eurovoc_concepts:
company law
financial control
financial solvency
group of companies
insurance company

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 28. 01. 1998 KOM(1998) 38 endelig udg. 95/ 0245 (COD) Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV OM SUPPLERENDE TILSYN MED FORSIKRINGSSELSKABER I EN FORSIKRINGSKONCERN (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) i •CF'*:'--'' 1W ' i ^jp-:;;. ',. ! 1 i f eï • J * V, ' ;&. , «•. fi- "i J Ï-Î : ; ;* f. I '!. £$Jn. i -ti* ' •. -i •. «. *. '. »' h- * » •' i • i. !" <t) • !•' *'! ,ftvi •*>& '-: INDLEDNING 1. Den 4. oktober 1995 vedtog Kommissionen et forslag til direktiv om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringskoncern1. Forslaget blev forelagt for Parlamentet og Rådet ved skrivelse den 20. oktober 1995. 2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 334. plenarforsamling den 27. marts 1996 en positiv udtalelse2 om forslaget til direktiv og foreslog visse ændringer. 3. Parlamentet vedtog en lovgivningsmæssig beslutning3 med en udtalelse om Kommissionens forslag til direktiv på plenarmødet den 23. oktober 1997. Parlamentets udtalelse indeholder 24 ændringer, lin stor del af disse ændringer, som vil bidrage til at aiklare og præcisere forslaget, blev accepteret af Kommissionen, nogle luldl ud, andre delvis, enten i overensstemmelse med deres ånd eller med en vis tilpasning af teksten. 4. Der er i det ændrede forslag taget hensyn til udtalelserne fra begge institutioner. BEMÆRKNINGER TIL DE ÆNDRINGER, DER ER INDFØJET I FORSLAGET 5. Artikel 1, litra b) [ny] Der er indføjet en definition af "tredjelandsforsikringsselskab" i teksten for bedre at kunne indarbejde Parlamentets ændring 7 angående definitionen af "blandet forsik- ringsholdingselskab". Denne ændring henviser til tredjelandsforsikringsselskaber, et begreb, der ikke var defineret i det oprindelige forslag, selv om der implicit blev henvist til det i artikel 9, stk. 2. Definitionen vil ligeledes bidrage til en bedre forståelse af bilag I. 6. Artikel I, litra d) og c) |tidligere artikel 1, litra c) og d)| Der er indsat en henvisning til hele artikel I i direktiv 83/349/HØF4 (i det oprinde lige forslag henvistes der kun til stk. 1) i definitionerne af "moderselskab" og "datterselskab" for delvis at tage hensyn til Parlamentets ændring 1 og 2. Denne ændring giver mulighed for, at der i definitionen medtages tilfælde med faktisk bestemmende indflydelse som omhandlet i artikel 1, stk. 2, i direktiv 83/349/EØF. Eftersom anvendelsen af artikel 1, stk. 2, er op til de enkelte medlemsstater, er den sidste sætning i de definitioner, der er indeholdt i det oprindelige forslag, imidlertid bibeholdt for at give de kompetente myndigheder mulighed for at vurdere, hvor der udøves en bestemmende indflydelse. Denne vurdering fra de kompetente myndigheders side anses for nødvendig, således at de på passende måde kan udføre deres tilsynspligter. 1 HIT C. 341 af 19. 12. 1995, s. 16. 2 KIT C 174 af 17. 6. 1996, s. 16. 3 A4-0295/97, referat af plenarmødet den 23. 10. 1997 (PE 262. 699). 4 Syvende selskabsretdirektiv EFT L 193 af 18. 7. 1983, s. 1. 1 7. Artikel 1, litra f) [tidligere artikel 1, litra e)] Der er indsat en henvisning til artikel 17, første punktum, i direktiv 78/660/EØF5 i definitionen af "kapitalinteresser" for at tage delvis hensyn til Parlamentets ændring 3. På denne måde afspejles det kvalitative kriterium "varig tilknytning", som er omhandlet i denne artikel, i definitionen. Det automatiske kriterium med 20%-tærsklen er i teksten. Det er nødvendigt med retssikkerhed omkring et så vigtigt element for at kunne fastslå direktivets anvendelsesområde. imidlertid bibeholdt 8. Artikel 1, litra j) |tidligere artikel 1, litra i)| 1 overensstemmelse med ændring 7 som foreslået af Parlamentet er definitionen af "blandet forsikringsholdingselskab" specificeret ved, at "tredjelandsforsikrings- selskaber" og "genforsikringsselskaber" specifikt undtages fra anvendelsesområdet. 9. Artikel 6 Som foreslået af Parlamentet (ændring 10) er der foretaget ændringer i stk. 1 i denne artikel for at sikre, at der kun gives direkte adgang til oplysninger vedrørende et selskab i koncernen, når sådanne oplysninger ikke meddeles af det forsikrings selskab, der er underlagt supplerende tilsyn. Der er også foretaget mindre redaktio nelle ændringer i dette stykke for at undgå unødig gentagelse. I stk. 3 i denne artikel er der indføjet en henvisning til stk. 1 for at rette op på en forglemmelse i det oprindelige forslag. 10. Artikel 9, stk. 1 Teksten er ændret for at tage hensyn til Parlamentets ændring 11. 11. Artikel 11 I stk. 1 i denne artikel er direktivets gennemførelsesdato ændret af hensyn til den forventede tidsplan. Der er indføjet et nyt stk. 2 for at specificere det første regn skabsår, hvor det supplerende tilsyn, der er omhandlet i direktivet, første gang skal finde anvendelse. Som ønsket af Parlamentet (ændring 12) er der indsat et nyt stk. 6, hvorefter Kommissionen skal forelægge en rapport for Forsikringskomitéen om gennem førelsen af direktivet og eventuelt om nødvendigheden af en yderligere harmonise ring på dette område. Fristen for udarbejdelse af denne rapport er fem år. Efter høring af de nationale eksperter er denne frist blevet anset for at være mere hensigtsmæssig, når der skal foretages en ordentlig vurdering af, hvordan den tilsynsmekanisme, der er omhandlet i direktivet, fungerer. 5 Fjerde selskabsretdirektiv: EFT L 222 af 14. 8. 1978, s. 11. 2 12. Bilag I, punkt I, «ilsiiil A Der er indføjet henvisninger til første skade- og livsforsikringsdirektiv for at tage hensyn til Parlamentets ændring 13. De henvisninger til tredje skades- og livsforsikringsdirektiv, som Parlamentet også ønskede, er ikke medtaget, idet det i overensstemmelse med de sædvanlige regler for udformning af retsinstrumenter i Fællesskabet er tilstrækkeligt med en henvisning til det oprindelige direktiv, når en henvisning til ændringsdirektivet allerede er indeholdt i betragtningerne eller i andre dele af teksten. 13. Bilag I, punkt 1, afsnit C [tidligere anden del af punkt 1, afsnit B] forsikringsselskab, Der er foretaget ændringer i dette punkt for delvis at tage hensyn til Parlamentets ændring 14, og disse er inkorporeret i el særskilt afsnit under "C" Hlementcr, der blev fuldstændig udelukke! fra beregningen i overensstemmelse med del oprindelige forslag, accepteres nu uden nogen begrænsning, når de angår det korrigerede deltagende tilknyttede solvenssitualion til at dække forsikringsselskaber, solvensmargenkravet i det tilknyttede selskab. Desuden må anerkendelse af disse elementer være forenelig med fjernelsen af dobbeltgearing af kapitalen: i begyndelsen af det nye afsnit C er der derfor indføjet en sætning, hvori der henvises til afsnit B. foretages. De accepteres også, når de angår så vidt som de er anerkendt beregningen hvor den for af Andre elementer, som Parlamentet ønskede at fa medtaget, er ikke nævnt i dette afsnit, idet de enten allerede er med i de generelle henvisninger, der er indeholdt i punkt 1, afsnit A, i bilag I, eller de anerkendes ikke i henhold til forsikringsdirekti- verne til dækning af solvensmargenkravet. 14. Bilag I, punkt 1, afsnit D (tidligere punkt 1, afsnit C] Ordlyden i delte afsnit er ændret som ønsket af Parlamentet (ændring 15). Defini tionen af "forholdsmæssig ånder1 (en fodnote i del oprindelige forslag) er indsat i hovedteksten. For at præcisere det oprindelige forslag henvises der eksplicit til de forskellige beregningsmetoder, der er fastsat i bilag I. 15. Bilag I, punkt 1, afsnit E [tidligere punkt 1, afsnit D] Der er indsat en henvisning til direktivet om forsikringsselskabers regnskaber (direktiv 91/674/EØF6) for at tage hensyn til ændring 16 som ønsket af Parlamentet. 16. Bilag I, punkt 2. 1 Ordlyden i sidste afsnit i dette punkt er ændret som ønsket af Parlamentet (ændring 17). Den undtagelsesmulighed, der er omhandlet i det oprindelige forslag, HF! I. 374 af 3 1. 12. 1991,:s. 7. når der besiddes kapitalinteresser inden for en medlemsstat, er udvidet til også at gælde for tilfælde, hvor det deltagende selskab i forsikringsselskabet har sit hjemsted i en anden medlemsstat. Anvendelsen af undtagelsesmuligheden i grænseoverskridende situationer er imidlertid gjort betinget af, at de pågældende kompetente myndigheder er nået til enighed, med henblik på at sikre, at tilsynet er effektivt. Der er også foretaget visse redaktionelle ændringer med det formål at lette forståelsen af dette punkt. 17. Bilag I, punkt 2. 3 Som ønsket af Parlamentet (ændring 18 og 19) anerkendes et forsikringsholding- selskabs eksterne midler, der ikke hidrører fra koncernen. For at undgå, at enhver form for gæld i et forsikringsholdingselskab automatisk betragtes som svarende til egenkapital, er det fastsat, at gælden skal opfylde samme betingelser som i første skades- og livsforsikringsdirektiv (som ændret ved tredje skades- og livsforsik- ringsdirektiv) vedrørende underordnet lånekapital, kumulative præferenceaktier, andre værdipapirer uden fast forfaldsdato og andre instrumenter. 