhteistyössä. Esimerkiksi komissio on rahoittanut muutamia naisten asemaa tietyissä Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa koskevia tutkimuksia (Gender Profiles), jotka helpottavat hankkeiden ja ohjelmien kohdentamista tehokkaasti naisten aseman parantamiseksi. Käytettävät välineet vaihtelevat maittain ja alueittain riippuen kehitystasosta ja siitä, onko tarpeen kaupan ja investointien edistäminen, hankkeiden rahoitus, varojen myöntäminen rakenteelliseen mukauttamiseen, rahoitustuki ja tekninen apu ja/tai taloudellinen yhteistyö vai markkinoille pääsyn parantaminen. Juuri tämän moninaisuuden vuoksi ALA-maiden kanssa tehtävä kehitysyhteistyö on niin haasteellista yhteisölle. Kaakkois-Aasian ja Intian niemimaan osalta Euroopan yhteisön vuosina 1991 - I995 toteuttaman monenvälisen ja kahdenvälisen vuoropuhelun ja yhteistyön kehitykseen ja luonteeseen vaikuttivat alueella saavutettu nopea kasvu, Aasian ja Tyynenmeren alueellisen lujittamisjärjestelyt sekä tästä aiheutuneet yhteistyön (ASEAN, SAARC, APEC jne) muutokset maailman taloudellisessa voimatasapainossa. Alueen maiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen eriasteisuuden vuoksi politiikan eriyttämisen tuli yhä ilmeisemmäksi. Tästä syystä Euroopan yhteisön Aasiaa koskeviin strategioihin sisällytettiin investointitavoitteet nopeasti markkinajohtoinen kauppa, kaupan yhdentäminen tarve ja 24/53 kasvavissa uusissa talouksissa, politiikkaa koskeva vuoropuhelu ja uudistusten tukeminen mukautuksia toteuttavissa maissa (entiset keskusjohtoiset suunnitelmataloudet) sekä perinteinen kehitysyhteistyö köyhimmissä maissa, joiden osalta keskityttiin köyhyyden vähentämistä koskeviin strategioihin. Väestö ja lisääntymisterveys Väestönkasvun taltuttaminen lisäämällä tietoisuutta perhesuunnittelusta ja tarjoamalla laadukkaita palveluja kysynnän tyydyttämiseksi on keskeinen kehitykseen liittyvä kysymys. Ensisijaisena tavoitteena on satojen tuhansien äitikuolemien ja miljoonien raskauteen ja synnytykseen liittyvien sairastumisten vähentäminen. Lisäksi sellaisen turvallisen ympäristön luominen nuorille, jossa ei ole väkivaltaa eikä hyväksikäyttöä, sekä tarjoaminen ei-toivottujen raskauksien ja seksin välityksellä tarttuvien infektioiden (HIV mukaan lukien) ehkäisemiseksi on osa-alue, joka on alkanut saada yhä enemmän huomiota. tiedon ja palvelujen tukee Aasian ja Latinalaisen Amerikan naisten mahdollisuuksia hallita omaa Komissio lisääntymistään laadukkaiden palvelujen kehittämistä, jotka ovat vapaammin käytettävissä niitä tarvitseville, ja kehittää parhaillaan kustannustehokkaita strategioita HIV:n ja aidsin sekä muiden seksin välityksellä tarttuvien infektioiden leviämisen ehkäisemiseksi. ja seksuaalisuuttaan. Komissio tukee sellaisten Kehitysmaiden väestöpolitiikoille ja -ohjelmille annettavaa tukea koskevasta budjettikohdasta (B7- 631) tuetaan politiikkojen ja strategioiden kehittämistä sekä uudistuksellisia hankkeita, joilla täydennetään terveyden alaan liittyviä laajempia tukiohjelmia. Budjettikohtaa B7-631 koskevassa uudessa neuvoston asetuksessa (ETY 1484/97, EYVL N:o L 202, 30. 07. 1997, s. 1) säädetään, että komissio pyrkii: * mahdollistamaan sen, että naiset, miehet ja nuoret voivat vapaasti ja valveutuneesti valita lastensa lukumäärän ja syntymistiheyden; * edistämään sellaisen sosiaalis-kulttuurisen, taloudellisen ja koulutusympäristön luomista, joka antaa erityisesti naisille ja nuorille täydet valinnanmahdollisuudet ja jossa tuomitaan ja hävitetään erityisesti kaikki heidän ihmisarvoonsa ja terveyteensä vaikuttavat seksuaalisen väkivallan, silpomisen ja hyväksikäytön muodot; * auttamaan terveydenhuoltojärjestelmien kehittämisessä tai uudistamisessa, jotta voidaan parantaa naisille ja miehille, nuoret mukaan lukien, tarkoitettujen lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta ja laatua ja siten alentaa tuntuvasti naisten ja lasten terveydellisiä vaaroja. ja 1990-luvun alussa siirtyä kohti kansanvaltaistumista Monet, elleivät jopa useimmat Latinalaisen Amerikan maat alkoivat 1980-luvun toteuttaen jälkipuoliskolla ja osallistuvamman hallinnoinnin muotoja, kannustaen hallinnoinnin vastuullisuutta sekä edistäen oikeusvaltion toteutumista. Tämä myönteinen kehitys ja siihen liittyvä politiikkojen suuntaaminen ovat parantaneet Latinalaisen Amerikan alueen poliittista vakautta. avoimuutta Latinalaisen Amerikan maat ovat osoittautuneet erityisen haasteelliseksi kohteeksi Euroopan yhteisön yhteistyöpolitiikalle, mikä on kuvastanut kyseisten maiden rakenteellisen mukauttamisen, markkinoiden vapauttamisen ja kansanvaltaistumiskehityksen erilaista ajoitusta ja jaksottumista. Eräät alueen maat (esimerkiksi Brasilia, Argentiina ja Chile) laativat 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alussa kunnianhimoisia vakauttamis- ja mukauttamisohjelmia ja monet niistä (mukaan lukien Costa Rica, Meksiko, Venezuela, ja Uruguay, Bolivia ratkaisua vaikeisiin rahoitusongelmiin jne. ) alkoivat etsiä 25/53 maksutaseongelmiin, ulkomaanvelasta. joita aiheutui länsimaisilta liikepankeilta otetusta liiallisesta Kansanvallan lujittumisen, poliittisen vakauden, taloudellisten uudistusten ja alueellisen yhdentymisen ansiosta alueelle on tehty uusia suoria ulkomaisia investointeja ja alueella on laadittu erittäin laajoja jälleenrakennus/kunnostusohjelmia sekä kehitysyhteistyöohjelmia, joita tukevat kahdenväliset tuenantajat, Euroopan yhteisöjä Bretton Woodsin elimet Keski- ja Latinalaisen Amerikan maissa pyrittiin tarkasteluajanjaksolla edistämään voimakkaasti alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä (San Joséssa aloitettu vuoropuhelu, Andien yhteisö, Mercosur kaupan uusien yhdentämispolitiikkojen myönteisiä vaikutuksia. jne), mikä vapauttamis- talouden kuvasti ja 2. 3. ALA-maita koskeva 25 päivänä helmikuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 443/92. Rahoitusyhteistyötä sekä teknistä ja taloudellista yhteistyötä ALA-maiden kanssa koskeva neuvoston asetus ETY N:o 443/92 (EYVL N:o L 52, 27. 02 1992, s l), on tärkeä osa yhteisön kehitysyhteistyöstrategiaa. Tämä perustamissopimuksen 235 artiklaan perustuva asetus on poikkeuksellisen uudistuksellinen, koska: 1) Asetuksessa tuodaan selkeästi esille, että yhteisön kehitysyhteistyövälineiden on liityttävä läheisesti kaupan vapauttamisen strategioihin (1 artikla). 2) Asetuksessa tuodaan esille periaate, jonka mukaan kaiken yhteistyön ja varojen myöntämisen ja tulisi olla riippuvaisia perustavaa yhteisön noudattamisesta kansanvallan perusperiaatteiden yhteistyökumppanina toimivassa valtiossa. Tämän periaatteen mukaisesti kaikki vuoden 1992 ja yhteistyösopimukset kansanvaltaistumista käsittelevät lausekkeet (2 artikla). jokaisessa Euroopan ihmisoikeuksien laatua olevien ihmisoikeuksia neuvotellut sisältävät jälkeen 3) Asetuksen mukaisesti taloudellista, teknistä ja rahoitusapua voivat saada tietyt paikalliset viranomaiset. Edunsaajia voivat olla keskus- ja paikallishallinnon lisäksi myös yksityiset toimijat ja valtiosta riippumattomat järjestöt (3 artikla) 4) Yhteisön yhteistyökumppaneina toimivien ALA-maiden erityisiä tarpeita vastaaviksi (3 artikla) (ja niiden ohjelmointi) on tärkeimmät rahoitusvälineet suunniteltava 5) Asetuksessa todetaan, että rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön ensisijaisena tarkoituksena on tukea köyhimpiä ALA-kehitysmaita ja paikallisten väestöjen köyhimpiä osia (4 artikla). ja tekninen apu olisi 6) Rahoitusapu osoitettava maaseudun kehittämiseen, elintarvikehuoltoon, ympäristönsuojeluun, naisten aseman parantamiseen, huumeiden vastaisiin toimiin, kansanvaltaistumiseen, lasten suojeluun jne (5 artikla). Taloudellisen yhteistyön, eli tieteellisen ja teknologisen yhteistyön ja kumppanuuden, toimielinten ja hallinnon sekä yksityissektorille annettavan avun olisi toimittava erityisesti Euroopan yhteisön ja sen ja kaupan yhdentymisen rakentamisen, investointien tukemisen 26/53 yhteistyökumppaneina toimivien valtioiden keskinäisen edun hyväksi. Alueelliseen yhteistyöhön myönnetyn avun katsotaan olevan tärkeä osa taloudellista yhteistyötä (7 artikla). Huumeet lausekkeiden EY:n talousarvion Huumeiden vastaiseen toimintaan tarkoitettu budjettikohta "pohjoinen-etelä -yhteistyö huumeiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa" (B7-6210) laadittiin vuonna 1987. Sen tarkoituksena on rahoittaa tämän alan pilottihankkeita. Komissio on vuoden 1987 jälkeen yrittänyt laatia asetusta (neuvoston asetus ETY 2946/97, EYVL N:o L 287, 21. 