title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1.7.1996 - 30.6.1997)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 01. 1998 KOM(1998) 1 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE • Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden yhteistyösopimuksia. Väliaikaiset on lainanantovaltuudet (1996-1997) yhteisö kanssa tehnyt • Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) • Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen toteuttamisesta (1995-1996) ja • Euroopan investointipankin Etelä-Afrikassa toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1. 1. 1997 - 30. 6. 1997) Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola,Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) toteutettaviin hankkeisiin myöntämien - 30. 6. 1997) lainojen käyttöasteesta (1. 7. 1996 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttämisestä sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia Väliaikaiset lainanantovaltuudet (1996-1997) SISALLYSLUETTELO Johdanto Oikeusperusta Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti myönnetyt lainat Yleisiä huomautuksia myönnetyistä väliaikaisten toimivaltuuksien käytön arviointia lainoista ja Euroopan investointipankin 1. 2. 3. 4. 5. Liite 1: Liite 2: Liite 3: Yhteenveto ALA-maita koskevien väliaikaisten mukaisesti toteutetuista ja sovituista lainoista lainanantovaltuuksien ALA-maita koskevien väliaikaisten toteutetuista lainoista saatava yhteinen etu lainanantovaltuuksien mukaisesti Luettelo ALA-maista, joiden kanssa Euroopan investointipankki on tehnyt puitesopimuksia 1. Johdanto Tässä kertomuksessa käsitellään Euroopan investointipankin (EEP) toimintaa tietyissä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa (ALA-maat). Kertomus on laadittu yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille sellaisissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksen (Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, CostaRica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, El Salvador, Uruguay ja Venezuela sekä Bangladesh, Brunei, Kiina, Intia, Indonesia, Macao, Malesia, Pakistan, Filippiinit, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam), toteutettuihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen 96/723/EY mukaisesti. jotka EIP:n Tämä kertomus koskee yhteensä 275 miljoonan ecun hallintoneuvosto on hyväksynyt ALA-maita koskevien ensimmäisten valtuuksien päättymisen (22. lokakuuta 1996) ja näiden ALA-maita koskevien väliaikaisten valtuuksien päättymisen (30. kesäkuuta 1997) välisenä aikana. lainoja, Viimeinen kolmesta ALA-maita koskevia ensimmäisiä valtuuksia (1993-96) käsittelevästä kertomuksesta toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille syyskuussa 1996 (vrt. asiakirja KOM(96) 429 lopullinen, 9. 9. 1996). 2. Oikeusperusta ALA-maita koskevat sopimuksiin: tilapäiset valtuudet perustuvat seuraaviin päätöksiin ja - Euroopan unionin neuvoston päätös, tehty 12 päivänä joulukuuta 1996 [päätös N:o 96/723/EY, joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa takuun myöntämisestä lehdessä (EYVL) 19. joulukuuta 1996], yhteisön Euroopan toteutettuihin yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin liittyvistä lainoista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta. investointipankille edellä mainituissa ALA-maissa - Euroopan investointipankin hallintoneuvoston päätös, tehty 11 päivänä helmikuuta 1997, pankin valtuuttamisesta myöntämään 30. kesäkuuta 1997 asti ulottuvan jakson aikana omista varoistaan lainoja, joiden enimmäismääräksi asetetaan 275 miljoonaa ecua ja joiden tarkoituksena on rahoittaa niissä 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä mainituissa ALA-maissa toteutettuja tehnyt joiden yhteistyösopimuksen. investointihankkeita, yhteisö kanssa on - Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 18. ja 26. maaliskuuta 1997. Yhteisö takaa 12 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 96/723/EY mukaisesti kokonaisuudessaan yhteensä 153 miljoonan ecun suuruiset lainat. EEP:n hallintoneuvosto on edellä mainittujen päätösten mukaisesti antanut luvan myöntää kyseisiä lainoja yhteisön uudesta EIP:tä koskevasta takausjärjestelmästä 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn Euroopan unionin neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemiseen 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä saakka. - Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös N:o 97/256/EY, joka on julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä), yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat sekä Etelä-Afrikka). - Euroopan yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus, allekirjoitettu 25. ja 29. heinäkuuta 1997. Yhteisö takaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY ja edellä mainitun takaussopimuksen määräysten mukaisesti yhteensä 122 miljoonan ecun suuruiset lainat. EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt nämä lainat neuvoston päätöksen N:o 97/256/EY julkaisemisen 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä ja 30. kesäkuuta 1997 välisenä aikana. 3. Euroopan investointipankin lainanantovaltuudet Latinalaisen Amerikan ia Aasian maissa (ALA-maat) suhteessa pankin toimintaan yhteisön ulkopuolella EIP:n lainanantovaltuudet ALA-maita koskevia lainoja varten edellyttivät pankin täyttävän erityisiä yhteisön yhteistyöpolitiikkaa tukevia velvoitteita. Suurimmalla osalla näistä EIP:n uusista lainanantovaltuuksista hyötyvistä ALA-maista on historiallisia, taloudellisia ja kulttuurisiteitä Euroopan unionin maihin. Nämä jo kauan sitten luodut siteet ilmenevät yhteistyöpolitiikassa, jota yhteisö on soveltanut joihinkin näistä maista jo vuodesta 1976. Tätä yhteistyöpolitiikkaa on laajennettu vuosien mittaan, kunnes neuvosto teki 15 päivänä helmikuuta 1993 ALA-maita toteutettuja EIP:n koskevien ensimmäisten rahoitustoimenpiteitä koskevan päätöksen (päätös N:o 93/115/ETY, joka on julkaistu 23. helmikuuta 1993 ilmestyneessä EYVL:ssä). lainanantovaltuuksien yhteydessä Koska helmikuussa 1996 päättyneistä ensimmäisistä lainanantovaltuuksista saatiin kannustavia tuloksia, nämä valtuudet oli aiheellista uusia. Neuvosto pääsi kuitenkin vasta 12. joulukuuta 1996 yhteisymmärrykseen ALA-maita koskevien vuoden 1996 väliaikaisten lainanantovaltuuksien enimmäismäärästä (vrt. edellä kohdassa 2 mainittu päätös N:o 96/723/EY). Päätöksentekoajankohta aiheutti sen, että EIP ei ollut yltänyt 275 miljoonan ecun enimmäismäärään 31. joulukuuta 1996 mennessä. Valtuuksien voimassaoloaikaa jatkettiin näin ollen kyseisen päätöksen 1 artiklan mukaisesti automaattisesti 30. kesäkuuta 1997 saakka. EIP:n asema ALA-maiden lainanantajana vakiintui näiden väliaikaisten valtuuksien ansiosta. On muistettava, että EIP jatkaa 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen (katso edellä 2 kohta) mukaisesti ALA-maita koskevien lainojen myöntämistä vuoteen 2000 saakka. 4. ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti mvönnetvt lainat EIP:n hallintoneuvosto antoi väliaikaisten lainanantovaltuuksien mukaisesti luvan kuuden yhteensä 275 miljoonan ecun suuruisen lainan myöntämiseen. Liitteen 1 taulukossa esitetään yhteenveto toteutetuista ja sovituista toimenpiteistä (maat, toimialat, lainamäärät, EIP:n osuus hankkeen rahoituksesta, muut rahoittajat jne. ). 5. 5. 1 5. 2 5. 3 Yleisiä huomautuksia myönnetvistä lainoista ia Euroopan investointipankin väliaikaisten lainanantovaltuuksien kävtön arviointia Kysyntä ylitti ensimmäisten valtuuksien tavoin selvästi käytettävissä olevien varojen määrän myös vuosina 1996—1997. Tämä johtuu erittäin suuresta pääomantarpeesta EIP:n lainoista hyötyvissä maissa. Lainoja myönnettiin näin ollen koko väliaikaisten valtuuksien 275 miljoonan ecun enimmäismäärää vastaavalla summalla (pääasiassa vuoden 1997 aikana). Vuonna 1996 jouduttiin toimivien yritysten sitä vastoin hylkäämään useita Euroopan unionissa rahoitushakemuksia päätöksen viivästymisen takia. lainanantovaltuuksia väliaikaisia koskevan turvin lainanantovaltuuksien ELP:n väliaikaisten rahoitetut hankkeet ovat ensimmäisten ALA-maita koskevien valtuuksien turvin rahoitettujen hankkeiden tavoin sekä ALA-maiden että Euroopan unionin edun mukaisia. Nämä lainat täyttivät yhteisen edun käsitteen mukaisesti vähintään yhden seuraavista edellytyksistä: eurooppalaisen teknologianja ammattitaidon siirto, eurooppalaisten ja paikallisten yritysten yhteistyö sekä energia-alaa ja ympäristön tilan parantamista koskeva yhteistyö. Liitteessä 2 on yhteenveto kuudesta hyväksytystä lainasta saatavasta yhteisestä edusta. EIP:n hyväksymien yhteistyökumppaneita. Sellaisten hankkeiden määrä kasvaa edelleen, joihin osallistuu yksityisiä eurooppalaisia yksityisten hankkeiden prosentuaalinen osuus kasvoi jo ensimmäisten ALA-maita koskevien valtuuksien aikana (1993: 20%; 1994: 42%; 1995—1996: 46%) ja nousi väliaikaisten valtuuksien aikana 78 prosenttiin (katso liite 1). Näiden hankkeiden osuus voi kasvaa entisestään, sillä yksityisellä sektorilla toimivia hankkeiden toteuttajia aiotaan valita Corporaciön Andina de Fomenton (CAF) globaalilainan lopullisten saajien joukkoon. CAF on monenvälinen alueellinen rahoituslaitos, jonka kotipaikka on Caracas ja jonka pääosakkaita ovat Andienliiton maat (Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezutiaj (katso liite 1). Tämä on vahvistus sille, että EIP:n lainat soveltuvat erityisen hyvin eurooppalaisten yritysten investointien tukemiseen nopeasti kasvavien talouksien maissa, joihin suurin osa ALA-maista lukeutuu. 5. 4 Myönnetyt lainat ovat kesimäärin 47 miljoonaa ecua, jossa ei ole otettu tulevaisuudessa myönnettäviä huomioon CAF:n globaalilainan yhteydessä huomattavasti pienempiä lainoja. 5. 5 (katso jakauma liite 1) osoittaa, että toimenpiteet ovat Alakohtainen keskittyneet teollisuus- ja energia-alalle. Tarkoituksena on parantaa ALA-maiden ja Euroopan unionin välistä teollista yhteistyötä, mikä on sopusoinnussa ALA- maiden ja EU:n välisten yhteistyösopimusten kanssa. Näissä sopimuksissa korostetaan usein energia-alan yhteistyön erityistä merkitystä. Keskittymistä teollisuuden rahoittamiseen voidaan selittää myös sillä, että eurooppalaiset teollisuusyritykset, tehtäviä investointeja varten, hakevat nyt EIP:ltä rahoitusta ALA-maissa toteutettavia hankkeitaan varten "Vidrio (usein esimerkiksi Meksikossa Saint-Gobain" -hankkeen kaltaisia yhteisyrityksiä varten). jotka saivat aiemmin EEP:ltä lainoja unionissa toteutettavan 5. 6 Maantieteellisen jakauman osalta voidaan todeta, että EIP on mahdollisuuksien mukaan jakanut varoja tasapuolisesti näiden kahden alueen kesken. Latinalaisen lainojen osuus on kuitenkin kaksi Amerikan maita varten hyväksyttyjen kolmasosaa ja Aasian maiden osuus vastaavasti kolmannes 275 miljoonan ecun kokonaismäärästä (katso liite 1). Tämä johtuu pääasiassa siitä, että EEP joutui jakamaan kokonaismäärärahat erittäin lyhyessä ajassa. 5. 7 5. 8 Yhteistyö ALA-maissa toimivien monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa toimii edelleen hyvin. Kuudesta toteutetusta rahoitustoimenpiteestä kolme rahoitettiin yhdessä monenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Maailmanpankki ja Aasian kehityspankki) ja/tai kahdenvälisten rahoituslaitosten kanssa (Kreditanstalt fur Wiederaufbau ja Commonwealth Development Corporation). Neljäs laina myönnettiin suoraan edellä mainitulle monenväliselle rahoituslaitokselle CAF:lle. EIP:n ja muiden monen- ja kahdenvälisten rahoituslaitosten hankkeita koskeva toiminta täydentää toisiaan, ja laitosten toiminnan yhteensovittaminen toimii hyvin. Täydentävyys tarjoaa kaikille monenvälistä rahoitustukea saaville osapuolille riittävästi mahdollisuuksia toimia ALA-maissa, edistää hyvien yhteistyösuhteiden ylläpitämistä kohdistaa ja parantaa hankkeiden yhteensopivuutta. EIP rahoitustoimenpiteitään yhä kasvavassa määrin sellaisiin yksityisiin hankkeisiin, joissa on mukana eurooppalaisia yhtiöitä joko yhteisyrityskumppaneina tai osakkaina. Muilla monenvälisillä rahoituslaitoksilla on paremmat edellytykset johtaa infrastruktuureihin liittyvien (usein julkisten) laaja-alaisten hankkeiden yhteisrahoitusta. EIP:n yhteistyö eurooppalaisten pankkien kanssa on erityisesti takuiden myöntämisen osalta edelleen ongelmatonta. EIP:n ja eurooppalaisten liikepankkien toiminta täydentää toisiaan, sillä liikepankeilla on harvoin käytössään samanlaisia resursseja ja maksuvapautusaikoja. Lisäetua on siitä, että niiden käyttämät rahoitusinstrumentit täydentävät toisiaan. laina-aikaa erityisesti EIP:llä. koskee Tämä kuin 5. 