18. Bilag I, punkt 3 I fortsættelse af ændring 27, som blev ønsket af Parlamentet, er den nøjagtige behandling af tilknyttede tredjelandsforsikringsselskaber, som var implicit i bilag I i det oprindelige forslag, blevet specificeret. I princippet bør EU's solvensmargen- regler, der gælder for det deltagende forsikringsselskab, også anvendes i relation til tilknyttede forsikringsselskaber med henblik på at vurdere den korrigerede solvens situation i del deltagende selskab. Når et tilknyttet forsikringsselskab har sil hjem sted i et tredjeland, hvor der håndhæves et solvensmargenkrav svarende til EU's, kan dette krav imidlertid anerkendes i forbindelse med beregningen. 19. Bilag I, punkt 4 Dette punkt udgår i overensstemmelse med Parlamentets ændring 21. 20. Bilag II, punkt 2. 1 og 2. 2 Der er foretaget ændringer i disse punkter for at tage hensyn til ændring 23 og 24 som ønsket af Parlamentet. Der gælder samme bemærkninger som for punkt 2. 3 i bilag I (punkt 17 i denne begrundelse). Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om supplerende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringskoncern OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG EUROPA-PARLAMENTET OO RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR- EUROPA-PARLAMENTET OO RÅDET FOR DEN EUROPÆISK!- UNION HAR- UÆNDRET UÆNDRET til under henvisning til traktaten om opret telse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 57, stk. 2, under henvisning Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, i overensstemmelse med fremgangs måden i traktatens artikel 189 B, og ud fra følgende betragtninger: forslag fra Rådets direktiv (73/239/EØF) af 24. juli 1973 om samordning af de administra tivt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsik ringsvirksomhed bortset fra livsforsik ring1, senest ændret ved Europa-Parla mentets og Rådets direktiv 95/26/EF2, og Rådets direktiv 79/267/EØF af 5. marts 1979 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af livsforsikringsvirksomhed3, direkte senest ændret ved direktiv 95/26/EF, pålægger forsikringsselskaber at råde over en solvensmargen; OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRE'I lov direktiv skadesforsikringsdirektiv)4 92/96/EØF ifølge Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af de administrativt eller ved fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte bortset forsikringsvirksomhed fra livsforsikring og om ændring af direktiv 73/239/EØF og 88/357/EØF og (tredje Rådets af 10. november 1992 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte livslbrsikringsvirksomhed og om ændring af direktiv 79/267/EØF og livsforsik- direktiv 90/619/EØF (tredje ringsdirekliv)<i er adgang til og udøvelse af forsikringsvirksomhed betinget af en enkelt administrativ tilladelse udstedt af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forsikringsselskabet har sit hjemsted; med denne tilladelse kan selskabet påbegynde sin virksomhed overalt i Fællesskabet i henhold til enten reglerne om fri etableringsret eller reglerne om fri udveksling af tjeneste ydelser; det påhviler de kompetente myndigheder i hjemlandet at føre tilsyn med forsikringsselskabets økonomiske soliditet, navnlig dets solvens; UÆNDRE'I forsikringsselskaber foranstaltninger vedrorende supplerende i en tilsyn med for koncern skulle gøre del muligt tilsynsmyndighederne for et moder forsikringsselskab at danne sig et mere pålideligt billede af dette forsikrings selskabs finansielle situation; supple rende tilsyn bør også omfatte visse virk somheder, der ikke for nærværende er under tilsyn i henhold til fællesskabs direktiver; dette direktiv indebærer på ingen måde, at medlemsstaterne har pligt til at udøve en tilsynsfunktion i forhold til det enkelte selskab; OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET på ét enkelt forsikringsmarked konkur- rerer forsikringsselskaberne direkte med hinanden, og de regler, der gælder for kapitalkravene, skal derfor være ens artede; med henblik herpå må kriterierne for supplerende tilsyn ikke fastlægges af de nationale myndigheder alene; Fælles skabets interesser varetages således bedst ved vedtagelse af fælles kriterier, idet delle vil forhindre konkurrence fordrejning og samtidig styrke forsik ringssystemet i Faillesskabet; det er nødvendigt at fjerne visse forskelle i lovgivning med medlemsstaternes hensyn til de tilsynsregier, der gælder for forsikringsselskaber i en koncern; det er nødvendigt at beregne en korri- geret solvenssituation for forsikrings selskaber forskellige i en koncern; metoder anvendes af visse myndigheder inden for Fællesskabet til at vurdere de finansielle virkninger for et forsikrings selskab, der tilhører en koncern; det er i princippet godkendt, at disse forskellige tilsynsmæssigt har samme metoder gyldighed; den valgte fremgangsmåde består i at gennemføre en harmonisering på de vigtigste punkter og i det omfang, det er nødvendigt og tilstrækkeligt for at nå frem til en gensidig anerkendelse af tilsynsmæssige kontrolsystemer på dette område; i nærværende visse bestemmelser fastsætter minimumsnormer; direktiv hjemlandet kan foreskrive strengere regler for de forsikringsselskaber, der har fået meddelt tilladelse af dets egne kompetente myndigheder; andet forsikringsselskabs dette direktiv vedrører kun tilfælde, hvor et forsikringsselskab helt eller delvis er i et eller holdingselskabs besiddelse; de kompe tente myndigheders tilsyn med forsik ringsselskaber på et individuelt grundlag forbliver dog et grundlæggende princip for forsikringstilsyn; OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET de kompetente myndigheder skal mindst have mulighed for at indhente de oplys ninger fra samtlige virksomheder inden for en koncern, der er nødvendige for udøvelsen af deres hverv; der bør etab leres et samarbejde mellem de myndig heder, der er ansvarlige for tilsyn med forsikringsselskaber, såvel som mellem de myndigheder, der er ansvarlige for tilsyn med de forskellige finansielle sektorer; visse typer af koncerninterne transak- tioner kan påvirke et forsikringsselskabs situation; de kompetente finansielle myndigheder bør afgøre, om koncern interne transaktioner principielt sker på normale markedsvilkår; anvendelsen af dette generelle princip indebærer ikke, at koncerninterne transaktioner, der sker på alle vilkår, omstændigheder er forbudt; del er derfor kompetente ønskeligt, myndigheder sådanne transaktioner; de kontrollerer under andre at dette direktiv skal især sikre en ensartet anvendelse inden for hele Fællesskabet af tilsynsmæssige regler, der er fastsat ved anden fællesskabslovgivning, og lette af forsikringsvirksomhed; anvendelsen af dette direktiv bør især have til formål at beskytte forsikringstagernes interesser; adgangen udøvelse til tilpasninger lovgivning anvendelsen af dette direktiv forud- foretages en række sætter, at der af visse komplicerede medlemsstaters inden for tilsyn, selskabsret og beskatning, og disse tilpasninger gør det derfor beret tiget, i forbindelse med definitionen af kapital interesser i en anden virksomhed anvender et niveau på 25% af kapitalen eller stemmerettighederne indtil senest den 1. juli 2001 - disse medlemsstater at OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel I Definitioner I dette direktiv forstås ved: el "forsikringsselskab": selskab, a) som har administrativ officiel tilladelse i overensstemmelse med i direktiv 73/239/EØF eller artikel 6 i direktiv 79/267/EØF artikel 6 b) "genforsikringsselskab": et selskab som kun accepterer risici, der afgives af et eller et andel genforsikringsselskab, der er etableret i Fællesskabet eller i et tredjeland forsikringsselskab "moderselskab": c) en modervirk somhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets direktiv 83/349/EØF6 samt efter enhver de der virksomhed, opfattelse kompetente myndigheders faktisk bestemmende udøver indflydelse over en anden virksomhed en en "datterselskab": d) dattervirk somhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i direktiv 83/349/EØF samt enhver virk somhed over hvilken et moderselskab de kompetente myndigheders efter opfattelse faktisk udøver en bestem mende indflydelse; ethvert datterselskab af et datterselskab betragtes ligeledes som et datterselskab af det moder selskab, som står i spidsen for disse selskaber Artikel 1 UÆNDRET UÆNDRET b) "tredjelandsforsikringsselskab": et selskab, som, hvis det havde sit registre i Fællesskabet, skulle rede hjemsted have tilladelse i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 73/239/EØF eller artikel 6 i direktiv 79/267/EØF c) "genforsikringsselskab": et selskab, som kun accepterer risici, der afgives af el forsikringsselskab eller et andet gen