10. 1997, s. 1), joka toimisi kyseisen budjettikohdan oikeusperustana. Asetuksen pitäisi nyt toteutua nopeasti neuvoston annettua lausuntonsa parlamentin 13. maaliskuuta 1997 suorittaman toisen käsittelyn jälkeen. Kyseisestä budjettikohdasta eivät kuitenkaan käy ilmi pääosasto IB:n ja sen toimivaltaan kuuluvilla todelliset maantieteellisillä alueilla sijaitsevien valtioiden välisen huumeiden vastaisen yhteistyön kustannukset, koska toisaalta siihen eivät sisälly etuusjärjestelmään (Andien alueen valtioiden teollisuus- ja maataloustuotteet, Andien alueen ja Keski-Amerikan valtioiden maataloustuotteet) sisältyvien huumeiden torjuntaa koskevien tulonmenetyksinä syntyvät kustannukset koko ajanjaksolla. Toisaalta se taas ei kata muiden budjettikohtien mukaisesti toteutettavien ohjelmien mahdollista rahoitusta. Vuosien 1991 ja 1995 välillä budjettikohtaan B7-6210 merkityt määrärahat ovat kasvaneet noin 50 miljoonaan ecuun. Niistä on myönnetty 34 prosenttia Latinalaisen Amerikan, 31,3 prosenttia Aasian ja 19,8 Välimeren alueen valtioille, 9,3 prosenttia on myönnetty AKT-valtioille ja 3,5 prosenttia on joko osoitettu useammille maille tai käytetty laaja-alaisiin toimiin yhden alueen tai maaryhmän hyväksi (mm. aihekohtaisiin tutkimuksiin). Tämäntyyppisten tuettujen toimien osalta 52 prosenttia määrärahoista on käytetty huumeiden kysynnän estämiseen ja vähentämiseen tai huumeidenkäyttäjien hoitoon ja kuntoutukseen liittyviin ohjelmiin, 20 prosenttia vaihtoehtoisen kehityksen ohjelmiin, 10 prosenttia laittoman kaupan vastaiseen tai tuonnin pienentämiseen tarkoitettuihin ohjelmiin ja loput 18 prosenttia koulutus-ja tutkimusohjelmiin. Tänä ajanjaksona 50 prosentissa hankkeista, joille on osoitettu määrärahoja, yhteistyökumppaneina ovat olleet valtiosta riippumattomat järjestöt ja 30 prosentissa näistä hankkeista yhteistyökumppaneina ovat olleet hallitukset. YK:n huumeiden vastaiseen ohjelmaan myönnettiin 18 prosenttia kokonaismäärästä Asiantuntijoille tai yliopistoille osoitettiin kaksi prosenttia määrärahoista tutkimusten tekemiseen. 7) Jotta yhteisö voisi panna nämä politiikan suuntaviivat täytäntöön ja myöntää yhteistyökumppaneina toimiville ALA-maille rahoitusapua sekä taloudellista ja teknistä apua, asetuksessa arvioitiin vuosien 1991 ja 1995 välisenä ajanjaksona tarvittavan yhteensä 2 750 miljoonaa ecua. Varojen siirron tulisi tapahtua osana ohjeellista keskipitkän aikavälin ohjelmaa, joka toteutettaisiin asianosaisissa kehitysmaissa. Siinä todettiin myös, että noin 10 prosenttia tästä kokonaismäärästä olisi käytettävä ympäristön suojeluun ja trooppisten metsien säilyttämiseen liittyvien ohjelmien rahoittamiseen (9 ja 10 artikla). 27/53 Ympäristön suojelu Euroopan yhteisön ja ALA-maiden välisessä yhteistyössä Ympäristökysymykset ovat nykyään tärkeä osa Euroopan yhteisön ja Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden välistä yhteistyötä. Ne ovat muodostumassa yhä näkyvämmiksi yhteistyökumppaneina toimivien valtioiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa, mikä on tullut esille esimerkiksi siinä, että ympäristökysymykset on otettu mukaan kaikkiin Aasian ja Latinalaisen Amerikan yhteistyökumppaneina toimivien valtioiden ja -alueiden kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin. Ympäristökysymysten merkitystä voidaan arvioida myös sen perusteella, missä määrin erityisiä ympäristötavoitteita sisältäviä hankkeita ja ohjelmia rahoitetaan. Tähän liittyen äskettäin tehdyssä, pääosasto IB:n ympäristöhankkeisiin myöntämiä määrärahoja koskeneessa riippumattomassa tutkimuksessa todettiin, että vuosien 1990 ja 1995 välillä käytettiin 596 miljoonaa ecua ympäristöhankkeisiin Aasiassa ja 255 miljoonaa ecua Latinalaisessa Amerikassa. Suuri osa näistä menoista rahoitetaan ALA-maita koskevasta budjettikohdasta, ja näin ollen ne vastaavat kokonaisuudessaan ALA-maita koskevassa asetuksessa annettua 10 prosentin tavoitetta luvut sisältävät kuitenkin kaksi budjettikohtaa, jotka koskevat erityisesti kehitysmaiden Annetut ympäristöä lisätoimet on toteutettu ALA-maita koskevien budjettikohtien määrärahojen avulla. trooppisia metsiä. Myös nämä ja Kehitysmaiden ympäristöä koskeva budjettikohta (B7-6200, 15 miljoonaa ecua vuonna 1995 kaikille ALA-maille, Välimeren alueen valtioille sekä AKT-valtioille) on tarkoitettu käytettäväksi luonto- ja kaupunkiympäristön hallintaa koskeviin uudistuksellisiin pilottihankkeisiin sekä ympäristöalan strategisiin tutkimuksiin. Tämän budjettikohdan mukaisesti aloitetut pilottihankkeet rahoitetaan kuitenkin jatkossa usein ALA-maita koskevan asetuksen mukaisista budjettikohdista. Näiden kahden rahoitusvälineen välillä on näin ollen merkittävä yhteisvaikutus. Vuonna 1995 aloitettiin toimien oikeusperustan luomiseksi laatimalla asiaa koskeva asetus. Tätä työtä jatkettiin vuonna 1996 ja se saatiin päätökseen vuoden 1997 alussa (ETY 722/97, EYVL N:o L 108, 25. 04. 1997, s. 1). työt näiden Toinen ympäristöön liittyvä budjettikohta koskee trooppisten metsien suojelua (B7-6201, 50 miljoonaa ecua vuonna 1995 kaikille Aasia ja Latinalaisen Amerikan valtioille sekä AKT-valtioille). Budjettikohdan tavoitteena on erityisesti trooppisten metsien suojelu ja järkevä hallinta sekä metsissä ja metsien laidoilla asuvien väestöryhmien olosuhteiden parantaminen. Joulukuun 20. päivänä 1995 annettiin asetus (ETY 3062/95, EYVL N:o L 327, 22. 12. 1995, s. 9), jossa säädetään perusperiaatteista ja - strategioista sekä kyseisestä budjettikohdasta tehtävien maksusitoumusten myöntämismenettelyistä. Valtiosta tehtävä näistä kahdesta budjettikohdasta rahoitettavien ohjelmien ja hankkeiden toteutuksessa. järjestöillä on merkittävä riippumattomilla Toinen tärkeä väline, jolla taataan ympäristökysymysten huomioon ottaminen ALA-maita koskevista budjettikohdista arviointi. Ympäristövaikutusten arviointimenetelmät otettiin käyttöön vuonna 1991 ja niitä on jatkuvasti kehitetty ja täydennetty erilaisten tukitoimien kuten koulutusohjelmien ja opetusvälineiden avulla. ympäristövaikutusten yhteistyötoimissa, rahoitettavissa on 2. 