9 On huomautettava, että ALA-maita koskevat väliaikaiset lainanantovaltuudet kuuluvat yhteison varoista rahoitettavaan kahteen eri takuujärjestelmään: • Myönnetyistä lainoista 153 miljoonaa ecua taataan yhteisön varoista rahoitettavan entisen 100 prosentin takuujärjestelmän perusteella (sama järjestelmä kuin ensimmäisiin lainanantovaltuuksiin sovellettu järjestelmä). Tällä takuulla katetaan seuraavat lainat: Vidrio Saint-Gobain/Meksiko (50 miljoonaa ecua), Ghazy- Barotha/Pakistan (21 miljoonaa ecua), Batangas I/Filippiinit (60 miljoonaa ecua) ja Pirelli-valokuitu/Brasilia (22 miljoonaa ecua). • Lainoista, jotka EIP:n hallintoneuvosto hyväksyi sen jälkeen, kun 14 päivänä huhtikuuta 1997 tehty Euroopan unionin neuvoston päätös N:o 97/256/EY oli julkaistu 19. huhtikuuta 1997 ilmestyneessä EYVL:ssä (katso edellä 2 kohta), 122 miljoonaa taataan uuden 70 prosentin kokonaistakuujärjestelmän avulla. Uuden järjestelmän mukaan EEP ja yhteisö jakavat riskit, jotka aiheutuvat EIP:n lainojen merkittävästä osuudesta. Neuvosto on määritellyt tämän osuuden 25 prosentiksi. Yhteisö vastaa 25. ja 29. heinäkuuta 1997 allekirjoitetun takaussopimuksen rajojen mukaisesti kyseisiin lainoihin sisältyvistä poliittisista riskeistä. Tällaisia poliittisia riskejä ovat muun muassa valuutansiirtokielto, pakkolunastus, sota ja yhteiskunnalliset levottomuudet. Kahteen 122 miljoonan ecun kokonaismäärään sisältyvistä kolmesta hankkeesta liittyy määräys riskien jakamisesta 82 miljoonaan ecuun saakka, mikä vastaa 67 prosenttia uuteen takuujärjestelmään sisältyvien lainanantovaltuuksien kokonaismäärästä. Seuraavat kolme hanketta sisältyvät 122 miljoonan ecun määrärahaan (kahteen jälkimmäiseen hankkeeseen sisältyy riskien jakaminen): CAF/Andienliitto globaalilaina (40 miljoonaa ecua, johon liittyviä riskejä ei ole jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion kesken), Batangas II/Filippiinit (12 miljoonaa ecua, johon liittyvät riskit on jaettu EEP:n ja yhteisön talousarvion kesken) ja Mercedes Benz A-Class Mercosul (70 miljoonaa ecua, johon liittyvät riskit on jaettu EIP:n ja yhteisön talousarvion kesken). 5. 10 Liitteessä 3 on luettelo puitesopimuksista, joilla määriteltiin asianomaisen valtion ja EIP:n väliset yleiset oikeusperustat, jotka ovat edellytyksenä julkisen ja yksityisen sektorin hankkeiden toteuttamiselle. ALA-MAITA KOSKEVAT VÄLIAIKAISET LAINANANTOVALTUUDET 1996 - KESÄKUU 1997 Liite 1 HANKE MAA TOIMIALA EIP:N LAINA SITOUMUS LA1NANOTTAJA ALUE ( M I U. ECUA) JULKI NEN YKSI- TYINEN AASIA LATINAL AME- RIKKA EIP:N LAINA OSUUS HANKKEEN KOKONAIS- KUSTANNUK SISTA e. a. = ei viela allekirjoitettu HALLINTO- NEUVOSTO RAHOITUS- SOPIMUS MUUTKAHDEN-JA MONENVALISET HYVAKSYNYT ALLEKIRJOI TETTU3 LAINANANTAJAT Vidrio St-Gobain Meksiko Teollisuus Ghazy Barotha - toinen osa Pakistan Energia (vesivoima) 21 X Batangasin voimala Filippiinit Energia (kombivoimala) Pirelli-valokuitu Brasilia Teollisuus CAF:n globaalilaina2 Andienliitto Globaalilaina 60 12 22 40 X Brasilia Autoteollisuus 70 X X X X X X X X X X X X 41% 1% 12. 11. 1996 12. 5. 1997 10. 12. 1996 23. 7. 1997 12% 29. 1. 1997 20. 10. 1997 50% 20% 9. 6. 1997 20. 10. 1997 25. 2. 1997 e. a. 29. 4. 1997 16. 10. 1997 Aasian kehityspankki, Maailmanpankki, Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KfW), Islamilainen kehityspankki KfW, Commonwealth Development Corporation 10% 9. 6. 1997 e. a. KfW Mercedes-Benz A- Class Mercosul YHTEENSÄ PROSENTTIA 275 61 214 93 182 8% 100% 22% 78% 34% 66% 1 Laina, joka sisältyy sopimukseen riskien jaosta Corporaciön Andina de Fomento (CAF) on monenvälinen julkinen laitos, johon sovelletaan kansainvälistä oikeutta ja jonka päaosakkaita ovat Andienliiton maat (Kolumbia, Bolivia, Ecuador, Peru ja Venezuela) yhteensä yli 97 prosentin omistusosuudella. Tilanne 4. marraskuuta 1997 ALA-maita koskevien väliaikaisten lainanantovaltuuksien avulla kävnnistetyistä hankkeista saatava vhteinen etu Liite 2 Hanke Maa Vidrio St-Gobain Meksiko Ghazy Barothan vesivoimalan toinen osa Pakistan Bathangasin voimala Filippiinit Pirelli-valokuitu Brasilia Yhteinen etu hanke on yhteisyritys, jossa eurooppalaisella yrityksellä on merkittävä osuus hanke edistää pyrkimyksiä lujittaa Meksikon asemaa sellaisten eurooppalaisten yhtiöiden sillanpääasemana, jotka haluavat sijoittautua Amerikan markkinoille pääosakkaana oleva eurooppalainen yhtymä toimii hankkeen takaajana hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa. Hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä eurooppalaisen ammattitaidon ja teknologian siirtoa. Hankkeen suunnittelusta ja kehittelystä vastaa pääasiassa pakistanilaisista ja eurooppalaisista konsulteista koostuva yhteisyritys, joka valvoo jatkossa myös sopimuksen noudattamista. Eurooppalaiset yritykset ovat lisäksi voittaneet kaikki maa- ja vesirakennussopimuksista järjestetyt tarjouskilpailut Sopimusten arvo on yhteensä noin 700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Hanke lisää merkittävästi Pakistanin kapasiteettia hyödyntää kansallisia uudistuvia energianlähteitään. Yleisemmällä tasolla hanke edistää EY:n ja Pakistanin väliseen erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevaan yhteistyösopimukseen sisältyvien tavoitteiden saavuttamista. Lainanottaja First Philippine Gas Corporation on brittiläisten ja filippiiniläisten yhtiöiden perustaman yhteisyrityksen First Gas Holdings Corporationin kokonaan omistama tytäryhtiö. Shell ja Occidental Petroleum Company hyödyntävät yhdessä Malampayan kaasuesiintymää, josta toimitetaan todennäköisesti tulevaisuudessa polttoainetta kyseiseen voimalaan. Voimalan rakentamisesta on puolestaan tehty avaimet käteen -sopimus erään suuren eurooppalaisen yhtymän kanssa. Yleisemmällä tasolla tarkasteltuna ja ottaen huomioon hankkeen merkitys maakaasun käytön lisäämiselle Filippiineillä hanke edistää EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton välisen yhteistyösopimuksen tavoitteiden saavuttamista. Kyseisessä sopimuksessa korostetaan erityisesti energia-alalla ja ympäristön tilan parantamiseksi tehtävää yhteistyötä. hankkeen toteuttaja on erään eurooppalaisen yrityksen tytäryhtiö hanke edistää sen toteuttajan asemaa voimakkaan talouskasvun markkinoilla hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa hankkeen takaajana on eräs eurooppalainen pankki hanke edistää Brasilian valokuitukaapelialan nykyaikaistamista ja helpottaa maan (kansallisen ja kansainvälisen) televerkon nykyaikaistamista. ^ ^ ^^ Hanke Maa Corporaciön Andina Fomento globaalilaina de (CAF) Andien- liiton viisi jäsenmaata Mercedes Benz A-Class Mercosul Brasilia Yhteinen etu Suunnitellut hankkeet ovat yhteisen