i forsikringsselskab, der er etableret Fællesskabet eller i et tredjeland direktiv 83/349/EØF6 virksomhed, d) "moderselskab": somhed som defineret Rådets enhver der kompetente myndigheders faktisk udøver indflydelse på en anden virksomhed en modervirk i artikel 1 i samt efter de opfattelse bestemmende en som defineret e) "datterselskab": en i dattervirksomhed artikel 1 i direktiv 83/349/EØF samt enhver virksomhed, på hvilken et kompetente efter moderselskab myndigheders opfattelse faktisk udøver indflydelse. Ethvert en bestemmende datterselskab datterselskab af betragtes ligeledes som et datterselskab af det moderselskab, som står i spidsen for disse selskaber de el "kapitalinteresser": det forhold, at e) der direkte eller indirekte besiddes 20% eller mere af stemmerettighederne eller kapitalen i en virksomhed "kapitalinteresser": kapitalinteresser f) i henhold til artikel 17, første punktum, i direktiv 78/660/EØF7 eller det forhold, at der direkte eller indirekte besiddes 20% eller mere af stemmerettighederne eller af kapitalen i en virksomhed OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG selskab": "deltagende I) virk somhed, som enten er et moderselskab eller en virksomhed, der besidder en kapitalinteresse en selskab": g) "deltagende virk somhed, som enten er et moderselskab eller en virksomhed, der besidder en kapitalinteresse en g) "tilknyttet selskab": enten el daller- selskab eller enhver anden virksomhed, hvori der besiddes en kapitalinteresse h) "tilknyttet selskab": enten et datter selskab eller enhver anden virksomhed, hvori der besiddes en kapitalinteresse "forsikringsholdingselskab": h) en virksomhed, der ikke er et forsikrings selskab, og hvis datterselskaber udeluk kende eller primært er forsikrings- eller genforsikringsselskaber, hvoraf mindst ét er et forsikringsselskab ; "blandet i) et forsikringsholdingselskab" : ikke er et forsik moderselskab, der ringsholdingselskab eller et forsikrings selskab, og som blandt sine dattersel ét tæller skaber forsikringsselskab mindst j) de "kompetente myndigheder": nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med forsikringsselskaber. "forsikringsholdingselskab": i) en virksomhed, der ikke er et forsikrings selskab, og hvis datterselskaber udeluk kende eller hovedsagelig er forsikrings- eller genforsikringsselskaber, hvoraf mindst ét er et forsikringsselskab j) "blandet forsikringsholdingselskab": et moderselskab, bortset fra et forsik tredjelandsforsikrings- ringsselskab, et selskab, et gcnforsikringsselskab eller et forsikringsholdingselskab, hvoraf mindst ét af dets datterselskaber er et forsikringsselskab k) "kompetente myndigheder": de nationale myndigheder, der ved lov eller anden forskrift er bemyndiget til at føre tilsyn med forsikringsselskaber. Artikel 2 Anvendelsesområde Artikel 2 Anvendelsesområde forbehold af bestemmelserne Med i artikel 3 finder dette direktiv anvendelse på forsikringsselskaber, der har deres registrerede hjemsted inden for Fælles skabet. UÆNDRET Artikel 3 Supplerende tilsyn med forsikrings selskaber i en koncern Artikel 3 Supplerende tilsyn med forsikrings selskaber i en koncern forsikringsselskaber, 1. Foruden de bestemmelser i direktiv 73/239/EØF og direktiv 79/267/EØF, hvori der fastsættes regler for tilsynet med fastsætter tilsynet med et medlemsstaterne, at forsikringsselskab, som er et deltagende selskab under mindst ét forsikrings selskab eller genforsikringsselskab, skal suppleres i det omfang og på den måde, der er foreskrevet i artikel 5, 6, 8 og 9. UÆNDRET 10 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET forsikringsselskab, hvis 2. Ethvert moderselskab er el forsikringsholding selskab, der har sil hjemsted i fælles skabet, skal underlægges supplerende tilsyn i det omfang og på den måde, der er foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt artikel 6, 8 og 10. forsikringsselskab, 3. Ethvert hvis moderselskab er et blandet forsikrings- holdingselskab, der har sit hjemsted i Fællesskabet, skal underlægges supple rende tilsyn i det omfang og på den måde, der er foreskrevet i artikel 5, stk. 2, samt artikel 6 og 8. 4. Udøvelsen af supplerende tilsyn i overensstemmelse med denne artikel indebærer på ingen måde, at de kompe tente myndigheder har pligt til at udøve en til det i forhold enkelte forsikringsholdingselskab, blandede forsikringsholdingselskab eller genforsikringsselskab. tilsynsfunktion 11 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET 5. Medlemsstaterne eller de kompe- tente myndigheder, der har til opgave at udøve det supplerende tilsyn, kan i de nedenfor anførte tilfælde undlade at medtage et forsikringsselskab eller en anden virksomhed, der er et datter selskab, eller i hvilket der besiddes kapi talinteresser, under det supplerende tilsyn: når den pågældende virksomhed er beliggende i et tredjeland, hvor der fore ligger retlige hindringer for overførsel af de nødvendige oplysninger når den pågældende virksomhed efter de kompetente myndigheders opfattelse kun er af ringe betydning set forsikrings- ud selskabstilsynet, eller formålene med fra det når de kompetente myndigheder finder, at det under hensyn til formålene med forsikrings- supplerende selskabstilsyn ville være uhensigtsmæs sigt eller vildledende at medtage den finansielle pågældende virksomheds situation ved beregningen af den korrigerede solvenssituation. Artikel 4 1 )e for det supplerende tilsyn kompe tente myndigheder Artikel 4 De fordel supplerende tilsyn kompe tente myndigheder 1. Det i artikel 3 omhandlede tilsyn udøves af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har meddelt forsikringsselskabet den i artikel 6 i direktiv 73/239/EØF eller artikel 6 i direktiv omhandlede tilladelse. 79/267/EØF 2. Hvis der i en medlemsstat er mere end én myndighed, der er beføjet til at udøve tilsyn med forsikringsselskaber træffer og denne medlemsstat fornødne foranstaltninger til etablering af en samordning mellem disse. genforsikringsselskaber, de UÆNDRET UÆNDRET 12 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG Artikel 5 Oplysningernes tilgængelighed og kvalitet Artikel 5 Oplysningernes tilgængelighed og kvalitet UÆNDRET UÆNDRET pålægger i el eller 1. Medlemsstaterne de kompetente myndigheder at kræve, at der i ethvert forsikringsselskab, der er et deltagende selskab eller el tilknyttet forsikrings selskab selskaber, forsikringsholdingselskaber eller genforsikringsselskabcr, er fyldest gørende interne kontrolprocedurer for fremlæggelse af de data og oplysninger, der er relevante for udøvelsen af tilsyn i overensstemmelse med dette direktiv. liere træffer de 2. Medlemsstaterne nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der ikke foreligger retlige hindringer for, at de virksomheder, der er underlagt det i artikel 3 omhandlede tilsyn, og deres tilknyttede selskaber og delta gende selskaber indbyrdes udveksler oplysninger, der er relevante for udøvel sen af tilsyn i overensstemmelse med dette direktiv. Artikel 6 Adgang til oplysninger Artikel 6 Adgang til oplysninger 1. Medlemsstaterne fastsætter, at deres kompetente myndigheder, der er ansvar lige for udøvelse af det i artikel 3 omhandlede tilsyn, skal have adgang til alle oplysninger, som er relevante for tilsynet med et forsikringsselskab med tilknyttede deltagende selskaber, er selskaber tilknyttet i forsikringsselskabet. De kompetente myndigheder kan selv henvende sig direkte til de pågældende virksomheder med henblik på at sikre, at de ønskede oplysninger meddeles, eller de kan modtage sådanne oplysninger gennem forsikringsselskabet. selskaber, der selskaber eller deltagende 1. Medlemsstaterne fastsætter, at deres kompetente myndigheder, der er ansvar lige for udøvelsen af det i artikel 3 omhandlede supplerende tilsyn, skal have adgang til alle oplysninger, som er relevante for tilsynet med et forsikrings selskab, der er underlagt et sådant supplerende tilsyn. De kompetente myndigheder må kun henvende sig direkte til de berørte virksomheder for at sikre, at de nødvendige oplysninger meddeles, når forsikringsselskabet er blevet anmodet om sådanne oplysninger og ikke har stillet dem til rådighed. 