4. Kahdenväliset yhteistyösopimukset ja monenväliset suhteet. täytäntöönpano on toteutettu osana ALA-asctuksen lujitettua politiikkaa koskevaa vuoropuhelua (joka sisältää myös kulttuuria, tiedettä ja teknologiaa koskevat asiat) ja tasolla säädellään uudentyyppisillä kaupan yhdentymiskehitystä, joita kahdenvälisellä yhteistyösopimuksilla (niin kutsutut kolmannen sukupolven sopimukset) ja monenvälisellä tasolla osana uusia suhteita Aasian ja Latinalaisen Amerikan alueellisiin järjestöihin a) Aasian alueen yhteistyökumppaneina toimivien valtioiden uusiin kahdenvälisiin suhteisiin liittyen allekirjoitettiin tarkastelujakson aikana yhteistyösopimukset Intian (EYVL No L 223/94, s. 23), Sri Lankan (EYVL No L 85/95, s. 32), Vietnamin (EYVL No L 1363/96, s. 28), Nepalin (EYVL No L 137/96, s. 14) ja Macaon (EYVL No L 404/92, s 2(>) 28/53 sijaan yhteistyö Burman kanssa keskeytettiin jatkuvien vakavien kanssa. Sen ihmisoikeuksien rikkomusten vuoksi. Monenvälinen yhteistyö Aasian alueellisten ryhmittymien (mm. ASEAN, SAARC) kanssa lisääntyi merkittävästi lukuisten yhteisten ja alueellisten etujen kattamiseksi. Viitekehyksen luomiseksi tälle kahden- ja monenväliselle vuoropuhelulle neuvosto hyväksyi marraskuussa 1994 uuden tiedonannon "Kohti uutta Aasian strategiaa" [KOM (94) 314]. Uudella Aasiaa koskevalla strategialla luodaan uudet pitkän aikavälin tavoitteet sekä määritellään niiden politiikkojen tärkeysjärjestys, joiden tarkoituksena on tehostaa ja aktivoida Euroopan poliittista, kulttuurista ja taloudellista roolia tällä maailmantalouden kehitysvoimaisimmalla alueella. Sen avulla luotiin myös suunta kohti ASEM. ia. Strategiaa täydennettiin tiedonannolla, joka koski tulevaisuuden suhteita Kiinaan, Intiaan ja Kaakkois- Aasian maiden järjestöön ASEAN:iin. b) Myös kaikkien Keski- ja Etelä-Amerikan valtioiden kanssa on allekirjoitettu uudet yhteistyösopimukset, viimeksi Chilen ja Meksikon kanssa, Mercosur ja Andien sopimus mukaanlukien. Vain Kuuban kohdalla tehtiin poikkeus; sille on myönnetty ainoastaan humanitaarista apua valtiosta riippumattomien järjestöjen kautta. Eurooppa-neuvoston Korfulla, Essenissä ja Cannesissa antamien julistusten mukaisesti Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi uuden pitkän aikavälin strategian, jonka tarkoituksena on vahvistaa Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välistä kumppanuutta ja yhteistyötä vuoteen 2000 mennessä. 29/53 3. Euroopan yhteisön ja Aasian ja Latinalaisen Amerikan välisen yhteistyön yksityiskohdat vuosina 1991 -1995. 3. 1. Yleinen määrällinen katsaus yhteisön yhteistyöhön Tässä osassa on tarkoitus esittää mahdollisimman selkeästi, miten ALA-maita koskevan asetuksen mukaisten kehitysyhteistyöohjelmien täytäntöönpano on edennyt, käyttäen hyväksi tietoja, joiden avulla kaikkia ALA-alueita voidaan vertailla keskenään. Tässä osassa käsitellyt ja liitteissä annetut tiedot ovat peräisin kahdesta eri lähteestä. Ensinnäkin tiivistelmätaulukon l ja yksityiskohtaisten taulukkojen 2A - 2D ja 3 A - 3D tiedot on saatu pääosasto IB:n parhaillaan toteuttamaa laajaa arviointitutkimusta varten laatimasta tietokannasta3. Näillä tiedoilla luodaan katsaus näille kahdelle alueelle (ja niiden lukuisille sisäisille alueille) varattuihin maksusitoumuksiin ja maksuihin, jotka on ryhmitelty OECD n kehitysapukomitean virallisen kehitysapuluokittelun mukaisesti (taulukot 2A - 2D) sekä saajamaittain (taulukot 3A - 3D). Nämä tiedot sisältävät enemmän toimia ja välineitä kuin mitä ALA-maita koskeva asetus varsinaisesti kattaa, ja ne luokitellaan hanketyypeittäin, mikä eroaa asetuksessa esitetystä näkemyksestä. OECD:n kehitysapukomitean luokittelussa ei kuitenkaan erotella selkeästi kaikkia sekä ALA-maita koskevassa asetuksessa että komission yleisissä Aasian ja Latinalaisen Amerikan strategiaa käsittelevissä asiakirjoissa (ks. 2. 11. ja 2. 1. 2. ) mainittuja yhteistyöalueita. Esimerkiksi taulukon 2B (Latinalainen Amerikka) mukaan ja rakentamisen osa-alueelle varattu kokonaismääräraha on 126 miljoonaa ecua. Todellisuudessa kuitenkin suurin osa tästä määrästä käytetään epävirallisen sektorin pienyrityksille. teollisuuden, kaivostyön Toisena tietolähteenä ovat toimineet pääosasto IB:n Aasiasta ja Latinalaisesta Amerikasta vastaavien osastojen teknisten yksiköiden ylläpitämät tietokannat. Niissä maksusitoumusten kokonaismäärärahat on eritelty tarkasteluajanjaksona sekä Aasian että Latinalaisen Amerikan osalta yksittäisten budjettikohtien mukaisesti. Nämä budjettikohdat kattavat samantyyppiset toimet, kuin joita ALA-maita koskeva asetus ainakin periaatteessa koskee taijoihin se liittyy, ja jotka on ryhmitelty neljän otsakkeen alle: Rahoitusapu ja tekninen apu Taloudellinen yhteistyö Humanitaarinen apu Muut' rämän luokittelun mukaiset tiedot on annettu Aasian osalta taulukossa 4 ja Latinalaisen Amerikan osalta taulukossa 6 ALA-maita koskeva asetus N:o 443/92/ETY on kuitenkin tarkoitettu rahoitusapua ja suppeassa teknistä apua taloudellista yhteistyötä ja B7-3100) (B7-3000 sekä * Ks. vastaavat taulukot esimerkiksi teoksesta Inventory of European Community Aid GD\, London, joulukuu 1996. 4 Esimerkiksi kansanvaltaistumincn, naisen asema kehityksessä, väestönkasvu, trooppiset metsät, jne 30/53 merkityksessään (B7-3001 ja B7-3110) koskevien budjettikohtien hallintaan. Ainoastaan näiden budjettikohtien mukaiset tiedot maksusitoumuksista on annettu taulukoissa 5 (Aasia) ja 7 (Latinalainen Amerikka). Lähtökohtana on taulukko 1, jossa esitetään yleiskatsaus maksusitoumuksiin ja maksuihin, jotka komissio on osoittanut Aasian maista Kiinalle, Macaolle ja Jemenille sekä Latinalaiselle Amerikalle. Kuten aikaisemmin todettiin, taulukossa annetut tiedot kattavat huomattavasti enemmän toimia, kuin ALA-maita koskevassa asetuksessa esitetään. Sen avulla saadaan kuitenkin käsitys - ja se onkin ainoa tätä asiaa koskeva esitys - siitä, miten Aasiaan ja Latinalaiseen Amerikkaan osoitetut maksut ovat vastanneet maksusitoumuksia. jotta Lisäksi Etelä- maksusitoumusten ja maksujen suhde olisi helposti nähtävissä. ja Kaakkois-Aasiaa koskevat tiedot on koottu yhteen, On tärkeää huomata, että sekä maksusitoumusten että maksujen määrä vuosina 1991 - 1995 on ollut huomattavasti korkeampi kuin aikaisempina ajanjaksoina. Taulukon l kohdasta 8 voidaan todeta, että yhteenlaskettujen maksujen suhteellinen osuus yhteenlasketuista maksusitoumuksista tarkasteluajanjaksona on 60 prosenttia, ja että Latinalaisen Amerikan suhdeluku on korkeampi (64 prosenttia) kuin Aasian (58 prosenttia). Yksinomaan Etelä- ja Kaakkois-Aasiaa kuvastava luku on matalampi, 56 prosenttia. Tämä luku näyttäisi vastaavan ALA-maita koskevan asetuksen mukaisten maksujen ja maksusitoumusten välistä suhdelukua, tai ainakin voisi toimia ensimmäisenä arviona siitä. Näin ollen tämän kertomuksen kattavan ajanjakson aikana maksujen yhteenlaskettu määrä on laskenut huomattavasti yhteenlaskettujen maksusitoumusten määrän alapuolelle ja ero näyttisi nyi olevan suurempi kuin aikaisempina ajanjaksoina (vuosien 1986 - 1990 välisenä ajanjaksona yhteenlaskettujen määrien välinen suhdeluku oli 64 prosenttia). Tämä näkyy Aasiaa koskevien maksujen huomattavassa pienentymisessä, mikä ei johdu Latinalaisen Amerikan suhdeluvun kasvusta Suhdeluvun pienentyminen voidaan selittää monella tavalla. Syynä voi olla kehitysyhteistyön kehittyminen, minkä vuoksi tukiohjelmien käyttöönotto vie enemmän aikaa. Syynä voivat olla myös muut tekijät, kuten vaikeudet vastaanottaa tukiin myönnettäviä määrärahoja, joiden vuoksi ohjelmien alkuun saaminen kestää kauemmin ja maksusitoumusten suhdeluvun välisen Aasian ja Latinalaisen Amerikan maksuosuudet kokonaismäärien suhteellisina osuuksina laskettuna olivat koko ajanjakson 1991 - 1995 ajan suhteellisen lähellä toisiaan (Aasian osuus oli 54 prosenttia ja Latinalaisen Amerikan 46 prosenttia) verrattuna edelliseen jaksoon 1986 - 1990, jolloin vastaavat luvut olivat 63 ja 37 prosenttia. Näin ollen on selvää, että tuoreimmat luvut eivät vastaa pitkäaikaista epävirallista käsitystä, jonka mukaan noin kaksi kolmasosaa ALA-ohjelmien kautta myönnettävistä tuista olisi myönnettävä Aasialle ja jota on noudatettu varsin pitkälle 1990 päättyneenä ajanjaksona. Tämä kehitys kuvastaa väistämättä ainakin osittain Euroopan yhteisön toimielinten budjettivallan käyttäjien päätöksiä. - 2D erotellaan Aasiaa ja Latinalaista Amerikka koskevat