edun mukaisia ja lujittavat EU:n ja Andienlhton välistä yhteistyötä laina-alueille tehtävien yksityisten investointien kautta. CAF voi myöntää globaalilainan turvin lainoja, joiden laina-aika on jopa 15 vuotta. Tämän tällä alueella omaksutun käytännön odotetaan suosivan CAF:n eurooppalaisia asiakkaita. Lisäksi tämän uutuuden odotetaan kaventavan osittain komission hallinnoiman ECIP-rahoitusvälineen, jonka luottojen ylärajaksi on asetettu miljoona ecua, ja ElP. n suorien lainojen vähimmäismäärän välistä erotusta. Hankkeen avulla voidaan rahoittaa myös keskikokoisia EU:ta ja Latinalaista Amerikkaa hyödyttäviä aloitteita, joille EIP ei tähän mennessä ole voinut myöntää suoria lainoja niiden koon vuoksi. • hanke on olennainen edellytys sen toteuttajan aseman vahvistamiseksi nopean talouskasvun markkinoilla • hankkeeseen sisältyy merkittävä määrä teknologian siirtoa (rakennusvaiheen aikana kaluston ja tuotantovaiheen aikana osien maahantuontia) hanke edistää Brasilian autoteollisuuden nykyaikaistamista. 10 Luettelo maista, jotka ovat tehneet puitesopimuksen EIP:n kanssa (tilanne 15. syyskuuta 1997) Liite 3 Sopimukset, jotka on allekirjoitettu ja jotka ovat tällä hetkellä voimassa kaikkien 1) lainanantovaltuuksien osalta AASIA LATINALAINEN AMERIKKA Ens. sopimus Jatko Kiina Indonesia 6. 12. 1995 20. 6. 1995 16. 3. 1997 Argentiina Brasilia Bolivia Kolumbia El Salvador Honduras Meksiko Panama Paraguay Peru Uruguay 3. 10. 1994 19. 12. 1994 12. 10. 1995 13. 3. 1995 27. 2. 1997 27. 2. 1997 9. 3. 1995 10. 04. 96 19. 9. 1994 2. 10. 1994 21. 4. 1995 2) 750 miljoonan ecun lainanantovaltuuksia koskevat sopimukset (neuvottelut käynnissä sopimusten jatkamiseksi uusiin valtuuksiin) AASIA Intia Pakistan Filippiinit Thaimaa 17/25. 11. 1993 25/28. 2. 1994 15. 9. 1994 10/17. 1. 1994 LATINALAINEN AMERIKKA Chile Costa Rica 7. 10. 1994 30. 11. 1993 3) Parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut uusista puitesopimuksista: Sri Lanka, Mongolia, Bangladesh, Vietnam, Venezuela, Ecuador, Guatemala ja Nicaragua. 11 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin lainojen käytöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa toteutettaviin hankkeisiin: Puola, Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania (1996/1997) 12 SISALLYS 1. Johdanto 2. 3. 4. 5. Oikeusperusta Euroopan investointipankin toiminta Keski-ja Itä-Euroopassa vuonna 1996 Pankit päämäärät ja ensisijaiset tavoitteet Yhteistyö muiden toimielinten kanssa Liite 1: Liite 2: Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten perusteella myönnetystä ja toimialakohtainen jaottelu. rahoituksesta. Taulukossa on maa- Taulukko, jossa esitetään tiivistelmä neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen päätösten perusteella myönnetystä rahoituksesta. Taulukossa hankkeet on jaoteltu maittain. 13 1. Johdanto Tämä vuosikertomus Euroopan investointipankin (EIP) toiminnasta Keski- ja Itä- Euroopan maissa on laadittu 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23. 12. 1993) mukaisesti. Kertomus koskee neuvoston päätöksen kolmatta ja viimeistä täytäntöönpanovuotta ja kattaa ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 1996 kesäkuuhun 1997, jolloin valtuutus päättyi. 2. Oikeusperusta Euroopan investointipankille Keski- ja Itä-Euroopassa annetun toimivallan oikeudellinen ja institutionaalisesta perustasta on säädetty päätöksissä ja sopimuksissa: toteutettaviin hankkeisiin myönnettyjen 13 päivänä joulukuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/696/EY (EYVL N:o L 321, 23. 12. 1993), jolla pankille myönnetään yhteisön takaus Keski- ja Itä- tuottamille Euroopassa tappioille. Taattujen lainojen enimmäismäärä on 3000 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana, alkaen neuvoston päätöksen voimaantulopäivästä (23. joulukuuta 1993). Määräaikaa voidaan automaattisesti jatkaa kuudella kuukaudella, jos pankin myöntämien lainojen määrä ei ole saavuttanut edellä mainittua kokonaismäärää kolmen vuoden määraajan päättyessä. lainojen Takauksella katetaan kaikki päätöksessä mainituissa maissa hoidettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin myönnettyihin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. (Lainatakauksen enimmäismäärä sisältää Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä investointeja koskevat 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksen 93/166/ETY säännökset. ) Euroopan investointipankin valtuuston 2. toukokuuta 1994 tekemällä päätök* ä valtuutettiin pankki antamaan lainoja 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. Yhteisön ja Euroopan investointipankin 22. heinäkuuta ja 12 päivänä elokuuta 1994 allekirjoittama takaussopimus. Tämä sopimus korvaa edellä mainittuun neuvoston 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehtyyn päätökseen liittyvän takaussopimuksen. 14 3. Euroopan investointipankin tniminta Keski- ja Itä-Euroopflssfl vnnnna 1995 3. 1 Euroopan investointipankki allekirjoitti vuonna 1996 Keski- ja Itä-Euroopassa 21 rahoitussopimusta, joiden yhteissumma oli 1 086 miljoonaa ecua. Edellisen vuoden vastaava luku oli 973 miljoonaan ecua. Joulukuun 31. päivänä 1996, jolloin neuvoston kolmivuotinen valtuutuskausi päättyi, lainojen pankin vuosien 1993-1996 valtuutuksen perusteella allekirjoittamien kokonaismäärä kohosi 2 980 miljoonaan ecuun eli hieman alle 3000 miljoonan ecun ylärajan, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 93/696/EY. Päätöksen 1 artiklan mukaisesti, jonka nojalla takausaikaa voidaan automaattisesti pidentää 6 kuukaudella, pankki allekirjoitti maaliskuussa 1997 viimeisen 20 miljoonan ecun lainan, ja näin saavutemin hyväksytty enimmäismäärä. Liitteessä 1 esitetään vuosien 1993-1996 rahoituspaketin maa- ja alakohtainen jakauma ja liitteessä 2 on luettelo hankkeista. 3. 