13 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG 2. Medlemsstaterne sørger for, at deres kompetente myndigheder for deres område selv eller ved personer, de bemyndiger hertil, på sledel kan kontrol lere de oplysninger, der er modtaget i henhold til stk. 1. inden 3. Ønsker de kompetente myndigheder i en medlemsstat i forbindelse med anvendelsen af stk. 2 i bestemte tilfælde at kontrollere oplysninger om et forsik ringsselskab, der er beliggende i en anden medlemsstat, anmoder de de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om, at denne kontrol finder sted. De myndigheder, som modtager anmodningen, skal inden for rammerne af deres beføjelser efterkomme denne enten ved selv at foretage kontrollen eller ved at tillade, at de myndigheder, der har fremsat anmodningen, foretager kontrollen, eller ved at lade en revisor eller anden sagkyndig foretage denne. UÆNDREI 3. Ønsker de kompetente myndigheder i en medlemsstat i forbindelse med anvendelsen af stk. 1 og 2 i bestemte tilfælde at kontrollere oplysninger om et selskab, der er beliggende i en anden medlemsstat, anmoder de de kompetente myndigheder i den anden medlemsstat om at lade denne kontrol foretage. De myndigheder, som modtager anmod ningen, skal inden for rammerne af efterkomme deres denne enten ved foretage kontrollen eller ved at tillade, at de myndigheder, fremsat der anmodningen, foretager kontrollen, eller ved at lade en revisor eller anden sagkyndig foretage denne. beføjelser selv at har Artikel 7 Samarbejde mellem de kompetente myndigheder Artikel 7 Samarbejde mellem de kompetente myndigheder i forsikringsselskaber, der 1. Når direkte eller indirekte er knyttet til hinanden eller har et fælles deltagende selskab, er etableret forskellige skal de kompetente medlemsstater, forskellige i myndigheder medlemsstater de alle udveksle oplysninger, der er relevante for at muliggøre eller lette udøvelsen af tilsynet inden for rammerne af dette direktiv. de UÆNDRET 14 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG 2. Hvis et forsikringsselskab og et kreditinstitut, som defineret i direktiv 77/780/EØF7, eller et investerings i direktiv som defineret selskab, 93/22/EØF8, direkte eller indirekte er knyttet til hinanden eller har et fælles deltagende selskab, etableres der et snævert samarbejde mellem de kompe tente myndigheder og de myndigheder, der varetager det offentlige tilsyn med sådanne andre foretagender. Uden at dette i øvrigt berører deres respektive beføjelser, udveksler disse myndigheder alle sådanne oplysninger, der kan lette udøvelsen af deres hverv, især i forbin delse med dette direktiv. der enhver indhentes udveksling i 3. Oplysninger, til dette direktiv, herunder henhold af navnlig oplysninger kompetente mellem myndigheder i henhold til dette direktiv, er undergivet tjenstlig tavshedspligt, jf. artikel 16 i direktiv 92/49/EØF og artikel 15 i direktiv 92/96/EØF. 2. Hvis et forsikringsselskab enten direkte eller indirekte er tilknyttet enten et kreditinstitut som defineret i Rådets direktiv 77/780/EØF8 eller et investe ringsselskab som defineret i Rådets direktiv 93/22/EØF9 eller har et fælles deltagende selskab hermed, etableres der et snævert samarbejde mellem de kompetente myndigheder og de myndig heder, der varetager det offentlige tilsyn med sådanne andre selskaber. Uden at dette i øvrigt berører deres respektive beføjelser, udveksler disse myndigheder alle sådanne oplysninger, der kan lette udøvelsen af deres hverv, især i forbin delse med dette direktiv. UÆNDRET 15 ÆNDRET FORSLAG Artikel 8 Koncerninterne transaktioner UÆNDRET OPRINDELIGT FORSLAG Artikel 8 Koncerninterne transaktioner 1. Med henblik på at fastslå, om trans aktioner principielt sker på normale markedsvilkår, pålægger medlemssta terne de kompetente myndigheder at kontrollere: a) de i stk. 2 nævnte mellem et forsikringsselskab og: transaktioner et selskab, der er tilknyttet forsik i. ringsselskabet ii. et deltagende selskab under forsik ringsselskabet iii. et selskab, der er tilknyttet et delta gende forsikrings selskabet. selskab under b) de i stk. 2 nævnte transaktioner mellem forsikringsselskabet og en fysisk person, der besidder en kapitalinteresse i: forsikringsselskabet eller et af dets i. tilknyttede selskaber ii. et deltagende selskab under forsik ringsselskabet iii. et selskab, der er tilknyttet el delta forsikrings gende selskabet. selskab under 2. Medlemsstaterne kræver, at et forsikringsselskab mindst én gang årligt indberetter de i stk. 1 nævnte transak tioner til de kompetente myndigheder, især vedrørende vigtige: lån garantier og andre off-balance sheet transaktioner elementer der kan medregnes i solvensmargenen investeringer. UÆNDRET 16 OPRINDELIGT FORSLAG Artikel 9 Korrigeret solvenskrav 1. Med forbehold af artikel 3, stk. I, fastsætter medlemsstaterne, at der skal foretages en korrigeret solvensberegning i overensstemmelse med bilag I. 2. 1 den i bilag 1 nævnte beregning medtages et tilknyttet selskab eller et deltagende selskab, der har sit registre rede hjemsted i et tredjeland, og som er: et foretagende, der skulle have en tilladelse i overensstemmelse med artikel 6 i direktiv 73/239/EØF eller artikel 6 i direktiv 79/267/EØF, hvis det var etableret i Fællesskabet, eller et genforsikringsselskab, eller et forsikringsholdingselskab. 3. Er den korrigerede solvenssituation negativ, træffer de kompetente myndig heder passende foranstaltninger over for det relevante forsikringsselskab. ÆNDRET FORSLAG Artikel 9 Korrigeret solvenskrav I de I. i artikel 3, stk. I, nævnte tilfælde fastsætter medlemsstaterne, at der skal foretages en korrigeret solvens beregning i overensstemmelse med bilag I. UÆNDRET UÆNDRET Artikel 10 Forsikringsholdingselskaber Artikel 10 Forsikringsholdingselskaber 1. I det i artikel 3, stk. 2, omhandlede tilfælde kræver medlemsstaterne, at der anvendes en af de supplerende tilsyns- metoder i overensstemmelse med bilag II. I det i artikel 3, stk. 2, omhandlede 2. tilfælde skal alle selskaber, der er tilknyttet det i artikel 9, slk. 2, nævnte forsikringsholdingselskab, medtages i beregningen. 3. Hvis de kompetente myndigheder i et herefter skønner, at solvensen tilknyttet forsikringsselskab, der er forsikringsholdingselskabet, er kritisk, træffer de passende foranstaltninger over for dette forsikringsselskab. UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET 17 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG Artikel 11 Gennemførelse Artikel 11 Gennemførelse love og vedtager de 1. Medlemsstaterne administrative nødvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 1997. Disse bestemmelser træder i kraft senest den 1. juli 1997. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen herom. love og vedtager de 1. Medlemsstaterne administrative nødvendige bestemmelser for at efterkomme dette inden den 1. januar 1999. direktiv Medlemsstaterne straks underretter Kommissionen herom. for, sørger at 2. Medlemsstaterne i stk. 1 første gang bestemmelserne linder anveiulel. se på tilsynet med regn skaber for det regnskabsår, der begynder den 1. januar 2000 eller i løbet af dette kalenderår. 2. Medlemsstaterne kan beslutte at anvende et niveau på 25% i forbindelse med definitionen af "kapitalinteresser" indtil den 1. juli 2001. 3. Medlemsstaterne kan beslutte at anvende et niveau på 25% i forbindelse med definitionen af "kapitalinteresser" indtil den 1. juli 2001. 3. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 omhandlede bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, ved eller skal ledsages af en sådan offentliggørelsen for henvisning. De nærmere denne af medlemsstaterne. regler fastsættes henvisning de 4. Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 omhandlede bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, ved eller skal ledsages af en sådan offentliggørelsen for henvisning. De nærmere denne af medlemsstaterne. regler fastsættes henvisning de meddeler 4. Medlemsstaterne Kommissionen teksten til de vigtigste nationale de retsforskrifter, udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. som meddeler 5. Medlemsstaterne Kommissionen teksten til de vigtigste nationale de retsforskrifter, udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. som fristen 6. Senest for fem år efter gennemførelsen af dette direktiv fore lægger Kommissionen Forsikrings- komitéen en rapport om dets gennemfø relse og i givet fald om behovet for en yderligere harmonisering af det supple rende tilsyn med forsikringsselskaber i en forsikringskoncern. Artikel 12 Ikrafttrædelse Artikel 12 Ikrafttrædelse Dette direktiv træder i kraft på tyvende- dagen efter offentliggørelsen i De Euro pæiske Fællesskabers Tidende. UÆNDRET OPRINDELIGT FORSLAG A'NDRET FORSLAG Artikel 13 A^hessajer Artikel 13 Adressater Delle direktiv er rettet til medlemssta terne. UÆNDRE EITL 228 af 16. 8. 1973, s. 3. EFTL 168 af 18. 7. 1995, s. 7. EPI* L 63 af 13. 3. 1979, s. I. EFTL 228 af 11. 8. 1992, s. I. EFT L 360 af 9. 12. 1992, s. 1. EFTL 193 af 18. 7. 1983, s. 1. EFT L 322 af 17. 12. 1977, s. 30. EFTL 141 af 11. 6. 1993, s. 27. EFTL 228 af 16. 8. 1973, s. 3. EFTL 168 af 18. 7. 1995, s. 7. EFTL 63 af 13. 3. 1979, s. 1. EFTL 228 af 11. 8. 1992, s. 1. EFTL 360 af 9. 12. 1992, s. 1. EFTL 193 af 18. 7. 1983, s. 1. EFTL 222 af 14. 8. 1978, s. 11. EFTL 322 af 17. 12. 1977, s. 30. EFTL 141 af 11. 6. 1993, s. 27. 