Myös taulukoissa 2A yhteenlasketut maksusitoumukset ja maksut, jotka on jaoteltu OECD:n kehitysapukomitean luokituksen mukaisesti. Luokituksen rajoituksia tämän kertomuksen kannalta (ks. yllä) on jälleen korostettava. Taulukon avulla on kuitenkin mahdollista saada edes aavistus siitä, miten ALA-maita koskevassa asetuksessa määrätyt ensisijaiset toimet on toteutettu. Näin 31/53 ollen taulukoiden 2A ja 2B kohdalla on maksusitoumusten osalta tärkeä ottaa huomioon seuraavaa: - Sekä Aasian että Latinalaisen Amerikan maatalouden kehittämiseen sidotut määrärahat ovat yhä suhteellisen suuria, myös aikaisempiin ajanjaksoihin verrattuna. - Ympäristö -otsakkeeseen sekä Naisten asema kehityksessä -otsakkeeseen merkityt varat sisältävät ainoastaan näiden otsakkeiden kattamat toimet, ja näin ollen niissä ei oteta riittävästi huomioon kaikkia Euroopan yhteisön näihin asioihin osoittamia määrärahoja. Asetuksessa asetettu edellytys, jonka mukaan 10 prosenttia määrärahoista on käytettävä ympäristöön liittyviin hankkeisiin, on saatavilla olevan tiedon mukaan täytetty. Tämä on ympäristön huomioon ottamista Euroopan yhteisön ohjelmissa arvioineen tutkimuksen tulos (Osa 1 ERM, lokakuu 1996) - Yhteiskunnan perusrakenne ja palvelut -otsakkeeseen merkittyjen määrärahojen osuus on kasvanut verrattuna esimerkiksi siihen, että Talouden perusrakenne ja palvelut otsakkeeseen merkittyjen määrärahojen osuus on pienentynyt. OECD:n kehitysapukomitean tietojen perusteella ei voida helposti esittää selkeitä tai yksiselitteisiä maksuja koskevia näkemyksiä (taulukot 2C ja 2D). Komitean antamien tietojen mukaan Aasian osalta huomattavaa osaa kokonaismäärästä (50 prosenttia) ei ole osoitettu millekään tietylle alalle, minkä vuoksi on mahdotonta tehdä minkäänlaisia välisistä käyttökelpoisia päätelmiä alakohtaisten maksujen suhdeluvuista tämän kertomuksen kattavalla rajallisella ajanjaksolla. ja maksusitoumusten Tilanne on Latinalaisen Amerikan osalta jonkin verran parempi, koska ainoastaan noin yhtä kuudesosaa maksuista ei ole osoitettu tietylle alalle, mikä on suurin piirtein sama määrä kuin maksusitoumusten osalta. Näin ollen taulukoiden 2B ja 2D mukaan näyttäisi siltä, että Latinalaisen Amerikan osalta maksujen suhteellinen osuus maksusitoumuksista on hiukan korkeampi perinteisillä aloilla kuin niillä aloilla, joihin taloudellisen yhteistyön nyt halutaan keskittyvän. Näitä aloja ovat esimerkiksi talouden ja yhteiskunnan perusrakenteet seka hallinnon ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen ja sellaisten monitahoisten kysymysten tukeminen, kuin naisten asema kehityksessä tai maaseudun kehittäminen. Kuitenkin, kuten jo Aasian osalta todettiin, tämä kertomus koskee vaatimusten mukaisesti ajanjaksoa 1991 - 1995, ja näin ollen vuoden 1996 tiedot saattavat antaa hiukan erilaisen kuvan. Taulukoiden 3A - 3D avulla voidaan laatia arvio maksusitoumuksista ja maksuista saajamaittain. Taulukoista nähdään, että monien maiden kohdalla maksujen suhteellinen osuus maksusitoumuksista on tarkasteluajanjakson aikana ollut tarpeista huolimatta suhteellisen alhainen (Filippiinit, Intia, Peru, Nicaragua). On kuitenkin muistettava, että niin maksusitoumusten kuin maksujenkaan suhteellisia osuuksia ei ole eritelty maittain, joten tämäntyyppiset väittämät ovat vain suuntaa antavia 32/53 Taloudellinen yhteistyö että selvästi, koskevassa asetuksessa yhteistyö esitetään ALA-maita yhteistyökumppaneina toimivien ja kyseessä oleviin kahteen alueeseen kuuluvien valtioiden kanssa on ensisijaisen tärkeää. Rahoitusavusta ja teknisestä avusta sen erottaa keskinäisen edun korostaminen, toisin sanoen taloudellisen yhteistyön avulla on tarkoitus luoda yritysten ja muiden talouden toimijoiden verkosto Euroopan unionin ja sen yhteistyökumppaneina toimivien valtioiden välille. Taloudellisten yhteistyöohjelmien ja -hankkeitten tarkoituksena on "myötävaikuttaa ALA-maiden kehitykseen auttamalla niitä lujittamaan toimielintensä toimintakykyä siten, että voidaan saada aikaan investointien ja kehityksen kannalta suotuisampi ympäristö ja hyötymään mahdollisimman paljon kansainvälisen kaupan kasvun, mukaan lukien Euroopan yhtenäismarkkinat, tarjoamista mahdollisuuksista, sekä vahvistamalla kaikkien jäsenvaltioiden toimijoiden, teknologian ja taitotiedon panosta erityisesti yksityisellä sektorilla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä" (7 artikla). taloudellinen Euroopan yhteisö on kehittänyt ja ottanut käyttöön lukuisia välineitä, joiden avulla edistetään taloudellista yhteistyötä kaikissa sen eri muodoissa. joka käsittää ALA-maiden Investointien edistäminen on tapahtunut osana ECIP -rahoitusvälinettä, AL-lnvestiä ja Asia-lnvestiä. rahoitetaan ECIP-rahoitusvälineellä, tutkimuksia, yhteystoimintaa, edistäviä investointeja pilottihankkeita, yksittäisiä riskipääoman rahoituksia, koulutusohjelmia ja hallintoapuun liittyviä toimia Latinalaisen Amerikan ja Aasian investointiohjelmat ovat komission rahoittamia ja niiden tarkoitus on: • edistää kaksisuuntaisen kaupan kasvua ja investointeja, • • auttaa Aasian ja Latinalaisen Amerikan alueiden kehittyvien maiden yrityksiä aloittamaan kaikkia lisätä Euroopan liike-elämän tietoa investointimahdollisuuksista ALA-maissa, ja lisäksi myös Välimeren alueen, toteutettavuutta koskevia toimia kuten osapuolia hyödyttävän yhteistyön eurooppalaisten yritysten kanssa. ALA-alueiden ja Euroopan yritysten välisiä yhteyksiä ja yhteistyötä tuetaan myös sellaisten välineiden kuin liiketoiminnan yhteistyöverkoston (Business Co-operation Network) ja BCC:n (Business co-operation Centre) avulla. Nämä auttavat luomaan yhteyksiä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välille. Euroopan yhteisön tukea myönnetään myös pankkitoimintaan, rahoitukseen ja liike-elämän palveluihin suunnattuna apuna, jonka tarkoituksena on tukea rahoitusalaa ja yksityistämistä sekä vahvistaa ALA- maiden taloudellisia toimielimiä. Taloudellista yhteistyötä koskevasta budjettikohdasta vuosittain tehtävät maksusitoumukset ovat kasvaneet huomattavasti vuoden 1990 jälkeisenä aikana, jonka tämä kertomus kattaa, ja ne ovat nyt 56 miljoonaa ecua Latinalaisen Amerikan ja 58 miljoonaa ecua Aasian osalta. Jakson 1991 - 1995 aikana 16 prosenttia Latinalaiselle Amerikalle ja noin 10 prosenttia Aasialle myönnetystä kokonaisavusta käytettiin taloudelliseen yhteistyöhön. OECD n kehitysapukomitean tietoihin pohjautuvien taulukoiden jälkeen taulukoissa 4 ja ö esitetään komission sisäisten tietojen pohjalta maksusitoumukset Aasian ja Latinalaisen Amerikan asetuksen yleisperiaatteiden mukaiset toimet rahoitetaan. sekä budjettikohdat, joista ALA-maita koskevan osalta Kuten jo aikaisemmin todettiin, niin ALA-maita koskevassa asetuksessa säädetään neljän budjettikohdan mukaisesta toiminnasta. Näiden kohtien mukaiset maksusitoumukset Aasian ja Latinalaisen Amerikan osalta on esitetty taulukoissa 5 ja 7. 