2 Vuonna 1996 Puolan, Tsekin tasavallan ja Unkarin lainojen osuus oli noin 71 % EIP:n alueelle myöntämistä lainoista. EIP allekirjoitti myös lainoja hankkeiden tueksi kaikissa muissa KIE-maissa paitsi Bulgariassa (ks. taulukko 1). Taulukko 1. EIP:n lainojen maantieteellinen jakauma vuosina 1996/1997 Neuvoston päätös 93/696/EY Maa Lainojen lukumaara Puola Tsekin tasavalta Unkan Romania* Slovakia tasavalta Liettua Latvia Viro Albania YHTEENSA 3 2 2 3 2 5 3 1 1 22 | [ Allekirjoitettuja lainoja yhteensa (milj. ecua) 380 255 135 1 10 100 72 26 16 12 1106 (34,4%) (23,1 %) (12,2%) (9>9 %) (9,0%) (6,5%) (2,4%) (1,4%) (1,1 %) (100%) Pankki tukee edelleen KIE-maiden talouskehitystä niiden valmistautuessa EU-jäsenyyteen. Aiempien vuosien tapaan rahoitus keskittyi vuonna 1996 keskeisiin infrastruktuurihankkeisiin ja fyysisten yhteyksien parantamiseen EU:hun: • Puolet kokonaisrahoituksesta eli 563 miljoonaa ecua (238 miljoonaa ecua vuonna 1995) käytettiin kuljetuksen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen. Useimmat niistä kuuluvat tärkeimpiin Kreetalla yleiseurooppalaisessa konferenssissa vuonna 1994 todettuihin liikennekäytäviin. Merkittäviä maantiekuljetukseen liittyviä hankkeita ovat A4 Wroclaw- -moottoritie Glivvice -moottoritien rakentaminen Puolassa, M3 Budapest-Gyöngyös Unkarissa ja Via Baltica Liettuassa. Rautatiekuljetushankkeisiin kuuluvat mm. Varsova- 1 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 15 Ostrava-Wien -linjan nykyaikaistaminen Tsekin tasavallassa ja Tallinna-Narva -rautatielinjan tiettyjen osuuksien kunnostaminen Virossa. Energiahuollon hankkeiden rahoitukseen myönnettiin lainoja 363 miljoonan ecun arvosta. Niiden osuus kokonaislainanannosta alueella oli 1/3 vuonna 1996 (vuonna 1995 vastaava luku oli 290 miljoonaa ecua). Viidessä maassa allekirjoitetuilla lainoilla tuettiin kuutta hanketta, rakentamiseen, kunnostamiseen, nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. kaasunsiirtoverkkojen voimaloiden liittyvät jotka ja Televiestinnän hankkeisiin lainoja allekirjoiterain yhteensä 115 miljoonan ecun arvosta (vuonna 1995 vastaava luku oli 130 miljoonaa ecua), ja niiden osuus kokonaisrahoituksesta oli 10 % vuonna 1996. Rahoitus koski kahta lainaa, joilla laajennettiin ja nykyaikaisterain televiestintäverkostoa Puolassa ja rakennettiin televiestintäverkko matkapuhelinliikennettä varten Liettuaan. Taulukko 2. EIP:n lainat vuosina 1996/1997 maittain ja toimialoittain Neuvoston päätös 93/696/EY joists t Maa Puola Tsekin tasavalta Unkari Romania2 Slovakian tasavalta Liettua Latvia Viro Albania Allekirjoi tettuja lainoja yhteensä (milj. ecua) 380 255 135 110 100 72 26 16 12 Liikenne Energia Tele- viestinta 100 200 95 110 42 16 180 55 100 10 6 12 100 15 Teolli- suus, muut, moniaiat 40 5 20 YHTEENSA 1106 (100%) 563 (50,9 %) 363 (32,8 %) 115 (10,4%) 65 (5,9%) 2 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 16 Infrastruktuurihankkeiden lisäksi tuettiin myös teollisuutta vuonna 1996. Teollisuudelle myönnetystä 65 miljoonasta ecusta 50 miljoonaa ecua annetuin globaalilainoina pk- yrityksille. On muistettava, että Euroopan investointipankin tuki pk-yrityksille kanavoidaan sopivien rahoituksenvälittäjien kautta, jotka voivat käyttää ElP. n varoja joko globaalilainan muodossa (EIP:n ja tietyn rahoituslaitoksen välinen puiteluotto) tai APEX-lainan muodossa (puiteluotto, jota tietty mäarä vaatimukset täyttäviä laitoksia voi käyttää tietyssä maassa ja joka kanavoidaan yleensä keskuspankin kautta). Jäljempänä taulukossa 3 esitetään tarkemmin vuoden aikana allekirjoitetut lainasopimukset. 3. 3 Seuranta EIP seuraa investointia koko hankkeen toteuttamisen ajan ja laina-ajan loppuun saakka. Maksut jakautuvat melko pitkälle ajalle, mikä on yleistä sellaisten infrastruktuuriin liittyvien lainojen osalta, joilla on pitkä erääntymisaika (12£j20 vuotta) ja mikä on hyvin tyypillistä myös puiteluotoissa, jotka maksetaan vasta, kun päätös yksittäisen investoinnin toteuttamisen tukemisesta on tehty. Lainojen hoitamisesta voidaan todeta, että takaisinmaksut on suoritettu ajallaan. 4. Pankin päämäärät ia ensisiiaiset tavoitteet Pankki avustaa Keski- ja Itä-Euroopan maita, joiden pitkän aikavälin tavoite on valmistautua Euroopan unionin jäsenyyteen, auttamalla niitä luomaan jäsenyyden edellyttämät taloudelliset olosuhteet. Vastaavia esimerkkejä menneisyydestä ovat Kreikka, Portugali ja Espanja. Myös niiden valmistautuessa jäsenyyteen Euroopan investointipankki aloitti lainanantotoimintansa useita vuosia ennen niiden liittymistä yhteisöön ja näin auttoi niitä täyttämään jäsenyyden edellytykset. Euroopan investointipankki tukee ennen kaikkea kuljetus-, televiestintä- ja energia-alan parantamista, nykyaikaistamista ja kehittämistä. Erityisen tärkeäksi keskipitkän aikavälin hankkeeksi yleiskokouksessa yleiseurooppalaisten tie- ja rautatiekäytävien kehittäminen. liikenneministereiden määriteltiin Euroopan liittyvät ympäristönsuojelulliset kysymykset ovat Pankin hankkeisiin etusijalla mukautettaessa ko. maiden lainsäädäntöä vähitellen EU. n lainsäädäntöön. Pankki tukee myös pk-yrityksiä ja muita teollisuusaloitteita, erityisesti silloin kun niihin liittyy EU:n kumppaneita joko suoraan tai sen järjestämän globaalilainan kautta. 17 Taulukko 3. EIP:n vuosina 1996/1997 allekirjoittamat lainat neuvoston 13. joulukuuta 1993 tekemän päätöksen nojalla (93/696/EY) HANKE KUVAUS LAIN AN MÄÄRÄ (milj. ecua) MAA YHTEENSA (milj. ecua) 12 Voimansiirto Sähköverkon parantaminen kunnostaminen ja 12 MAA Albania TSekin tasavalta CESKE DRAHY rautatieyhteys II SKO ENERGO FIN/VW- SKODA yhdistetty lämpö jä sähkövoimala Viro Unkari Rautatiet Latvia M3 maksullinen moottoritie Globaalilaina rahoitussektorille (alkuperäisen 150 miljoonan ecun lainan lisäosa) Latvian investointipankki Globaalilaina B Riian vesihuolto- ja ympänstöproj ekti Daugavan vesivoimala Liettua Kaasun jakelu Liettuan kehityspankin globaalilaina B Via Baltica Televiestintä (GSM) Rautatiet rautatien Varsova-Ostrava-Wien uudistaminen VW/Skodan ruskohiilikäyttöisen yhdistetyn lämpö- ja sähkövoimalan korvaaminen tyyppisellä saman hiilivoimalalla Mlada Boleslavissa Tallinna-Narva tiettyjen osuuksien kunnostaminen -päärautatielinjan Budapest-Gyöngyös M3 moottoritien parantaminen Pk-hankkeiden rahoitus -maksullisen Pk-hankkeiden rahoitus Vesihuolto- j ätevesihuoltoj ärj estelmien parantaminen Riikassa ja sen ympäristössä ja kunnostaminen ja ja Vesivoimaloiden patojen turvallisuuden parantaminen kunnostus Maakaasun siirto- ja jakeluverkon rakentaminen tiettyjen ja -tieyhteyden parantaminen Pk-hankkeiden rahoitus Via Baltica osuuksien kunnostaminen Matkapuhelinverkoston ensimmäisen vaiheen rakentaminen Rautateiden nykyaikaistaminen infrastruktuurin 18 255 16 135 26 72 200 55 16 95 40 5 15 6 10 5 20 15 22 MAA HANKE KUVAUS Puola Puolan televiestintä II - B- erä Puolan maantiet - B-erä PGNG H- Toinen maakaasuhanke Romania Teiden kunnostus H Bukarestin metron nykyaikaistamien Bukarestin metron 3 nykyaikaistaminen - B-erä Slovakian