19 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG BILAG 1 BILAG I BEREGNING AF DEN KORRIGE REDE SOLVENSSITUATION BEREGNING AF DEN KORRIGE REDE SOLVENSSITUATION 1. Valg af beregningsmetode og generelle principper 1. Valg af beregningsmetode og generelle principper forsikringsselskaber, A. En eller flere af de nedenfor beskrevne metoder anvendes til bereg ning af den korrigerede solvenssituation for er omhandlet i artikel 3, stk. 1. Til dette formål skal elementer, der kan indgå i solvensmargenen, justeres og sammen holdes korrigeret med solvcnsmargen. der en hvilken B. Uanset skal anvendes, elementer, der solvensmargenen, af beregningen solvenssituation. metode der koncerninterne i indgå ved korrigerede kan elimineres den Til dette formål skal der - såfremt dette ikke allerede er fastsat i metoderne - ved ikke beregningen af de elementer, der kan indgå i den korrigerede solvenssituation: medtages følgende i) alle elementer, der kan indgå i solvensmargenen for det forsikrings selskab, hvis korrigerede solvenssitua tion beregnes, og som i sidste instans er indbetalt af et selskab, der er tilknyttet dette forsikringsselskab, eller et selskab, der er tilknyttet et delta forsikrings under selskab gende selskabet, og der forsikringsselskaber, A. En eller flere af de nedenfor beskrevne metoder anvendes til bereg ning af den korrigerede solvenssituation for er omhandlet i artikel 3, stk. 1. Til dette formål skal clementer, der kan indgå i den i direktiv 73/239/EØF eller i artikel 18 i direktiv 79/267/EØF solvens margen, justeres og sammenholdes med en korrigeret solvensmargen. i artikel 16, stk. 1, omhandlede UÆNDRET UÆNDRET UÆNDRET 20 OPRINDELIGT FOKSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET det eller ii) alle elementer, der kan indgå i solvensmargenen for et tilknyttet forsik ringsselskab teoretiske solvenskrav for et tilknyttet genforsik ringsselskab under et deltagende forsik ringsselskab, hvis korrigerede solvens situation beregnes, og som er indbetalt af det deltagende forsikringsselskab selskaber, der er tilknyttet det delta gende forsikringsselskab el selskab, iler er tilknytte! et della gende selskab under det dellagende forsikringsselskab, korrigerede hvis solvenssituation beregnes. Under anvendelse af samme regler mutatis mutandis skal der heller ikke medtages følgende ved beregningen: alle tegnede, men ikke indbetalte kapitalandele overskudsreserver og fremtidige overskud i livsforsikringsselskaber. C. Med forbehold af bestemmelserne i afsnit B i dette bilag må tegnede, men ikke indbetalte kapita landele i et tilknyttet forsikringsselskab under det forsikringsselskab, for hvilket den solvenssituation beregnes, og korrigerede overskudsreserver og fremtidige overskud i et tilknyttet livsforsikrings selskab under det forsikringsselskab, for hvilkel den korrigerede solvenssitualion beregnes indgå i beregningen, hvis de kun anvendes til dækning af kravet til solvensmargenen tilknyttede selskab. for det 21 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG C. Med undtagelse af beregningen af et solvensunderskud i et datterselskab skal denne beregning ske på et forholdsmæs sigt grundlag1 under hensyntagen til de relevante procentsatser for de indirekte linteresser. D. De kompetente myndigheder skal sørge for, at den korrigerede solvens situation beregnes med samme hyppig hed som solvensmargenen for forsik til direktiv ringsselskaber i henhold 73/239/EØF og 79/267/EØF. Værdien af aktiverne og passiverne skal opgøres i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF og 79/267/EØF som ændret ved direktiv 92/49/EØF og 92/96/EØF. I). Ved beregningen af den korrigerede solvens for et forsikringsselskab skal der tages hensyn til den forholdsmæssige andel, som det relevante deltagende selskab besidder i de pågældende tilknyttede selskaber. Ved forholdsmæssig andel forstås enten - i forbindelse med metode 1 eller 2 - den del af den tegnede kapital, der direkte eller indirekte ejes af det rele vante deltagende selskab, eller - i forbin delse med metode 3 - de procentsatser, der anvendes ved opstillingen af koncernregnskabet. Uanset hvilken metode der anvendes, skal der - når del tilknyttede selskab er et datterselskab og har et solvensunder skud - tages hensyn til datterselskabets solvcnsunderskud. E. De kompetente myndigheder skal sørge for, at den korrigerede solvens situation beregnes med samme hyppig hed som solvensmargenen for forsik til direktiv i henhold ringsselskaber 73/239/EØF og 79/267/EØF. Værdien af aktiverne og passiverne skal opgøres i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF, 79/267/EØF og 91/674/EØF. 2, Metoder og relevante situationer 2. Meloder og relevante situationer 2. / Tilknyttede forsikringsselskaber 2. 1 Tilknyttede forsikringsselskaber \ tilfælde af et forsikringsselskab, som er et direkte deltagende selskab i et andet skal forsikringsselskab, beregningen af den korrigerede solvens foretages i overensstemmelse med en af følgende metoder: I forbindelse med alle metoderne og såfremt forsikringsselskabet har mere end ét direkte tilknyttet forsikrings selskab, af den skal beregningen foretages ved korrigerede solvens UÆNDRET UÆNDRET 1 Når der i dette bilag henvises til en forholdsmæssig andel eller en relevant procentsats, skal beregningen baseres på den procentsats, der benyttes ved opstillingen af koncernregnskabet. 22 OPRINDELIGT FORSLAG integrering af hvert af disse direkte tilknyttede selskaber. ÆNDRET FORSLAG et forsikringsselskab I tilfælde af successive kapitalinteresser er (eksempel: deltagende selskab i et andet forsikrings selskab, som også er deltagende selskab i et forsikringsselskab) skal beregningen af den korrigerede solvens foretages i hvert deltagende som har mindst ét tilknyttet forsikrings- eller gcnlbrsikringsselskab. selskab, UÆNDRET 23 OPRINDELIG!" FORSLAG A<NDRET FORSLAG i forsikringsselskab Hvis metode 3 anvendes, og uden at foregribe særlige bestemmelser i andre direktiver, kan medlemsstaterne undlade at beregne den korrigerede solvenssitua tion for et forsikringsselskab, hvis dette selskab er et selskab, der er tilknyttet et samme andet medlemsstat, som beregner en korrigeret solvenssituation under hensyntagen til sine tilknyttede forsikringsselskaber og Samme genforsikringsselskaber. mulighed for undtagelse indrømmes, når det deltagende selskab er et forsikrings- holdingselskab, der har sit hjemsted i den I som forsikringsselskabet, for så vidt det er undergivet samme tilsyn som det^ der gælder for forsikringsselskabet. I begge tilfælde skal der træffes foranstaltninger fordeles sikre, at kapitalen til at for inden hensigtsmæssigt forsikringskoncernen og virkelig er til rådighed til overførsel mellem det eller de pågældende tilknyttede og deltagende selskaber. medlemsstat samme Medlemsstaterne kan undlade at beregne den et korrigerede forsikringsselskab: solvens for når der er tale om et selskab, som er tilknyttet et andet forsikringsselskab, der har faet meddelt i samme ved der og medlemsstat, beregningen korrigerede af solvenssituation for det deltagende forsikringsselskab tages hensyn til dette tilknyttede selskab tilladelse hvis den eller når der er tale om el tilknyttet el under selskab forsikringsholdingselskab, der har sit hjemsted i den samme medlemsstat som forsikringsselskabet, og hvis der ved til dette beregningen holdingselskab og dette tilknyttede forsikringsselskab. tages hensyn forsikringsselskab, Medlemsstaterne kan også bestemme, at der ligesom i ovennævnte to tilfælde kan gives dispensation, når der er tale om et forsikringsselskab, som er tilknyttet et et andet forsikringsholdingselskab, der har sit hjemsted i en anden medlemsstat, hvis medlemsstaters de kompetente myndigheder er blevet enige om at overlade det til den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat at føre supplerende tilsyn. pågældende eller i for I alle tilfælde kan der kun gives dispensation, hvis de elementer, som de solvensmargenen indgår forsikringsselskaber, der tages hensyn til ved fordeles fyldestgørende mellem nævnte selskaber til kompetente myndigheders tilfredshed og virkelig er til rådighed til overførsel mellem disse selskaber. beregningen, kan de 24 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG METODE 1: Metode med fradrag og sammenlægning METODE 1: Metode med fradrag og sammenlægning UÆNDRET Den korrigerede solvenssituation for det deltagende er forskellen mellem: forsikringsselskab i) summen af: 1. de elementer, der kan solvensmargenen selskab indgå i for det deltagende 2. det deltagende selskabs forholds mæssige andel i det beslægtede selskabs solvensmargen, som stammer fra det deltagende selskab og ii) summen af: a. den bogførte værdi i det deltagende selskab af alle elementer, der kan indgå i det beslægtede selskabs solvensmargen b. solvenskravet selskab for det deltagende for (Åen forholdsmæssige det andel af c. solvenskravet beslægtede selskab; hvis det beslægtede selskab er et datterselskab og har et solvensundcr- skud, skal det samlede krav medregnes. 