33/53 Taulukossa 4 on esitelty kaikki Aasiaa koskevat maksusitoumukset, jotka vuosien 1990 - 1995 aikana ovat kasvaneet kaksi kolmasosaa. Suurin osa tästä kasvusta (noin 240 miljoonaa ecua) on menojen osalta merkitty Rahoitusyhteistyö ja - otsakkeeseen (140 miljoonaa ecua) ja Taloudellinen yhteistyö -otsakkeeseen (55 miljoonaa ecua). Määrien vaihtelu kuvastaa asetuksessa korostettuja kehitysyhteistyönäkökohtia Huomattavaa kasvua on myös Kunnostustoimet, Elintarvikeapu ja Hätäapu -otsakkeisiin merkittyjen maksusitoumusten kohdalla. tekninen yhteistyö Latinalaisen Amerikan osalta on tärkeää todeta heti, että Euroopan unioni on nykyään Latinalaisen Amerikan tärkein virallisen kehitysavun antaja, ja vuonna 1995 Euroopan unionin osuus olikin 53 prosenttia kaikesta myönnetystä tuesta. Taulukosta 6 voidaan havaita, että vuosien 1990 ja 1995 välillä Latinalaiselle Amerikalle varatut maksusitoumusmäärärahat yli kaksinkertaistuivat 257 miljoonasta ecusta 520 miljoonaan ecuun. Tämän kokonaismäärän sisällä on tapahtunut kasvua sellaisten alojen maksusitoumusmäärärahojen kohdalla, joiden merkitystä asetuksessa korostetaan Näitä aloja ovat erityisesti rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö, joiden osalta määrä on kasvanut 104 miljoonasta ecusta 232 miljoonaan ecuun, sekä taloudellinen yhteistyö, joiden osalta määrät ovat vastaavasti 15 ja 56 miljoonaa ecua. Trooppisia metsiä koskevat maksusitoumusmäärärahat lisääntyivät myös selvästi vuoden 1990, jolloin niitä ei myönnetty lainkaan, ja vuoden 1995 välillä, jolloin määrä oli 232 miljoonaa ecua Lisäksi vuonna I9*)0 täysin huomiotta jätetty hätäapu oli vuonna 1995 lähes 22 miljoonaan ecua 3. 2. Laatua koskevat huomautukset: rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö sekä taloudellinen yhteistyö 3. 2. 1. Aasia Euroopan yhteisön Aasialle 1990-luvulla myöntämästä tuesta 60 prosenttia on käytetty rahoitusyhteistyöhön ja tekniseen yhteistyöhön. Tukea voidaan periaatteessa käyttää erilaisiin kehitykseen liittyviin tarpeisiin. Aasiassa tukea on osoitettu kuitenkin lähes ainoastaan köyhille maille, ja näiden osalta köyhimmille väestönosille ja maaseudun köyhälle väestölle. Köyhyyden vähentäminen on ollut pääasiallisena tavoitteena yli 40 prosentissa Aasiassa vuosina 1992 - 1995 toteutetuista hankkeista Noin 70 prosentissa Euroopan yhteisön ainakin välillisesti pyritty köyhyyden vähentämiseen rahoittamia hankkeita elintarvikehuoltoa parantamalla. Köyhyyden vähentämistavoitteen saavuttamiseen on pyritty myös: on * parantamalla tulotasoa ja edistämällä hankkeita, joilla luodaan työpaikkoja maaseudun köyhälle väestölle, * edistämällä kellitystä, joka on naisten ja miesten osalta oikeudenmukainen, * suojelemalla ja kunnostamalla haavoittuvia ekosysteemejä, ja * parantamalla terveyspalveluiden ja koulutuksen saannin mahdollisuuksia. 34/53 lisäksi rahoitusavun ja Ensisijaisen köyhyyden vähentämistavoitteen teknisen avun muodossa myönnettävällä Euroopan yhteisön rahoituksella tuetaan hallituksen ponnisteluja yhteiskunnallisten palveluiden laadun ja saannin parantamiseksi. Esimerkiksi Intiassa tuetaan koulutusjärjestelmän ja perheiden hyvinvointia edistävän järjestelmän uudistamisohjelmaa. Lisäksi Euroopan valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitusohjelman avulla täydennetään Euroopan yhteisön tukiohjelmia, joihin on kuulunut Aasian alueen valtiosta riippumattomien järjestöjen asteittainen mukaantulo lukuisiin rahoitusyhteistyön ja teknisen Köyhyyden vähentäminen Vaikka talouskasvun ja yhteiskunnallisen kehityksen välillä onkin vahva riippuvuussuhde, niin näiden kahden seikan välinen yhteys on monimutkainen. Ratkaiseva kysymys kuuluu: Miten talouskasvu kuvastuu yhteiskunnalliseen ja inhimilliseen kehitykseen? Talouskasvu voi esiintyä samanaikaisesti lisääntyvän yhteiskunnallisen eriarvoisuuden ia lisääntyvän köyhyyden kanssa eikä mukauttamispolitiikoissa aina oteta riittävästi huomioon inhimillistä ulottuvuutta. Siksi tukipolitiikassa on keskityttävä tähän ulottuvuuteen ja tuettava köyhiä hyödyttävää kasvua. Talouskasvu vähentää köyhyyttä, jos se: johtaa terveyden, koulutuksen ja taitojen paranemiseen, * * lisää työpaikkoja (erityisesti pk-yritykset, joilla on suurimmat edellytykset), * parantaa tuottavuutta, ja * johtaa näin todellisiin palkkojen nousuihin. talousuudistusten Maaseudulla, jossa suurin osa köyhistä vielä asuu (vaikka köyhyys kaupunkialueilla onkin lisääntymässä), köyhiä hyödyttävän kasvun edistäminen on erityisen tärkeää. Maaseudulla toiminta olisi keskitettävä parantamaan usein heikosti kehittynyttä koulutuksen ja terveydenhuollon luomaan asianmukaiset olosuhteet niin pienimuotoiselle palvelujen saatavuutta sekä maanviljelykselle elintarvikehuollon lainojen saantia helpottamalla. turvaamiseksi kuin pienyrityksillekin Köyhyys on huomattava ongelma sekä Latinalaisessa Amerikassa että Aasiassa, erityisesti Etelä- Aasiassa. ALA-maita koskevassa asetuksessa todetaan selvästi, että "yhteisön kehitys- ja yhteistyöpolitiikalla pyritään inhimilliseen kehitykseen" (2 artikla). Rahoitusapu ja tekninen apu puolestaan "on tarkoitettu pääasiassa molempien alueiden köyhimmille väestöryhmille ja köyhimmille maille, ja se toteutetaan ohjelmina ja hankkeina niillä aloilla, joilla yhteisön avulla voi olla huomattava merkitys" (4 artikla). Asetuksessa korostetaan myös, että maatalousalan kehittäminen ja elintarvikehuollon turvaaminen on ensisijaisen tärkeää. Rahoitusapu ja tekninen apu ulotetaan myös kehittyneempiin ALA-maihin, muun muassa kokeiluhankkeina, joilla autetaan epäsuotuisimmissa olosuhteissa elävää väestönosaa erityisesti suurissa kaupunkimaisissa asutuskeskuksissa (6 artikla). Köyhyyden vähentäminen ja inhimillinen kehitys ovat Euroopan unionin tukipolitiikan tärkeimmät asiat. Vaikka kaikki tuki epäsuorasti saattaakin vähentää köyhyyttä taloudellista, yhteiskunnallista ja institutionaalista ympäristöä parantamalla, on silti tärkeää suunnata tukea köyhille ja edistää inhimillistä kehitystä. Jakson 1991 - 1995 aikana lähes neljäsosa Euroopan tuesta käytettiin yhteiskunnan ja Aasialle osoittamasta unionin Latinalaiselle Amerikalle perusrakenteisiin ja palveluihin sekä maaseudun kehittämiseen (23 prosenttia Latinalaisen Amerikan ja 22 prosenttia Aasian osalta), kun tämä määrä edellisen viisivuotiskauden aikana oli 15 prosenttia. Tämä määrä ei sisällä muihin aloihin, kuten ympäristöön, talouden tai muihin perusrakenteisiin kuuluvia hankkeita, jotka saattavat vaikuttaa myönteisesti köyhyyteen. Tämä on selvä osoitus Euroopan yhteisön tukipolitiikkaan perustuvan suoraan köyhyyden vähentämiseen vaikuttavan toiminnan kasvavasta merkityksestä. ALA-maita koskevan asetuksen mukaisesti köyhyyden vähentäminen maaseudulla on rahoitusavun ja teknisen avun ensisijainen tehtävä kyseessä olevilla kahdella alueella. Muun muassa koulutusta ja terveyttä koskevat laajat hankkeet on yleensä suunnattu maaseudulle ja raja-alueille. yhteistyön määrärahoista rahoitettuihin maaseudun kehittämisohjelmiin. 35/53 3. 2. 2. Latinalainen Amerikka Rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön osalta on tärkeää huomata, että: * vaikka maaseudun kehittäminen onkin vielä huomattavassa asemassa, se ei ole rahoitusyhteistyön ja teknisen yhteistyön olennaisin osatekijä ja että sen suhteellinen merkitys on vähenemässä, * kaupunkien köyhään väestöön (katulapset ja muut haavoittuvat ryhmät) on kiinnitetty enemmän huomiota. Tämän alan hankkeet on usein toteutettu kansanvaltaistumista ja ihmisoikeuksia koskevista budjettikohdista rahoitettujen pilottihankkeiden muodossa, ja * pienyritystoimintaa (pääasiassa epävirallisella sektorilla) ja lainahankkeita suosittiin 1990- luvun alussa, mutta nyt niiden merkitys on vähentynyt. Voidaan todeta, että tarkastelujakson lopussa varoja myönnettiin enenevässä määrin: 1. koulutusohjelmiin ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, 2. kansallisten alakohtaisten ohjelmien tukemiseen erityisesti terveyden ja koulutuksen alalla, ja 3. ohjelmiin, joiden tavoitteena oli toimielinten lujittaminen ja julkisen hallinnon uudistaminen. Taloudellisen yhteistyön osalta tarkastelujakson aikana aloitettiin ja vahvistettiin laaja-alaisia ohjelmia, kuten: * AL-IN VEST (yhteistyö liike-elämän ja teollisuuden alalla), * ALFA (yliopistojen välinen verkosto), ja * ALURE (energia-ala). Tarkastelujakson lopussa valmisteltiin lisäksi laaja-alaista URB-AL ohjelmaa, jonka avulla on tarkoitus luoda paikallishallintojen (kaupungit ja alueet) verkostoja ja tukea niitä Jokaisella näistä ohjelmista luodaan viitekehys rahoitetuille hajautetuille aloitteille ja ne muodostavat yhteisen (ohjelmia koskevan) metodologian. Näin ollen jokainen näistä ohjelmista sisälsi toimia, jotka rahoitettiin ns. yksittäisten hankkeitten kautta Lisäksi kehitettiin ja pantiin täytäntöön standardeihin ja tulliasetuksiin liittyviä merkittäviä, pääasiassa seutukuntakohtaisia ohjelmia. Joitakin kaupan edistämiseen liittyviä yksittäisiä kansallisia hankkeita on vielä jäljellä, mutta niiden osuus kaikesta taloudellisesta yhteistyöstä on pienentymässä. Viime aikoina on rahoitettu Latinalaisen Amerikan keskeisiä toimijoita, kuten julkishallintoa, yritysjohtajia ja alueellisen yhdentymisen asiantuntijoita koskevia koulutushankkeita. 