tasavalta SPP. n maakaasun siirto - B SE lämpövoimalan kunnostaminen Televiestintäverkoston laajentaminen ja nykyaikaistaminen A4:n tasoiseksi Bielanyn Nogavvczycen Pradyn (Opole) kautta parantaminen moottoritien ja välillä (VVroclavv) (Glivvice) länsiosassa Maan tyhjentyneen maakaasukentän maanalaiseksi varastoksi sijaitsevan VVierzchovvicen muuttaminen Euroopan tieyhteyksien E81 ja E60 eräiden osuuksien kunnostaminen metron uudistaminen liikkuvan ja infrastruktuurin Bukarestin kaluston metroverkoston saattaminen valmiiksi Sama Kansainvälisen kaasunjakeluverkoston nykyaikaistaminen ja laajentaminen Vojany I kunnostaminen -hiilivoimalan LAINAN MÄÄRÄ (ECU m) MAA YHTEENSÄ (milj. ecua) 00 380 100 180 70 20 20 30 70 110 100 YHTEENSÄ 1106 1106 Samalla kun EIP allekirjoitti viimeisen lainan vuoden 1997 alussa, neuvoston päätökseen 93/696/EY perustuva lainavaltuutus tuli täyteen. Pankki aikoo edelleen pyrkiä tavoitteisiinsa KIE-maissa neuvoston 14. huhtikuuta 1997 päättämän uuden lainavaltuutuksen (neuvoston päätös 97/256/EY) perusteella ja arvioi parhaillaan mahdollisia investointihankkeita ko. maissa. 3 Allekirioitettiin maaliskuussa 1997. 19 5. Yhteistvö muiden toimielinten kanssa jonka EEP:n toiminta Keski- ja Itä-Euroopan maissa perustuu ohjelmaan, tarkoituksena on valmistella maita unionin jäsenyyteen. Toiminta keskittyy sellaisten investointien rahoittamiseen, joiden infrastruktuuri sovitetaan yhteen EU-maiden televiestintä, energia, ympäristö) (liikenne, infrastruktuurin kanssa, ja pk-yritysten auttamiseen. Erityisesti näihin tavoitteisiin pyrittäessä rahoitetaan hankkeita mahdollisuuksien mukaan yhdessä muiden rahoituslaitosten ja toimielinten kanssa, erityisesti edellä mainittuihin tavoitteisiin jota toiminta on siis osa määrätietoista pyrittäessä. EIP:n harjoitetaan tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja mahdollisuuksien mukaan alan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. avulla maiden toimintatapaa, EIP toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa erityisesti PHARE-ohjelman investointeja edeltävässä kautta. PHARE-ohjelmasta annetaan usein vaiheessa ja näin varmistetaan, että EIP:n hankkeiden toteutetaan tarpeelliset tutkimukset ja tekninen apu, ja sen lisäksi EIP toimii yhteistyössä myös PHAREn kanssa infrastruktuurihankkeiden yhteisrahoituksessa, sillä niille voidaan myöntää jopa 25 % PHAREn varoista. Tarkastelujakson aikana EIP ja PHARE rahoittivat yhdessä rautatiehanketta Virossa, tiehanketta Romaniassa ja tie- ja rautatiehankkeita Liettuassa. tueksi tukea (EBRD), ja kehityspankki Kansainvälisistä rahoituslaitoksista EEP:n yhteistyökumppaneita on Euroopan ja jälleenrakennus- Maailmanpankki. Yhteisrahoituksen toiminnasta mahdollisimman suurta etua kyseessä oleville maille. Tarkastelujakson aikana EEP on 3 mainittuja infrastruktuurihankkeita Albaniassa, Tsekin tasavallassa, Latviassa, Liettuassa ja Romaniassa. Maailmanpankki on myös osallistunut Albanian hankkeen rahoittamiseen ja arvioi parhaillaan mahdollisesti yhteisrahoitettavia hankkeita Romaniassa. jossa EEP on osakkaana, saada yhdessä EBRD:n tavoitteena rahoittanut taulukossa kanssa on Jäljempänä esitetään eri rahoituslähteiden osuus EEP:n rahoittamissa hankkeissa. 20 Taulukko 4. PHAREn ja kansainvälisten rahoituslaitosten osuus EIP:n rahoittamista hankkeista vuosina 1996/1997 (neuvoston päätös 93/696/EC) (milj. ecua) Maa EIP EBRD IBRD Muut PHARE4 Yhteensa Albania Bulgaria Tsekin tasav. Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania 5 Slovakian tasavalta YHT. 12 0 255 16 135 26 72 380 110 100 10 -- 40 0 0 47 38 0 54 0 14 — 0 0 0 0 0 0 1206 0 104 ~ 368 11 55. 19 90 3 732 81 320 0 ~ 0 5 0 0 5 0 5 0 140 ~ 663 32 190 92 205 4 112 370 420 1106 (17,8 %) 189 (3 %) 134 (2,2 %) 4780 (76,8 %) 15 (0,2 %) 6224 (100 %) 4 Julkiset toimielimet tai muut kotimaiset rahoituslähteet, ml. lainaajan tai järjestäjän omat varat. 5 Sisältää maaliskuussa 1997 allekirjoitetun 20 miljoonan ecun lainan. 6 Arvioitavana. 21 Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus Jakauma maittain ja aloittain Liite 1 MAA YHTEENSÄ kuljetus TOIMIALA televiestintä energia teollisuus, muut, monialat Puola Tsekki Unkari Romania Slovakia Bulgaria Liettua Viro Albania Latvia 853 770 475 351 215 90 101 68 46 31 265 385 95 161 15 90 66 51 29 -- YHTEENSA 3000 1157 250 30 150 80 20 ~ 15 — ~ ~ 545 180 355 -- 110 130 - 10 7 12 6 810 158 — 230 ~ 50 ~ 10 10 5 25 488 (100 %) (38,6 %) (18,2 %) (27 %) (16,3 %) 22 MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 46 90 770 68 475 Liite 2 Maaliskuun 15 päivänä 1993 (93/166/ETY) ja 13 päivänä joulukuuta 1993 (93/696/EY) tehtyjen neuvoston päätösten perusteella myönnetty rahoitus Lainan määrä (milj. ecua) Allekir- joitus- vuosi HANKE MAA Albania Bulgaria TSekin tasavalta Viro Unkari 1995 1995 1995 1996 1994 1995 1994 1994 1994 1995 1995 1995 1996 1996 19931 1994 1994 1994 1995 1996 1994 1994 1995 1995 1996 1996 Itä-länsi -tieyhteys Durresin sataman lauttaterminaali APEX-globaalilaina Voimansiirto Lentoliikennepalvelut - B Kauttakulkutiet II Berliini - Wien ratayhteys Mero-IKL (D-CZ) -putki Televiestintä 1 - B CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) - A CEZ I (voimalaitoksen parannustyöt) -B Tiet CEske Drahy -ratayhteys II Sko Energo FIN/VW-Skoda sähköntuotannon kombilaitos lämmön ja Viron investointipankin globaalilaina - A-erä Lentoliikennepal vei uiden parantaminen Muugan sataman rahtiterminaali Kaukolämpöjärjestelmän kunnostaminen Viron investointipankin globaalilaina - B-erä -osuuden (Talinna-Narva Rautatiet kunnostaminen) Televiestintä II Globaalilaina kunnallisen rakentamishankkeisiin infrastruktuurin Globaalilaina rahoitussektorille Televiestintä II - B-erä M3 maksullinen moottoritie Globaalilaina 1995 150 miljoonan ecun lainan lisäosa) rahoitussektorille (vuoden 24 5 5 12 30 60 125 100 30 100 100 60 200 55 5 20 15 7 5 16 100 40 150 50 95 40 1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella 23 MAA Latvia Liettua Puola Romania Alle- kirjoitus- vuosi 1993 ' 1996 1996 1996 1994 1995 1995 1996 1996 1996 1996 1996 1994 1994 1994 1994 1995 1995 1996 1996 1996 1994 1994 1995 1995 1995 1996 1996 19972 HANKE Lainan määrä (milj. ecua) MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 31 Latvian investointipankin globaalilaina Latvian investointipankin globaalilaina -B Riian vesi- ja ympäristöhanke Daugavan vesivoimala Vilnan lentokenttä Klaipedan satama Liettuan kehityspankin globaalilaina Kaasun jakelu Liettuan kehityspankin globaalilaina - B Via Baltica Televiestintä (GSM) Rautateiden nykyaikaistaminen Televiestintä II Moottoritiet Varsovan jätevesipuhdistamo Vientikehityspankin globaalilaina Globaalilaina rahoitussektorille Rautatiet III Puolan televiestintä II - B-erä (laajennus ja nykyaikaistaminen) Puolan moottoritiet - B-erä PGNG II - toinen kaasuprojekti ja kunnostaminen Romgaz nykyaikaistaminen Lentoliikennepalvelut - B Televiestintä Lämpö- ja kunnostaminen Constantan sataman kunnostaminen Teiden kunnostaminen II Bukarestin metron nykyaikaistaminen Bukarestin metron nykyaikaistaminen - B-erä energiajärjestelmien 101 853 351 5 5 15 6 10 14 5 10 5 20 15 22 150 125 45 13 100 40 100 100 180 50 16 80 60 35 70 20 20 1 Allekirjoitettu neuvoston päätöksen 93/166/ETY perusteella. 