25 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG METODE 2: Metode med fradrag af krav METODE 2: Metode med fradrag af krav UÆNDRET Den korrigerede solvenssituation for del deltagende forsikringsselskab er for skellen mellem2: summen af de elementer, der kan indgå i solvensmargenen for det deltagende selskab og summen af: solvenskravet for det deltagende a. selskab forholdsmæssige del for b. den andel af tilknyttede solvenskravet selskab; hvis det tilknyttede selskab er et datterselskab et og solvensunderskud, skal det samlede krav medregnes. har METODE 3: Metode baseret på regn- skabskonsolidering METODE 3: Metode baseret på regn- skabskonsolidering UÆNDRET af den korrigerede Beregningen solvenssituation for det deltagende selskab tager udgangspunkt i de konsoli derede regnskaber med henblik på at beregne de konsoliderede elementer, der kan indgå i de berørte deltagende og tilknyttede selskabers. solvensmargen i overensstemmelse direktiv 91/674/EØF og direktiv 73/239/EØF og 79/267/EØF som ændret ved direktiv 92/49/EØF og 92/96/EØF. med Den korrigerede solvenssituation for det deltagende selskab er forskellen mellem: i) de elementer, der kan indgå i solvensmargenen som vist i de konsoli derede regnskaber og ii) summen af solvenskravet for det deltagende selskab og den fuldstændige 2 Kapitalinteresserne i et tilknyttet selskab skal indgå med aktiernes nettoaktivværdi. 26 OPRINDELIGT FORSLAG eller relevante forholdsmæssige andel af solvenskravet tilknyttede selskab. Hvis det tilknyttede selskab er et et solvensunderskud, skal dets solvenskrav medregnes fuldt ud. datterselskab det har for og ÆNDRET FORSLAG 2. 2 Tilknyttet genforsikringsselskab 2. 2 Tilknyttet genforsikringsselskab UÆNDRET stk. 3, artikel 18, for hvert genforsikringsselskab, der er tilknyttet el forsikringsselskab, skal der opslides el leoreli. sk solvenskrav efter de samme regler som dem, der er fastsat i artikel 16, stk. 3, i direktiv 73/239/EØF eller i direktiv 79/267/EØF. Det skal anerkendes, at de samme egenkapitalelementer som dem, der er anført i reglerne i artikel 24 i direktiv 92/49/EØF eller artikel 25 i direktiv 92/96/EØF, kan indgå i det tilknyttede genforsikringsselskabs teore tiske egenkapital. Værdien af aktiverne og passiverne skal opgøres i overens stemmelse med bestemmelserne i direktiv 73/239/EØF og 79/267/EØF som ændret ved direktiv 92/49/EØF og 92/96/EØF. Den korrigerede solvenssilualion fordel dellagende forsikringsselskab opnås ved al anvende de metoder og generelle principper, der er beskrevet ovenfor. UÆNDRET 2. 3 Mellemliggende holdingselskab Metode 1 og 2 forsikrings- 2. 3 Mellemliggende holdingselskab Metode 1 og 2 forsikrings- i For hvert deltagende forsikringsselskab i et forsikringsholdingselskab, som er et deltagende et selskab forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, beregnes den under korrigerede anvendelse af de metoder og generelle principper, der er beskrevet ovenfor, mutatis mutandis. solvenssitualion i solvenssituation For hvert deltagende forsikringsselskab i et forsikringsholdingselskab, som er et et deltagende selskab forsikringsselskab eller genforsikringsselskab, beregnes den under korrigerede anvendelse af de metoder og generelle principper, der er beskrevet ovenfor, mutatis mutandis. I forbindelse med denne beregning anerkendes forsikrings- holdingselskabets som opfylder de samme betingelser som i artikel 16, stk. 1, i direktiv 73/239/EØF eller i artikel 18 i direktiv 79/267/EØF, som elementer, der kan indgå i solvens margenen. ressourcer, 27 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG Melode 3 Melode 3 Forsikringsholdingselskabet skal tages i betragtning ved vurderingen gennem integrering i regnskabskonsolideringen under anvendelse af de meloder og generelle principper, der er beskrevet ovenfor, mutatis mutandis. 3. Forsikringsselskaber tredjelande forsikringsholdingselskabet skal tages i betragtning ved vurderingen gennem integrering i regnskabskonsol ideringen under anvendelse af de metoder og generelle principper, der er beskrevet ovenfor, mutatis mutandis. I forbindelse med denne beregning anerkendes forsik- ringsholdingselskabels ressourcer, som opfylder de samme betingelser som i artikel 16, stk. 1, i direktiv 73/239/EØF eller i artikel 18 i direktiv 79/267/EØF, som elementer, der kan indgå i solvens margenen. 3. Forsikringsselskaber tredjelande i for har der Ved beregningen af den korrigerede et solvenssituation forsikringsselskab, en kapitalinteresse i et forsikringsselskab i et tredjeland, sidestilles sidstnævnte i beregningsøjemed med el tilknyttet forsikringsselskab, og der anvendes de generelle principper og metoder, der er beskrevet i dette bilag. til Når det tilknyttede tredjeland, det forsikringsselskab er etableret i, kræver, at selskabet far meddelt tilladelse og pålægger det et krav om solvens mindst svarende direktiv kravet i eller 79/267/EØF på 73/239/EØF grundlag af dækningselementerne i dette krav, kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at der ved beregningen tages hensyn til det krav om solvens, som det tilknyttede selskab skal opfylde, og til de elementer, der kan komme i betragtning, når tredjelandets krav i så henseende skal opfyldes. 28 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG UÆNDRET Når der er juridiske hindringer for vide- regivelse af de oplysninger, der er nødvendige for medtagelse af et tilknyttet selskab, der er beliggende i et tredjeland som omhandlet i artikel 9, stk. 2, skal der ved beregningen - under anvendelse af de metoder, der er nævnt i dette bilag - trækkes den bogførte værdi i det deltagende selskab af alle elementer, der kan indgå i solvens margenen for det tilknyttede selskab, fra de elementer, der kan indgå i den korri gerede solvensmargen. 4. Ikkc-spccificcredc tilfælde UDGÅR I tilfælde, der ikke er omfattet af 2. 1-2. 3, skal de kompetente myndigheder fore skrive en passende kombination af de beskrevne metoder. 29 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG BILAG II BILAG II SUPPLERENDE TILSYNS- METODER FOR FORSIKRINGS SELSKABER, DER ER DATTER- SELSKABER AFET FORSIKRINGSIIOLDING- SELSKAB, SOM ER DET ENDELIGE MODERSELSKAB FOR ET FORSIKRINGSSELSKAB I EN KONCERN SUPPLERENDE TILSYNS- METODER FOR FORSIKRINGS SELSKABER, DER ER DATTER- SELSKABER AF El FORSIKRINGSIIOLDING- SELSKAB,SOMERDET ENDELIGE MODERSELSKAB FOR ET FORSIKRINGSSELSKAB I EN KONCERN 1. Valg af metode supplerende tilsyns- UÆNDRET En af de nedenfor beskrevne metoder anvendes til at kontrollere, !om kapitalen er tilstrækkelig. ' af datterselskaber 1 tilfælde af de i artikel 3, stk. 2, omhandlede forsikringsselskaber, som et er lbrsikringsholding. selskab, og som er etableret i forskellige medlemsstater, sorger de kompetente myndigheder for, at de i delte bilag beskrevne metoder anvendes på en sammenhængende måde. De kompetente myndigheder skal foretage det supplerende tilsyn med samme hyppighed som beregningen af for solvensmargenen til forsikringsselskaber direktiv 73/239/EØF og 79/267/EØF. i henbold 2. Metoder 2. 1 "Solvenstest" 2. Metoder 2. 1 "Solvenstest" Kapitalen i et lbrsikringsholdingselskab må ikke være mindre end summen af tilknyttede solvenskravene forsikringsselskaber og de teoretiske solvcnskrav for dets tilknyttede forsik ringsselskaber. for dets Ressourcerne i et forsikringsholding- selskab, som opfylder de samme betin gelser som i artikel 16, stk. 1, i direktiv 73/239/EØF eller i artikel 18 i direktiv 79/267/EØF, må ikke være mindre end summen af solvenskravene for dets tilknyttede forsikringsselskaber og de teoretiske solvenskrav for dets tilknyt tede forsikringsselskaber. 30 OPRINDELIGT FORSLAG ÆNDRET FORSLAG 2. 2 "Regnskabskonsolideringstest " 2. 2 "Regnskabskonsolideringstest " for et forsikrings- Kapitalgrundlaget holdingselskab må ikke være under summen af solvenskravene for dets tilknyttede forsikringsselskaber og det teoretiske solvenskrav for dets tilknyt tede genforsikringsselskaber. Kapital grundlaget forsikringsholding- selskab beregnes i overensstemmelse med regnskabskonsolideringsmetoden i punkt 2. 3, melode 3, i bilag I. for et for dets Ressourcerne i et forsikringsholding- selskab må ikke være under summen af solvcnskravene tilknyttede forsikringsselskaber og det teoretiske solvenskrav for dets tilknyttede genfor sikringsselskaber. Ressourcerne i et forsikringsholdingselskab, herunder de elementer, som opfylder de samme betingelser som i artikel 16, stk. 1, i direktiv 73/239/EØF eller i artikel 18 i direktiv 79/267/EØF, beregnes i over ensstemmelse med regnskabskonsolide ringsmetoden i punkt 2. 3, metode 3, i bilag I. 3. Forsikringsselskaber tredjelande i 3. Forsikringsselskaber tredjelande i UÆNDRET Når der er juridiske hindringer for vide regivelse af de oplysninger, der er nødvendige for medtagelse af et tilknyttet selskab, der er beliggende i et tredjeland som omhandlet i artikel 10, stk. 2, skal der ved beregningen - under anvendelse af de meloder, der er omhandlet i dette bilag - trækkes den bogførte værdi af kapitalinteressen og af alle andre elementer, der kan indgå i solvensmargenen tilknyttede selskab, og som besiddes af forsikrings selskabet, fra de elementer, der kan indgå i den korrigerede solvensmargen. for det 31 ISSN 0254-1459 KOM(98) 38 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 09 Katalognummer : CB-CO-98-036-DA-C ISBN 92-78-30355-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3<L