36/53 4. Yhteenveto Kertomuksen toisessa osassa kuvataan ALA-maita koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvien maiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä tarkasteluajanjakson aikana ja tuodaan esille erityisesti aikaansaadut parannukset ja tapahtunut kehitys. Siinä korostetaan myös, että molemmilla alueilla on vielä paljon tehtävää, ja painotetaan erityisesti terveiden makrotaloutta koskevien politiikkojen ja moitteettoman hallinnon merkitystä sekä terveys- ja koulutusaloille suurempien määrärahojen tärkeyttä, koska siten vaikutetaan sekä suorasti että välillisesti köyhyyteen. toimielinten kehittämiseen myönnettävien vielä ja Vaikka Euroopan yhteisön ALA-maiden kanssa harjoittamaa rahoitusyhteistyötä sekä teknistä ja taloudellista yhteistyötä koskeva talousarvio onkin suhteellisen pieni suhteessa investoinnit) näiden maiden ulkomaisen rahoituksen (sekä virallinen kehitysapu että tarpeeseen, Euroopan yhteisö on pystynyt vaikuttamaan myönteisesti: * poliittisen ja taloudellisen vuoropuhelun ylläpitämiseen, * köyhyyden vähentämiseen kuuluvat perusterveydenhuoltoa ja väestöä koskevat ohjelmat, peruskoulutus, naisten tukeminen jne. ), (laajassa merkityksessään, johon * makrotalouden uudistusten ja instituutioiden kehittämisen tukemiseen, * kaupankäynnin, investointien ja teknologian siirron helpottamiseen, * kansanvaltaistumisen ja ihmisoikeuksien tukemiseen, erityisesti siirryttäessä kansanvaltaan, * alueellisen yhteistyön ja yhtenäistymisen kehittymiseen ALA-alueilla sijaitsevissa kumppanuusmaissaan. Kolmannessa osassa esitellään yleinen viitekehys ALA-maiden kanssa harjoitettavalle yhteistyölle sekä ALA-maita koskevan asetuksen mukaiset tavoitteet ja periaatteet seka osoitetaan, että näihin tavoitteisiin ja periaatteisiin perustuvan ohjelman pitäisi auttaa ALA- maita kohtaamaan kertomuksen toisessa osassa esitellyt ongelmat. Neljännessä osassa osoitetaan, siten kuin se rajallisen tiedon perusteella on mahdollista, että ALA-maita koskevan asetuksen mukaiset määrärahat on sidottu asetuksen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. Näyttäisi siltä, että yhteisön nykyinen yhteistyöpolitiikka, ja erityisesti sen ALA-maita koskevan asetuksen mukainen osa-alue, kohdistuu nimenomaan ALA-maiden tekemiin päätöksiin ja edistää Euroopan unionin ja ALA-maiden keskinäisiä suhteita suurimpiin kehitysongelmiin, vaikuttaa myönteisesti maiden Lopuksi voidaan vielä todeta, että ensi vuonna saatavilla olevan yhteisön kehitysyhteistyötä koskevan laajan ja monipuolisen tutkimuksen mukaisesti ei tällä hetkellä saatavilla olevan tiedon perusteella ole syytä muuttaa ALA-maita koskevassa asetuksessa säädettyjä ALA- maita koskevia suuntaviivoja 37/53 Taulukoita koskevat huomautukset Tämän kertomuksen tiedot perustuvat erilaisiin tietolähteisiin, joista jokainen on laadittu eri tarkoitusta varten. Näin ollen on vaikeaa, ellei jopa mahdotonta, sovittaa saatavilla olevia lukuja täydellisesti yhteen. Lisäksi, kun liitteenä olevia taulukoita tarkastellaan ja arvioidaan, on pidettävä mielessä, että annetut luvut ovat epävirallisia arvioita tarkasteluajanjakson suorituksista yhteisön ALA-maissa tarkasteluajanjaksona toteuttamia kehitysyhteistyöohjelmia koskevia päätelmiä on tehtävä esitettyjen tietojen pohjalta erittäin varovaisesti (maksusitoumuksista ja maksuista). Siksi Lisäksi on korostettava, että on tarpeellista kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin asioihin Maksusitoumukset (ODI:n tiedot) Taulukot 2 A ja 2B ovat yhdenmukaisia taulukon 1 kanssa. Taulukko 3 A - Aasiaa koskevat maksusitoumukset maittain - kattaa kuitenkin laajemman alan kuin taulukko 2A ja se sisältää tietoja Irakista, Iranista ja Jemenistä. Taulukon 3A kokonaismäärä, josta on vähennetty näitä kolmea valtiota koskevat luvut, on hyvin lähellä taulukoiden 2A ja I kokonaismääriä. Latinalaisen Amerikan osalta taulukoiden 1, 2B ja 3B kokonaismäärät ovat lähestulkoon samat (pyöristysvirheet selittävät suuren osan havaittavista pienistä poikkeamista). Maksut (ODI:n tiedot). Aasian osalta taulukoiden 2C ja 3C kokonaismäärät ovat hyvin lähellä toisiaan. Näiden kokonaismäärien ja taulukossa 1 annettujen kokonaismäärien erotuksia ei kuitenkaan ole mahdollista sovittaa yhteen. Latinalaisen Amerikan osalta taulukoiden 1, 2D ja 3D kokonaismäärät ovat jälleen lähestulkoon samat (ja näidenkin osalta pyöristysvirheet selittävät suuren osan poikkeamista). Komission sisäisistä tietolähteistä peräisin olevat tiedot Taulukoissa 4 ja 6 sekä 5 ja 7 annetut tiedot ovat peräisin komission sisäisistä tietolähteistä Niissä esitetään niistä budjettikohdista tehtävät maksusitoumukset, joiden oikeusperustana on ALA-maita koskeva asetus (rahoitusyhteistyö sekä tekninen ja taloudellinen yhteistyö), sekä niistä budjettikohdista tehtävät maksusitoumukset, joiden voidaan katsoa kattavan asetuksessa säädetyt perusperiaatteet Näitä taulukoita laadittaessa ei ole voitu ottaa mukaan kaikkia tietoja. Siksi ne eivät ole täydellisiä, vaikka taulukot 4 ja 6 kattavatkin suurimman osan ALA-maita koskevista maksusitoumuksista. 38/53 LIITE 1 LIITE 1 LIITE 1 LIITE 1 LIITE 1 LIITE 1 TAULUKOT TAULUKOT TAULUKOT TAULUKOT TAULUKOT TAULUKOT A3-4O A3-4O A3-4O A3-4O A3-4O A3-4O TAULUKKO 1: EUROOPAN YHTEISÖN AASIALLE JA LATINALAISELLE AMERIKALLE MYÖNTÄMÄ TUKI (miljoonaa ecua)1. Keskiarvo 1986-1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhteensä 1991-1995 273 383 470 504 25 168 50 29 21 295 46 21 11 230 153 76 21 302 146 35 451 40 203 165 44 696 2 504 62 288 200 146 155 318 710 322 181 286 338 401 390 486 1 901 69 42 29 41 183 19 110 34 21 134 73 16 62 261 33 135 66 26 160 129 6 44 300 24 174 75 28 170 140 49 42 264 lo 144 53 50 173 182 20 15 246 11 132 76 27 232 212 28 14 369 22 189 112 46 869 736 119 177 1 440 106 774 382 177 108 196 231 273 247 275 1 222 39 26 8 34 78 62 7 49 88 66 21 55 100 98 21 54 108 75 17 48 100 94 33 47 474 395 99 253 454 669 808 905 841 1 182 4 405 291 457 531 537 493 644 2 662 1 ) Asiaa koskevat maksusitoumusmäärärahat Kiina ja muu Itä-Aasia Etelä-Aasia Kaakkois-Aasia Määrärahat, joita ei ole osoitettu käyttöön 2) Latinalaista Amerikkaa koskevat maksusitoumusmäärahat Etelä-Amerikka Pohjois- ja Keski-Amerikka Alueellinen tuki Määrärahat, joita ei ole osoitettu käyttöön 3) Asiaa koskevat maksut Kiina ja muu Itä-Aasia Etelä-Aasia Kaakkois-Aasia Maksut, joita ei ole osoitettu käyttöön 4) Latinalaista Amerikkaa koskevat maksut Etelä-Amerikka Pohjois- ja Keski-Amerikka Alueellinen tuki Maksut, joita ei ole osoitettu käyttöön 5) Aasian ja Latinalaisen Amerikan maksusitoumusmäärärahat yhteensä 6) Aasian ja Latinalaisen Amerikan maksut yhteensä LISÄTIEDOT 7) Aasia Kiinaa ja muuta Itä-Aasiaa1 lukuunottamatta a) Maksusiloumusmaaraiahat b) Maksut 241 162 361 224 