2 Allekirjoitettiin 27. maaliskuuta 1997. 24 MAA Alle- kirjoitus- vuosi HANKE Slovakian tasavalta Lainan määrä (milj. ecua) MAA YHTEEN- SA (milj. ecua) 215 1994 1994 1995 1995 1996 1996 Televiestintä 1 -B Lentoliikennepalvelut Valtion pankki ja globaalilaina II SPP kaasun siirto SPP kaasun siirto - B SE lämpövoimala - kunnostaminen 20 15 50 30 30 70 YHTEENSÄ 3000 3000 25 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin Etelä-Afrikan tasavallalle myöntämien lainojen toteuttamisesta (1995-1996) 26 SISÄLLYS 1. Johdanto 2. 3. 4. Etelä-Afrikalle myönnettävien lainojen valtuutus Järjestelmän toiminnan arviointi Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinointi 27 1. Johdanto Tässä kertomuksessa selvitetään Euroopan investointipankin (EIP) toimintaa Etelä- Afrikassa. Kertomus perustuu 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehtyyn neuvoston päätökseen 95/207/EY (EYVL N:o L 131, 15. 6. 1995), jossa annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan investointipankille Etelä-Afrikassa toteutettavista investointihankkeista aiheutuvien tappioiden varalta. Takaus voi kattaa enintään 300 miljoonan ecun suuruiset lainat, jotka myönnetääri kahden vuoden kuluessa voimaantulopäivästä alkaen. Koska tämä kertomus on ensimmäinen laatuaan, se ulottuu poikkeuksellisesti 31. joulukuuta 1996 asti. 2. Etelä-Afrikalle mvönnettävien lainojen valtuutus Euroopan investointipankki myönsi mainittuna aikana Etelä-Afrikalle kolme yhteensä 101 miljoonan ecun suuruista lainaa, jotka rahoitettiin yhteisön omista varoista. Jäljempänä olevassa taulukossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja (ala, lainan määrä jne. ) allekirjoitetuista lainasopimuksista. 3. Järjestelmän toiminnan arviointi Kaikki edellä mainitut järjestelyt on toteutettu tarkkaan mukautetun rahoitusjärjestelmän avulla. Järjestelyillä on tarkoitus helpottaa neuvoston direktiivien mukaisesti Etelä- Afrikan käynnistämää demokratisoitumista ja myötävaikuttaa maan jälleenrakennus- ja kehitysohjelman onnistumiseen. Esimerkiksi Industrial Development Corporationille (IDC) myönnetyllä joilla edistettiin teollisuutta, maatalousteollisuutta ja matkailuelinkeinoa. Lainat auttoivat luomaan yli 1500 työpaikkaa. lainalla rahoitettiin yhteensä 30 hanketta, Development Bank of Southern Africalle (DBSA) myönnetty laina jakautui 27 kohteeseen, joista suurin osa liittyi veden käsittelyyn ja jätevesien puhdistamiseen. Lainan avulla rahoitettiin näin ollen kiireellisiä hankkeita eri puolilla maata. 28 Taulukko 1. 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen (95/207/EY) nojalla allekirjoitetut EIP:n lainat Sopimus- paiva HANKE 21. 12. 1995 Industrial Development Corporation Lainan maara (milj. ecu a) 15 28. 12. 1995 Development Bank of Southern Africa 22. 5. 1996 ESKOM 30 56 HANKKEEN KUVAUS Lisatiedot ja Globaalilaina, jolla rahoitetaan pieniä keskisuuria tehdasteollisuuden, elintarviketeollisuuden, matkailualan, kuljetusalan kaivosteollisuuden hankkeita ja Globaalilainat vesihuoltoon ja jätevedenpuhdistukseen tarvittavan rahoitusta varten infrastruktuurin Sähkönsiirtoverkon kehittämisen osarahoitus maan alueella ja tehostamisen kolmella Laina on nostettu on 2/3; eri Lainasta nostettu hankkeen osien toteutuminen edistyy tyydyttavasti. YHTEENSÄ 101 4. Etelä-Afrikassa toimivien rahoituslaitosten välinen koordinaatio rahoitus täydentää Euroopan investointipankki toimii tiiviissä yhteistyö^. komission kanssa, ja näiden rahoittaa toisiaan. myöntämä vedenhankintaprojekteja, kun ja taas EEP myöntää puhdistushankkeisiin. Komissio osallistuu ohjelmiin, joista myönnetään takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille ja jotka rahoitetaan liikepankkien kautta. EIP Industrial puolestaan Development Corporationin välityksellä. komissio lainoja veden käsittely- liikepankkien välityksellä ja pk-yrityksiä Esimerkiksi rahoittaa lainoja jatkuvia yhteyksiä Maailmanpankkiin EIP ylläpitää ja keskustelee yksittäisistä hankkeista kansallisten laitosten kanssa, joista esimerkkinä voidaan mainita ranskalainen Societe de Promotion et de la Participation pour la Cooperation Economique (PROPARCO) joilla molemmilla on toimipiste paikan päällä. ja brittiläinen Commonwealth Development Corporation, 29 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Euroopan investointipankin Etelä-Afrikassa toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta 1. Johdanto (1. 1. 1997-30. 6. 1997) Kesäkuun 1 päivänä 1995 tehdyssä neuvoston päätöksessä 95/207/EY (EYVL N:oL131, 15. 6. 1995) annetaan yhteisön takaus Euroopan investointipankille (EIP) Etelä-Afrikassa toteutettavia investointihankkeita varten ohjeellisen kahden vuoden ajaksi myönnetyistä enintään 300 miljoonan ecun suuruisista lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. täysimääräinen Neuvoston päätöksessä edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena olevien allekirjoitettujen lainojen käyttöasteesta kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa 1. tammikuuta ja 30. kesäkuuta 1997 välisen ajan. Edellinen kertomus kattoi 1. uurimikuuta ja 30. kesäkuuta 1996 välisen ajan, ja se toimitettiin neuvostolle 6. joulukuuta 1996 (KOM(96) 688). Vuoden 1996 jälkipuoliskolla ei allekirjoitettu lainoja. 2. EIP:n lainananto tvyseisen jakson aikana 2. 1 Euroopan investointipankin hallintoneuvosto hyväksyi vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana kaksi yhteensä 90 miljoonan ecun suuruista lainaa Etelä-Afrikalle. Lainat rahoitettiin yhteisön omista varoista ja allekirjoitettiin mainitun kauden aikana lukuun ottamatta toisen lainan 15 miljoonan ecun suuruista toista erää. Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty yksityiskohtaisia tietoja lainajärjestelyistä. 2. 2 Euroopan investointipankin valtuutuksensa nojalla allekirjoittamien lainasopimusten arvo oli 30. kesäkuuta 1997 yhteensä 176 miljoonaa ecua. Lisäksi edellä mainittu 15 miljoonan ecun lainasopimus allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 30 1 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston paatöksen (95/207/EY) nojalla 1. 1. - 30. 6. 1997 allekirjoitetut lainat Hankkeen nimi Sopimuspaiva Lainan maara Hankkeen kuvaus (milj. ecua) Central Energy Fund 30. 6. 1997 45 Liikepankki 6. 3. 1997 30 Mossgasin lähellä maakaasuesiintymien hyödyntämiskustannusten. niihin kompressorikoneiden asentamisen osarahoitus olevien ja liittyvien Globaalilaina infrastruktuurihankkeiden rahoittamista varten keskisuurten (D 15 Sama kuin edellä Infrastruktuuria varten myonnetty luottolimiitti Liikepankki Infrastruktuuria varten myonnetty luottolimiitti - B-era YHTEENSA 90 (1) Allekirjoitetaan todennäköisesti lähiaikoina. 31 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTDLLE Euroopan investointipankin Keski- ja Itä-Euroopan maissa (Puola,Unkari, Tsekin tasavalta, Slovakian tasavalta, Romania, Bulgaria, Latvia, Viro, Liettua ja Albania) toteutettaviin hankkeisiin myöntämien lainojen käyttöasteesta (1. 7. 1996-30. 6. 1997) 1. Johdanto Joulukuun 13 päivänä 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/696/EY (EYVL N:oL321, 23. 12. 1993) annetaan yhteisön täysimääräinen takaus Euroopan investointipankille (EIP) Keski- ja Itä-Euroopassa toteutettaviin hankkeisiin enintään yhteensä 3 000 miljoonan ecun suuruisista, ohjeellisesti kolmen vuoden ajaksi myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta. Lainan takauksen enimmäismäärään sisältyvät 15 päivänä maaliskuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/166/ETY hyväksytyt Viroon, Latviaan ja Liettuaan tehtäviä inves- tointeja koskevat määräykset. Neuvoston päätöksessä 93/696/EY edellytetään, että komissio laatii takauksen kohteena olevista allekirjoitetuista lainoista kertomuksen kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa heinäkuun 1. päivän 1996 ja vuosille 1993-1996 myönnettyjen valtuuksien päättymispäivän välisen ajan. Päätöksessä mainitun ohjeellisen kolmen vuoden määräajan umpeuduttua lainananto ei ollut yltänyt myönnetyn takauksen voimassaoloaikaa takauksen vastaamaan enimmäismäärään, jatkettiin 1 artiklan mukaisesti automaattisesti kuudella kuukaudella. investointipankin joten joulukuussa 1996 Euroopan 2. EIP:n lainananto kyseisen jakson aikana 2. 1 Vuoden 1996 toisen puoliskon aikana Euroopan investointipankki allekirjoitti kahdeksassa Keski- ja Itä-Euroopan maassa 18 yhteensä 965 miljoonan ecun arvoista lainaa, jotka rahoitet- tiin yhteisön omista varoista. Euroopan investointipankin allekirjoittamien lainasopimusten arvo 31. joulukuuta 1996 oli yhteensä 2 980 miljoonaa ecua. Neuvoston päätöksen 1 artiklan mukaan, jolla pidennetään takauksen voimassaoloaikaa kuudella kuukaudella, investointipankki allekirjoitti maaliskuussa 1997 viimeisen 20 miljoonan ecun suuruisen lainan, jolloin saavutettiin takauksen 3000 miljoonan ecun enimmäismäärä. täysin hoitanut neuvoston päätökseen 93/696/EY perustuvien lainavaltuuksien mukaiset tehtävänsä. Investointipankki on nyt 2. 2 Luettelo tänä aikana toteutetuista lainajärjestelyistä hankekuvauksineen on jäljempänä olevassa taulukossa. 32 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen (93/696/EY) nojalla 1996/1997 allekirjoitetut lainat MAA HANKKEEN NEVfl SOPIMUS- PÄIVÄ ALBANIA Voimansiirto 15. 11. 1996 UNKARI Globaalilaina kautta rahoitussektorin 15. 12. 1996 LATVIA Riian vesi- ja ympäristölaitos 6. 8. 1996 Daugava Hydropovver Latvian globaalilaina B investointipankki 29. 10. 1996 13. 11. 1996 LEETTUA Via Baltica 12. 8. 1996 Televiestintä (GSM) 4. 11. 1996 Liettuan globaalilaina B kehityspankki 5. 11. 1996 LAINAN MÄÄRÄ (milj. ecua) 12 40 15 20 15 HANKKEEN KUVAUS Energiansiirto- nykyaikaistaminen ja jakeluverkon kunnostus ja Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen niihin ja liittyvillä Vesi- ja nykyaikaistaminen ympäristössä jätevesijärjestelmien Riian kaupungissa kunnostus ja ja sen Kunnostustyöt ja padon turvallisuuden parantaminen Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla sekä ympäristönsuojelu- ja energiansäästöhankkeet toimivien pk-yritysten liittyvillä rahoittaminen niihin ja Via Baltican pohjois-eteläreitin Liettuan osuuksien parantaminen tiettyjen Matkapuhelinjärjestelmän (GSM) ensimmäisen vaiheen rakentaminen ja hoitaminen Teollisuudessa, matkailussa palvelualoilla toimivien pk-yritysten rahoittaminen niihin ja liittyvillä Rautatie 20. 12. 1996 22 Raiteiden uudistaminen, merkinanto- ja viestintäverkon nykyaikaistaminen sekä veturihankinnat 33 MAA HANKKEENNIMI SOPIMUS- PAIVA LAINAN MAARA (milj. ecua) HANKKEEN KUVAUS PUOLA Puolan valtatiet - B-erä 19. 7. 1996 100 PGNG II - maakaasuhankkeen toinen osa Puolan televiestintä II- B-erä 30. 9. 1996 16. 12. 1996 SLOVAKIA SE kunnostaminen SPP maakaasun siirto - B lämpövoimalan 8. 11. 1996 21. 11. 1996 180 100 70 30 Bielanyn muuttaminen moottoritieksi ja Nogawczycen valisen A4-valtatien Wierzchowicen maanalaiseksi varastoksi maakaasukentan muuttaminen Puolan nykyaikaistaminen televiestintaverkon laajentaminen ja Vojany In hiilivoimalan kunnostaminen Slovakian maakaasun kansainvalisen jakeluverkon nykyaikaistaminen ja laajentaminen ja kotimaisen TSEKIN TASAVALTA CEske Drahy -raidehanke, II- linja 4. 12. 1996 200 Varsova-Ostrava-Wien -osuuden nykyaikaistaminen (2- linja) SKO Energo FIN/VW-Skoda yhdistetty lämpö- ja voimalaitos 5. 12. 1996 ROMANIA Teiden kunnostus II Bukarestin nykyaikaistaminen Bukarestin metron nykyaikaistaminen - B-erä l 25. 10. 1996 metron 20. 12. 1996 27. 3. 1997 YHTEENSÄ 1 Allekirjoitettu maaliskuussa 1997 55 70 20 20 985 34 VW/Skodan yhdistetyn uusiminen Mlada Boleslav -kaupungissa lampo- ja voimalaitoksen E81 ja E60 -teiden keskeisten osuuksien kunnostaminen Kaluston viimeistely uusiminen ja verkon infrastruktuurin Sama kuin edella ISSN 1024-4492 KOM(98) 1 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 01 11 Luettelonumero : CB-CO-98-001-FI-C ISBN 92-78-30009-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 5?