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo al reconocimiento en circulación intracomunitaria del signo distintivo del Estado miembro de matriculación de los vehículos de motor y sus remolques»

eurovoc_concepts:
EU Member State
freedom of movement
marketing standard
motor vehicle
vehicle registration

formats: html pdf print

text: C 95/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 98 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo relativo al reconocimiento en circulacio´n intracomunitaria del signo distintivo del Estado miembro de matriculacio´n de los vehı´culos de motor y sus remolques» (98/C 95/08) El 5 de agosto de 1997, de conformidad con el artı´culo 75 del Tratado, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´n de Transportes y Comunicaciones, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 16 de diciembre de 1997 (ponente: Sr. Garcı´a Alonso). En su 351o Pleno (sesio´ n del 28 de enero de 1998), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 111 votos a favor, 1 en contra y 3 abstenciones el presente Dictamen. 1. Introduccio´n La libre circulacio´n de personas y mercancı´as 1. 1. son dos derechos fundamentales de la Unio´n Europea tal y como recogen los Tratados. 2. La propuesta de la Comisio´ n 2. 1. El Derecho comunitario dispone de un conjunto de disposiciones que permiten a los vehı´culos automo´vi- les circular libremente por el territorio comunitario. 2. 2. No obstante, hay otras disposiciones, incluidas en el Convenio de Viena sobre circulacio´n por carretera (1), (1) Convenio sobre circulacio´ n por carretera, firmado en Viena el 8 de noviembre de 1968, incluidas las enmiendas que entraron en vigor el 3 de septiembre de 1993. Comisio´n Econo´mica para Europa de las Naciones Unidas. que siguen siendo de aplicacio´ n en algunos Estados miembros. 2. 3. La finalidad de la propuesta de la Comisio´n es que los Estados miembros que, ampara´ndose en las disposiciones del artı´culo 37 del Convenio de Viena, exigen que los vehı´culos matriculados en otro Estado miembro lleven un signo distintivo de matriculacio´n cuando circulan en su territorio, reconozcan también el signo distintivo armonizado que se ajusta a las condiciones del Anexo del presente Reglamento. 3. Conclusio´n El Comité apoya sin reservas la presente pro- 3. 1. puesta de la Comisio´n en la medida en que contribuye a facilitar la circulacio´ n vial y la libre circulacio´ n de las personas dentro de la Comunidad y, en consecuencia, a la realizacio´n del mercado interior. Bruselas, el 28 de enero de 1998. El Presidente del Comité Econo´mico y Social Tom JENKINS


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuus ja maailmanlaajuisen haasteen kohtaaminen"

eurovoc_concepts:
aerospace industry
competitiveness
research and development
satellite communications
space policy

text: 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/11 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuus ja maailmanlaajuisen haasteen kohtaaminen” (98/C 95/04) Komissio päätti 30. syyskuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edella¨ mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 7. tammikuuta 1998 esittelijä Mario Sepin johdantoraportin pohjalta. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 351. täysistunnossaan tammikuun 28. päivä 1998 seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 112 ääntä puolesta neljän pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komissio avaa tiedonannollaan laajan keskuste- lun Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuuden kilpailuky- kyä ja asemaa maailmanlaajuisesti parantavan teolli- suuspolitiikan määrittelemiseksi. Teollisuudenalan keskeinen merkitys on ilmei- 1. 2. nen, ja jäsenvaltioiden hallitusten on toimittava siten, että ala saisi sille kuuluvan tärkeän roolin Euroopan unionin teollisuuden piirissä. kuitenkin, että nämä kolme teollisuudenalaa ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, koska asianomaiset yritykset ja niiden teknologinen kehitys ovat suurelta osin samoja ja koska kaikki kolme alaa elävät syvällisten muutosten aikaa. 1. 6. Komissio on ottanut käsiteltäväkseen juuri oi- keaan aikaan ilmailuteollisuuden kannalta yhä huoles- tuttavammaksi muuttavan maailmanlaajuisen tilanteen, mikä johtuu: a) kansainvälisen kilpailun kiristymisestä; b) julkisen rahoituksen supistumisesta; 1. 3. Komission tiedonanto osuu erittäin hyvään ajan- kohtaan ja liittyy loogisesti puolustus- sekä ilmailu- ja avaruusteollisuutta käsitteleviin tiedonantoihin. c) teknologisesta innovaatiosta ja markkinoiden dyna- miikasta. 1. 4. Ilmailu- ja avaruusteollisuus joutuu parhaillaan kohtaamaan syvältäluotaavia sisäisiä ja kansainvälisiä muutoksia rahoituksen, yritysten rakennemuutoksen, tuotantorakenteiden ja teknologisen innovaation kan- nalta (1). 1. 7. Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin tarkoituk- senmukaisten institutionaalisten panostusten avulla yri- tyksille on voitava tarjota mahdollisuudet selvitä nykyi- sistä vaikeuksistaan ja palauttaa teollisuudenalalle sen aiempien vuosikymmenien rooli taloudellisena voimate- kijänä. 1. 5. Talous- ja sosiaalikomitea on jo antanut lausun- not puolustus (2)- ja avaruusteollisuuden (3) haasteista ja käsittelee siksi tässä lausunnossa ennen kaikkea ilmailuteollisuuden ongelmia (4). Komitea muistuttaa (1) Komissio hyväksyi 12. 11. 1997 puolusteollisuuden toimin- tasuunnitelman, joka vaikuttaa myös puheena olevaan teollisuudenalaan. (2) Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: Euroopan puolustukseen liittyvän teollisuuden haasteet – toimet Euroopan tasolla”, EYVL C 158, 26. 5. 1997, s. 32. (3) Talous- ja sosiaalikomitean valmisteilla oleva lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni ja avaruus: sovellusten, markkinoiden ja teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen”. (4) Ilmailuteollisuudella tarkoitetaan lentokoneiden ja heli- koptereiden tuotantoa. 1. 8. Talous- ja sosiaalikomitea onkin erittäin tyyty- väinen joulukuussa 1997 annettuun julistukseen, jossa Euroopan Airbus-teollisuutta velvoitetaan esittämään huhtikuuhun 1998 mennessä selkeä uudelleenorgani- sointisuunnitelma. Komitea pitää suunnitelmaa ensim- mäisenä merkkinä hallitusten poliittisesta tahdosta, jota tulisi laajentaa koskemaan muutakin teollisuutta ja muita sektoreita. 2. Komission tiedonanto 2. 1. Komission tiedonannossa todetaan aluksi, että markkinoiden nykyinen rakenne ”antaa ainoastaan hyvin pienelle joukolle maailmanlaajuisia pääurakoitsi- joita mahdollisuuden ylläpitää kilpailukykyään ja talou- dellista kannattavuuttaan”. C 95/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 2. 2. Suurten siviililentokoneiden maailmanmarkki- noilla vallitsee tällä hetkellä eräänlainen duopoli, jossa Boeing-McDonnellin markkinaosuus on 70 % ja Airbu- sin 30 %. 2. 3. Tiedonannossa todetaan, että ilmailuteollisuu- den tuotteet monimutkaistuvat, joten myös niiden kus- tannukset ja rahoitukselliset sitoumukset kasvavat. Näin ollen vain hyvin harvoilla yrityksillä on niihin vaadittava riittävä uskottavuus. Tämän vuoksi yhdelläkään jäsen- valtiolla ei yksinään ole edellytyksiä vastata haasteeseen. 2. 4. Yhdysvalloissa on samankaltaisen arvion pohjal- ta ryhdytty fuusioimaan yrityksiä, minkä vuoksi Yhdys- valtojen ilmailuteollisuus on keskittymässä kolmeen suureen yritykseen. Ne ovat Lockheed Martin, Boeing- McDonnell Douglas ja Raytheon. 2. 5. Yritysryhmittymien ansiosta voidaan hallinto- päätöksiä yksinkertaistaa ja rahoitustilannetta vakaut- taa. Näin voidaan vastata siviili-ilmailumarkkinoille tyypillisiin suhdannevaihteluihin ja hyödyntää mahdolli- simman paljon yritysryhmittymään kuuluvien yritysten yhteisvaikutusta. 2. 6. Tässä yhteydessä komissio vertailee Yhdysvalto- jen tilannetta Eurooppaan ja luettelee etuja, joita Yhdys- valloilla on seuraavista syistä: a) puolustukseen tarkoitettujen ilmailumenojen käyttö myös siviilitarkoituksiin ennen kaikkea sotilas- että siviilikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ja tutkimuk- sen ja kehityksen osalta; b) yksi yhteinen sääntelypoliittinen kehys ja loppuun- saatetut sisämarkkinat; c) poliittis-taloudellinen tuki maailmanmarkkinoilla. Tätä tilannetta ja yhteisön ulkopuolisia kilpaili- 2. 7. jamaista (Brasilia, Japani, Kiina jne. ) ajatellen Euroopan teollisuus on vielä pirstaleista ja hajanaista. Lisäksi sen rakenteet ovat pienimuotoisia, mikä estää sitä reagoimasta ennen kaikkea Yhdysvaltojen rationalisoin- ti- ja keskittämisprosesseihin. 2. 