457 274 481 244 406 234 6IS 344 2 W>4 1 320 Lähde: OD1 1996. Luvuissa voi esiintyä pyöristyksestä johtuvia pieniä poikeamia. Käyttöön osoittamattomat määrärahat on on laskettu suhteellisesti. ^1 SUHDELUKU prosentuaalisena osuutena: 8) Maksujen osuus maksusitoumuksista Aasia Aasia Kiinaa ja muuta Itä-Aasiaa lukuunottamatta Latinalainen Amerikka Yhteensä 9) Maksusitoumukset yhteensä Aasia Latinalainen Amerikka 10) Maksut yhteensä Aasia Latinalainen Amerikka Keskiarvo 1986-1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhteensä 1991-1995 67 67 60 64 60 40 63 37 68 62 69 68 57 43 57 43 64 60 68 66 58 42 56 44 52 51 68 59 56 44 49 51 55 52 63 59 54 46 50 50 53 56 57 54 59 41 57 43 58 56 64 60 57 43 54 4<» <+l TAULUKKO 2A: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI AASIALLE ALOITTAIN (MAKSUSITOUMUKSET) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) YHTEENSA 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 0 0 YHTEENSA 1991 -1995 0 0 Ohjelmatuki * Stabex Elintarvikeapu (Kehitysapu) Humanitaarinen apu Humanitaarinen apu kunnostustoimia lukuunottamatta Kunnostustoimet Tuki valtiosta riippumattomille järjestöille Luonnonvaroja hyödyntävät tuotantoalat Maatalous Metsäteollisuus Kalastus Muut tuotantoalat Teollisuus, kaivosteollisuus ja rakentaminen Kauppa Matkailu Investointien edistäminen Talouden perusrakenne ja palvelut Kuljetus ja viestintä Energia-ala Pankkitoiminta, rahoitus ja liike-elämän palvelut Yhteiskunnan perusrakenne ja palvelut Koulutus Terveys ja väestö Vedensaanti Muut yhteiskunnan perusrakenteet ja palvelut 24 24 273 86 86 46 436 401 36 22 7 7 8 93 53 19 20 31 25 4 Julkinen hallinto ja kansalaisyhteiskunta 16 Monialaiset koskevat tuet Ympäristö Naisten asema kehityksessä Maaseudun kehittäminen Muut monialaiset tuet Käyttöön osoittamattomat määrärahat aloittain 236 94 142 103 69 100 56 63 98 386 65 84 88 90 95 65 84 88 81 83 9 12 13 14 20 20 23 141 47 42 86 115 141 15 32 14 29 49 37 53 61 6 2 0 4 31 9 6 16 51 6 45 1 8 14 22 24 2 1 11 3 0 18 1 23 1 7 44 35 33 94 2 2 31 31 13 9 24 1 0 93 16 160 62 54 5 8 2 150 5 4 1 50 12 19 34 1 1 4 108 71 58 154 4 33 0 75 17 54 1 0 57 65 37 52 422 401 22 91 431 272 159 0 74 8 3 64 236 12 49 177 344 230 104 5 6 11 395 121 37 237 48 13 14 37 114 AASIA YHTEENSÄ 1366 383 470 504 451 696 2 504 HZ TAULUKKO 2B: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI LATINALAISELLE AMERIKALLE ALOITTAIN (MAKSUSITOUMUKSET) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) YHTEENSÄ 1986-1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSÄ 1991-1995 Ohjelmatuki Elintarvikeapu (Kehitysapu) Humanitaarinen apu Humanitaarinen apu kunnostustoimia lukuunottamatta Kunnostustoimet 131 54 54 55 48 56 50 52 261 16 22 32 59 59 16 22 32 49 47 10 12 Tuki valtiosta riippumattomille järjestöille 101 34 37 39 51 43 Luonnonvaroja hyödyntävät tuotantoalat 104 16 68 70 12 25 76 27 76 36 34 5 36 21 15 113 7 44 59 4 59 3 56 Maatalous Metsätalous Kalastus Muut tuotantoalat Teollisuus, kaivosteollisuus ja rakentaminen Kauppa Matkailu Investointien edistäminen Talouden perusrakenne ja palvelut Kuljetus ja viestintä Energia-ala Pankkitoiminta, rahoitus ja liike-elämän palvelut Yhteiskunnan perusrakenne ja palvelut Koulutus Terveys ja väestö Vedensaanti Muut yhteiskunnan perusrakenteet ja palvelut Julkinen hallintoja kansalaisyhteiskunta Monta alaa koskevat tuet Ympäristö Naisten asema kehityksessä Maaseudun kehittäminen Muut monialaiset tuet Käyttöön osoittamattomat määrärahat aloittain LATINALAINEN AMERIKKA YHTEENSÄ 9 7 35 20 13 41 21 7 8 5 22 2 36 17 18 43 56 31 10 5 7 9 9 31 45 12 10 6 3 4 6 6 7 7 10 3 7 25 35 40 20 103 24 1 1 17 16 1 15 20 6 2 16 2 68 24 11 10 10 15 14 21 70 49 53 65 66 58 4 2 39 6 50 1 6 4 48 8 16 5 44 1 14 21 23 227 38 42 66 69 58 906 286 338 401 390 486 1 900 <*<+ 188 166 22 204 191 115 48 27 170 126 0 43 29 13 17 223 2 140 61 21 291 42 9 202 39 273 TAULUKKO 20: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI AASIALLE ALOITTAIN (MAKSUT) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) Ohjelmatuki * Rakenteellinen mukauttaminen Stabex Elintarvikeapu (Kehitysapu) Humanitaarinen apu Humanitaarinen apu kunnostustoimia lukuunottamatta Kunnostustoimet YHTEENSÄ 1986 -1990 25 1 24 241 45 45 991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSA 1991 -1995 0 0 107 108 37 19 57 36 48 59 23 36 36 48 59 23 36 0 0 0 0 328 202 202 Tuki valtiosta riippumattomille järjestöille 34 20 13 15 15 18 81 Luonnonvaroja hyödyntävät tuotantoalat Maatalous Metsäteollisuus Kalastus Muut tuotantoalat Teollisuus, kaivosteollisuus ja rakentaminen Kauppa Matkailu Investointien edistäminen Talouden perusrakenne ja palvelut Kuljetus ja viestintä Energia-ala Pankkitoiminta, rahoitus ja liike-elämän palvelut Yhteiskunnan perusrakenne ja palvelut Koulutus Terveys ja väestö Vedensaanti Muut yhteiskunnan perusrakenteet ja palvelut Julkinen hallinto ja kansalaisyhteiskunta Monta alaa koskevat tuet Ympäristö Naisten asema kehityksessä Maaseudun kehittäminen Muut monialaiset tuet 1 1 0 0 4 12 0 12 0 2 0 2 0 0 4 0 0 4 2 0 2 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 2 2 6 11 13 21 55 0 0 0 0 0 11 13 21 55 7 7 15 1 12 0 0 0 0 0 3 0 1 1 1 0 0 0 0 0 0 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 6 5 5 0 0 1 0 0 0 0 0 Käyttöön osoittamattomat määrärahat aloittain 536 16 114 120 154 210 684 AASIA YHTEENSÄ 902 256 295 248 228 352 1 379 TAULUKKO 2D: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI LATINALAISELLE AMERIKALLE ALOITTAIN (MAKSUT) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) YHTEENSÄ 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSÄ 1991 -1995 Ohjelmatuki * Rakenteellinen mukauttaminen Stabex 0 Elintarvikeapu (kehitysapu) 113 57 52 40 23 25 197 Humanitaarinen apu Humanitaarinen apu kunnostustoimia lukuunottamatta Kunnostustoimet Tuki valtiosta riippumattomille järjestöille Luonnonvaroja hyödyntävät tuotantoalat Maatalous Metsätalous Kalastus Muut tuotantoalat Teollisuus, kaivosteollisuus ja rakentaminen Kauppa Matkailu Investointien edistäminen Talouden perusrakenne ja palvelut Kuljetus ja viestintä Energia-ala Pankkitoiminta, rahoitus ja liike-elämän palvelut Yhteiskunnan perusrakenne ja palvelut Koulutus Terveys ja väestö Vedensaanti Muut yhteiskunnan perusrakenteet ja palvelut Julkinen hallintoja kansalaisyhteiskunta Monta alaa koskevat tuet Ympäristö Naisten asema kehityksessä Maaseudun kehittäminen Muut monialaiset tuet Käyttöön osoittamattomat määrärahat aloittain LA TIN ALAINEN AMERIKKA YHTEENSÄ 38 38 80 31 25 6 31 25 5 1 10 1 3 6 35 3 14 17 1 0 23 1 22 174 535 17 21 25 18 45 17 21 25 18 43 2 126 124 2 23 25 35 38 31 152 17 18 46 28 26 15 2 11 4 3 32 8 6 16 8 4 12 4 10 14 31 29 31 21 7 2 5 4 1 3 0 18 8 13 8 16 7 5 7 3 4 0 8 7 7 0 0 8 2 2 0 0 6 6 9 4 4 0 135 86 24 25 126 60 31 35 24 17 7 0 17 22 20 23 32 114 1 6 10 0 0 12 9 1 1 8 10 1 2 11 9 1 1 18 3 10 12 14 7 1 6 0 9 2 0 7 0 17 22 32 2 0 13 2 2 0 19 1 2 1 25 4 41 13 44 87 9 1 70 7 30 31 39 49 56 205 195 228 272 234 281 1210 H, TAULUKKO 3A: EUROOPAN YYHTE1SÖN TUKI AASIALLE MAITTAIN (MAKSUSITOUMUKSET) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) Afganistan Bangladesh Bhutan Kambodza Kiina Hong Kong Intia Indonesia Irak Iran Laos Malesia Nepal Pakistan Filippiinit Sri Lanka Thaimaa Vietnam Jemen Käyttöön osoittamattomat maSrarahat maittain AASIA YHTEENSÄ YHTEENSÄ 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSA 1991-1995 14 227 8 6 118 8 471 43 5 19 1 8 85 87 28 85 9 9 4 145 6 3 21 98 13 116 2 1 1 34 6 7 8 15 7 19 74 6 23 8 3 41 33 3 2 4 3 78 51 9 13 27 2 24 67 1 15 19 2 176 6 22 5 16 3 29 49 2 9 50 15 37 75 0 68 38 2 43 10 23 3 17 18 26 27 4 12 27 2 38 98 37 61 1 103 66 30 15 30 7 52 10 11 18 4 147 21 76 35 44 146 122 459 13 146 146 7 462 128 194 11 52 54 175 184 32 54 138 30 322 1378 508 475 545 476 727 2 731 TAULUKKO 3B: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI LATINALAISELLE AMERIKALLE MAITTAIN (MAKSUSITOUMUKSET) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) YHTEENSA 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSA 1991 -1995 Argentiina Bolivia Brasilia Chile Kolumbia Costa Rica Kuuba Ecuador El Salvador Guatemala Honduras Meksiko Nicaragua Panama Paraguay Peru Uruguay Venezuela Alueellinen tuki Käyttöön osoittamattomat määrärahat maittain LATINALAINEN AMERIKKA YHTEENSÄ 9 107 25 40 29 8 12 29 36 37 26 19 66 5 4 95 4 2 144 205 3 21 13 19 10 1 5 13 14 18 3 8 23 0 14 37 3 1 16 62 4 42 24 25 23 2 7 3 55 15 11 9 27 1 1 32 3 2 6 44 3 34 18 20 17 11 14 13 44 29 2 7 25 7 5 45 2 13 49 42 6 7 30 13 11 2 22 21 17 55 16 13 56 1 17 60 4 3 20 15 18 35 27 18 15 5 31 21 22 34 31 7 61 21 5 58 14 22 28 14 34 139 111 94 77 20 79 71 152 151 63 44 192 29 42 232 26 41 119 177 902 284 336 400 389 487 1 896 Hr TAULUKKO 3C: EUROOPAN YHTEISÖN TUKI AASIALLE MAITTAIN (MAKSUT) miljoonaa ecua (luvut pyöristetty) YHTEENSA 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSA 1991 -1995 Bangladesh Bhutan Kambodza Kiina Intia Indonesia Laos Nepal Pakistan Filippiinit Sri Lanka Thaimaa Vietnam Jemen Käyttöön osoittamattomat määrärahat maittain 130 5 4 88 300 38 7 14 52 28 29 79 8 16 104 53 2 3 32 30 10 2 3 38 13 7 21 12 7 26 64 5 16 21 50 9 2 2 40 13 3 19 14 9 28 62 3 15 16 31 10 3 4 19 6 6 8 12 4 50 47 2 7 8 46 11 5 3 14 18 5 11 17 2 27 101 2 18 20 45 18 8 2 10 30 4 18 17 9 46 326 13 59 97 202 57 20 14 121 80 25 77 71 31 178 AASIA YHTEENSÄ 902 258 294 248 224 347 1 371 TAULUKKO 3D: EUROOPAN YHTEISON TUKI LATINALAISELLE AMERIKALLE MAITTAIN (MAKSUT) miljoonaa ecua (luvut pyoristetty) YHTEENSÄ 1986 -1990 1991 1992 1993 1994 1995 YHTEENSA 1991 -1995 Argentina Bolivia Brasilia Chile Kolumbia Costa Rica Kuuba Ecuador El Salvador Guatemala Honduras Meksiko Nicaragua Panama Paraguay Peru Uruguay Venezuela 0 60 23 35 10 13 9 14 16 20 13 13 43 0 5 46 2 2 Alueellinen tuki Käyttöön osoittamattomat maararahat maittain LATINALAINEN AMERIKKA YHTEENSÄ 42 170 536 0 21 8 11 5 3 7 8 10 11 9 5 17 0 0 22 0 0 7 49 0 24 12 11 5 5 6 5 16 7 2 5 21 1 2 27 2 0 21 55 0 22 13 15 11 5 11 7 34 13 10 6 16 2 4 27 0 1 21 54 0 22 19 13 9 3 2 7 20 14 5 10 18 3 3 32 0 2 17 48 0 16 12 9 12 7 15 8 18 17 5 7 23 2 7 34 0 3 33 47 0 105 64 59 41 23 41 36 99 62 30 33 95 8 16 142 2 6 99 253 194 228 272 246 275 1 215 w Taulukko 4 Aasia: Maksusitoumukset (miljoonaa ecua) budjet- tikohta 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1991 - 95 73000 225,05 210,85 211,22 310,62 276,73 366,29 1 375,71 225,05 210,85 211,22 310,62 276,73 366,29 1 375,71 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö A yhteensä Taloudellinen yhteistyö Taloudellinen yhteistyö ECIP Tiede ja teknologia Yhteistyö tieteen alalla Yhteistyö energia-alalla 73001 75000 66224 68371 41041 2,7 2,88 1,07 7,32 0,21 11,99 5,49 3,97 1,12 13,45 10,00 3,97 3,73 1,51 49,41 12,56 2,31 11,71 1,00 42,21 57,47 4,05 4,51 0,91 174,44 28,05 10,33 23,92 4,54 B yhteensä 14,27 22,57 32,66 76,99 51,69 57,47 241,28 73920 75076 75080 72000 72010 75046 75040 75041 75051 Humanitaarinen apu Pakolaiset Kunnostustyöt Huumeet Elintarvikeapu Hätäapu Aids C yhteensä Muut Ympäristö Trooppiset metsät Naisten asema kehityksessä Muut (muualla määrittelemättömät) 1) yhteensä Yhteensä 18,99 28,88 62,17 43,37 1,59 82,20 3,79 74,94 0,21 1,12 4,99 110,81 1,05 1,51 1,67 18,02 14,00 1,00 37,07 10,00 2,33 12,00 0,91 38,17 11. 50 2,16 84. 74 12. 70 209,66 21,50 15,05 300,51 26,75 4. 54 103,37 107,61 178,02 77,06 61,40 149,27 586. 93 0,13 0,04 0,53 8,73 0,08 2,46 11,76. 0,80 9,64 0,04 3. 17 3,83 33. 30 o. i: 34,76 30,00 35,34 37,79 72,70 42,21 218. 04 34,89 30,04 44,68 52,01 83,18 45,38 255,79 377,58 371,07 469,39 520,80 479,53 618,41 2 203,93 Huomautus: Komission arvio. Luvut ovat arvioita ja ne on otettava huomioon ainoastaan annettujen budjettikohtien mukaisten maksusitoumusten määrien kuvaajina. <0 Taulukko 5 Euroopan yhteisön ALA-maita koskevan asetuksen 443/92/ETY mukaiset maksusitoumukset Aasialle. Budjettikohdat B 73000 ja B 73001 (miljoonaa ecua) Budjet- tikohta 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1991-95 73000 225,05 210,85 211,22 310,62 276,73 366,29 1375,71 73001 2,79 11,99 13,45 49,41 42,21 57,47 174,44 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Taloudellinen yhteistyö Yhteensä 227,84 222,84 224,67 360,03 3(>0,03 31S/M 1550,25 Huomautus: Komission arvio. Luvut ovat arvioita ja ne on otettava huomioon ainoastaan annettujen budjettikohtien mukaisten maksusitoumusten määrien kuvaajina. Huomautus: Tässä taulukossa ja taulukossa 7 on annettu tiedot sellaisten budjettikohtien mukaisista maksusitoumuksista, joiden oikeusperustana toimii ALA-maita koskeva asetus. 3o Taulukko 6 Latinalainen Amerikkka: Maksusitoumukset (miljoonaa ecua) Budjet- tikohta 73100 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1991 - 95 103,78 134,28 152,52 168,20 203,06 231,57 899,63 103,78 134,28 152,52 168,20 203,06 231,57 899,63 73110 78720 66224 68371 41041 14,77 4,49 3,67 7,92 0,84 3,52 20,33 3,66 1,85 9,30 0,69 3,46 35,28 5,93 2,19 11,79 1,23 2,61 46,60 8,54 2,01 16,57 1,04 3,59 46,60 11,47 4,15 14,76 0,51 3,07 56,00 9,79. 6,45 204,8 39,39 10,20 52,42 3,47 19,18 Rahoitusyhteistyd ja tekninen yhteistyo A yhteensä Taloudellinen yhteistyö Taloudellinen yhteistyö IiCIP Tiede ja teknologia Yhteistyö tieteen alalla Yhteistyö energia-alalla Muut (muualla määrittelemättömät) B yhteensä 35,21 39,29 59,03 78,35 80,56 72,24 329,4 Humanitaarinen apu Pakolaiset Kunnostustyot Huumeet Elintarvikeapu Hataapu Aids Muut (muualla maarittelemattdmat) C yhteensa Muut 72120 76410 76210 72000 72010 76211 11,96. 1,46 62,74 0,32 0,83 28,00 15,62. 2,89 60,16 2,86 1,16 38,71 19,28. 4,04 56,78 2,10 0,50 45,36 20,00. 4,91 49,16 12,25 1,34 50,54 27,77 9,82 3,10 22,43 21,51 3,36 60,04 20,00 10,90 2,64 47,86 28,13 5,62 43,38 102,67 20,72 17,58 236,39 66,85 11,98 238,03 105,31 121,40 128,06 138,20 148,03 158,53 694,22 Ympäristö Trooppiset metsät Naisten asema kehityksessä Kansanvaltaistaminen Muut (muualla määrittelemättömät) 76200 76201 75051 77030 1,99. 9,99 1,00 3,35. 9,99 1,01 1,85 20,23. 9,99 1,40 5,92 22,08. 15,00 1,89 2,17 22,10 0,32 13,00 3,22 3,51 35. 69 0,36 14,00 3,71 16,80 100,10 0,68 61,98 11. 23 D yhteensä Yhteensä 12,98 14,35 33,47 44,89 40,81 57,27 190,79 257,28 309,32 373,08 429,64 472,46 519,61 2 104,1 Huomautus: Komission arvio. Luvut ovat arvioita ja ne on otettava huomioon ainoastaan annettujen budjettikohtien mukaisten maksusitoumusten määrien kuvaajina. 5, Taulukko 7 Euroopan yhteisön ALA-maita koskevan asetuksen 443/92/ETY mukaiset maksusitoumukset Latinalaiselle Amerikalle. Budjettikohdat B 73100 ja B 73110 (miljoonaa ecua) Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö Taloudellinen yhteistyö Budjet- tikohta 73100 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1991-95 103,78 134,28 152,52 168,20 203,06 231,57 899,63 73110 14,77 20,33 35,28 46,60 46,60 56,00 204,81 Yhteensä 118,55 154,61 187,80 214,80 249,66 287,57 1 104,44 Huomautus: Komission arvio. Luvut ovat arvioita ja ne on otettava huomioon ainoastaan annettujen budjettikohtien mukaisten maksusitoumusten määrien kuvaajina. S2. ISSN 1024-4492 KOM(98) 40 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 01 02 Luettelonumero : CB-CO-98-040-F1-C ISBN 92-78-30396-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3^