8. Komissio korostaa ilmailuteollisuuden merki- tystä Euroopan taloudelle, teknologialle ja työllisyydelle ja ehdottaa tarpeelliseksi katsomiansa toimia tilanteesta selviytymiseksi. Komissio tähdentää, etteivät kansainvälisellä ta- 2. 9. solla tähän mennessä tehdyt tai tulevaisuudessa mahdol- lisesti tehtävät yhteistyöratkaisut ole lainkaan riittäviä takaamaan Euroopan teollisuudelle kilpailukykyä, itse- näisyyttä ja maailmanlaajuista merkitystä tässä uudessa toimintaympäristössä. Kansalliset ratkaisut eivät myös- kään ole toteutettamiskelpoisia. 2. 10. Tämän vuoksi komissio ehdottaa eurooppalais- ten yritysryhmittymien perustamista, joka on ainoa tapa saavuttaa tietty kilpailukyky, kuten Airbusin esimerkki osoittaa. Tässä yhteydessä komissio pohtii, mikä ratkai- su on realistisin ja lupaavin kaikkien monialaisten konsernien ryhmittymisen kannalta. 2. 11. Komissio näyttää kallistuvan alakohtaisten yri- tysryhmittymien kannalle, vaikka onkin tietoinen koko- naisryhmittymisen eduista. Nykyisessä tilanteessa ala- kohtaiset ryhmittymät ovat kuitenkin muita realistisem- pi ja riittävän tehokas vaihtoehto. 2. 12. Tämäkin ratkaisu vaatii huomattavia rakenne- muutoksia, joita jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on tuettava mahdollisimman paljon rahoittamalla tutki- mus- ja kehitystoimintaa ja luomalla kannustava yh- teisön sisäinen sääntelypoliittinen toimintaympäristö. Lopuksi Euroopan tasolla tarvitaan erityistoi- 2. 13. mia Euroopan teollisuuden kaupallisen toiminnan tuke- miseksi maailmanlaajuisesti. 3. Yleistä Talous- ja sosiaalikomitea arvostaa komission 3. 1. tiedonantoa, joka julkaistaan ilmailuteollisuudelle erit- täin kriittisenä ajankohtana. Komitea on sitä mieltä, etteivät jäsenmaiden teollisuudet yleensä kykene yk- sinään pysymään mukana maailmanlaajuisessa kilpai- lussa. 3. 2. On kuitenkin muistettava, että jo ennen Boeingin ja McDonnell Douglasin fuusiota Euroopan teollisuuden oli välttämätöntä päästä eroon jäsenvaltioiden ilmailu- teollisuuden ja yritysten välisestä hajanaisuudesta. 3. 3. Komission tiedonanto on ytimekäs ja omintakei- nen, ja siinä osoitetaan muista komission asiakirjoista poikkeavan selkeästi tarkat teollisuuspoliittiset valinnat. 3. 4. Tiedonannolla on loogiset yhteydet puolustus- ja avaruusteollisuutta suppeassa mielessä käsitteleviin aikaisempiin tiedonantoihin, ja siinä osoitetaan oikeute- tusti näiden teollisuudenalojen tiivis vuorovaikutus. 3. 5. Komitea korostaa tällaisia yhteyksiä, jotka on säilytettävä ilmailuteollisuuden tukemiseksi, sillä tämän teollisuudenalan kaupallisille markkinoille ovat tyypilli- siä voimakkaat suhdannevaihtelut. 3. 6. Komitea muistuttaa kuitenkin, ettei taistelulen- tokoneiden tuotanto kykene pitkällä aikavälillä säi- lyttämään perinteistä asemaansa, ja avaruusteollisuuden kapasiteetti voi tuskin täyttää tämän tuotannon jättämää tyhjiötä. Sen vuoksi on hyvin tärkeää luoda riittävän 30. 3. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 95/13 suuria teollisia rakenteita, joilla voidaan tasoittaa tuo- tannon syklisiä vaihteluita. 3. 7. Komitea on tiedonannossa esitettyjen syiden perusteella samaa mieltä komission kanssa siitä, että keskittymistä tarvitaan ja että eurooppalaisen ilmailu- ja avaruusteollisuuden luomista on tuettava. Lisäperus- teena on, että teollisuudenalalla on tärkeä merkitys laadullisesti korkeatasoisten työpaikkojen säilyttämisel- le ja lisäämiselle ja siten hyvin suuri vaikutus yhteiskun- nalliseen tasapainoon ja Euroopan kilpailukykyyn. 3. 8. Komission tiedonannossa ei oteta kantaa tarpee- seen tukea teollisuushankkeita voimakkain ja euroopan- laajuisesti yhtenäisin ammattikoulutustoimin. Tässä mielessä rakennerahastoista olisi tuettava laajoja am- mattikoulutustoimia, joihin sisältyy sekä ilmailuteolli- suuteen sijoittautuvien nuorten koulutus että nykyisen henkilökunnan ammatillinen jatko- ja täydennyskou- lutus. Yhtä tärkeää on yhdenmukaistaa euroopanlaa- 3. 9. juisesti lentokoneenrakennusinsinöörien opinto-ohjel- mien taso soveltamalla mahdollisesti myös tässä ”te- maattisten verkkojen” välinettä muiden alojen tapaan. 3. 10. Rakennemuutoksella on epäilemättä merkittä- viä yhteiskunnallisia seurauksia ehkä myös eräillä epä- suotuisilla alueilla. Euroopan unionin on oltava valmis sitoutumaan rakennerahastojensa välityksellä työnteki- jöiden uudelleenpalkkaamiseen ja heidän ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseensa. 3. 11. Rakenneuudistusten rahoittaminen nykyisillä tai vielä luotavilla yhteisövälineillä voi nykyisessä vai- heessa olla ratkaisevaa, kun otetaan huomioon vastaa- vien alan yritysten saama tuki muissa maissa (kuten Yhdysvalloissa, jossa vain 20 % rakenneuudistuksesta arvioidaan toteutetun ilman yhteiskunnan tukea, ja Japanissa). 3. 12. Komitea kehottaa komissiota tukemaan yhä enemmän sekä yhteisten teknisten vaatimusten että ilmailuhallintoa ja -turvallisuutta koskevien sääntöjen määrittelyä. Lisäksi on asianmukaisena ajankohtana yhdenmukaistettava nykyiset kansainväliset säännöt (Eurooppa–Yhdysvallat–muut yhteisön ulkopuoliset maat). Euroopan ja Yhdysvaltojen välisellä teknisten standardien kehittämisellä voitaisiin ilman muuta vähentää työtaakkaa ja välttää tarpeetonta toistoa. 3. 14. Komitea tukee täysin uutta strategista suunni- telmaa, josta on sovittu yhteistyössä teollisuuden kanssa ja johon sisältyy uusia tutkimus- ja kehitystyön Euroo- pan tason hallintotehtäviä. Tämä on ilmailuja avaruus- teollisuuden (siviili- ja sotilaslentokoneet sekä avaruusa- lukset) avaintekijöitä. 3. 15. Komitea korostaa – kuten aiemmissakin, puo- lustus- ja avaruusteollisuutta koskevissa lausunnoissaan – että näiden alojen nousukausi voi alkaa vain, jos jäsenvaltiot toimivat täysin yhdensuuntaisesti, hyväk- syvät yhteisiä taloudellisia tavoitteita ja asettavat väli- neensä yhteiseen käyttöön. 3. 16. Unionin tulevaa laajentumista ajatellen on lisäk- si otettava huomioon ongelmat ja mahdollisuudet, joita saattaa syntyä uusien (itäeurooppalaisten) valtioiden liittymisestä unioniin. 4. Erityistä 4. 1. Komission tiedonannosta sekä Yhdysvaltojen ja Airbusin keräämistä kokemuksista ilmenee selvästi, että teollisuudenalan rakenteita on yhdenmukaistettava. Lopullisena tavoitteena on näin ollen fuusioituminen. Tällä hetkellä eri jäsenmaiden yritysten fuusioituminen on kuitenkin hyvin vaikeaa. Siksi eurooppalaista yhtiötä koskevien perussääntöjen hyväksyminen on kaikista tässä yhteydessä ilmenevistä vaikeuksista huolimatta hyvin tärkeää tälle teollisuudenalalle. Kolmeen suureen ryhmittymään (lentokoneet, 4. 2. moottorit ja laitteet) perustuvalla teollisella rakenteella on monia etuja. Tämä johtaa kuitenkin käytännössä siihen, että jokaisessa ryhmittymässä syntyy ”Euroopan mestari”, millä on mahdollisesti kielteisiä vaikutuksia. Ne ilmenevät joustavuuden puutteena muutostilanteissa sekä laajana vertikaalistumisena. Tällainen kehitys vai- kuttaa kuitenkin välttämättömältä, jotta voitaisiin luoda maailmanmarkkinoilla kilpailukykyinen rakenne. 4. 3. Järjestelmän joustavoittamiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi olisi edistettävä Euroopan pk-yritysten ver- kon kasvua. Pk-yritysten ansiosta huomattava osa tuo- tantoa voidaan hajauttaa ja teknologisia uudistuksia hyödyntää myös muilla aloilla. Huipputeknologian pk- yritysten asianmukaisen tukemisen tarvetta korostettiin myös äskettäin Luxemburgissa pidetyssä työllisyyttä jossa suunniteltiin käsitelleessä huippukokouksessa, lisäksi asianmukaisia rahoitustoimia. 3. 13. Nykyistä tehokkaampi kauppapolitiikka luo- daan siten, että vahvistetaan eurooppalaista identiteettiä kansainvälisellä tasolla puolustusteollisuuden lisäksi myös ilmailuteollisuudessa, avaruusteollisuudessa jne. 4. 3. 1. Tätä silmällä pitäen myös yliopistojen ja tutki- muskeskusten välityksellä saatavan yhteisvaikutuksen edistäminen saattaa olla merkittävää. C 95/14 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 30. 3. 98 4. 4. Tällaisessa siirtymäprosessissa on jatkuvasti huolehdittava siitä, että toteuttamalla rakennemuutos- toimet oikeaan aikaan sekä määrittelemällä yhteiset tavoitteet ja kauppapolitiikat saavutetaan suuri tehok- kuus ja korkea kilpailukyky. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on kannus- 4. 5. tettava voimakkaasti Euroopan lentoturvallisuusviran- omaisen, lentoliikenteen integroidun valvontajärjes- telmän sekä maassa olevien tasokkaiden perusrakentei- den luomista myös tulevaisuuden vaatimuksia ajatellen. 4. 6. Erityistä huomiota on kiinnitettävä ympäristö- politiikkaan liittyviin toimiin ennen kaikkea lentokenttiä ja niiden ympäristöä silmällä pitäen. On kehitettävä tekniikoita, joilla voidaan vähentää ilman saastumista ja meluhaittoja. 4. 7. Tutkimuksen ja kehityksen suhteen on lisättävä nykyisin käytettävissä olevia varoja erityisohjelmien ja erityisesti viidennen puiteohjelman Konkreettisten sovellusten yhteydessä. Lisäksi teknologian siirto sotilas- käytöstä siviilitarkoituksiin ja päinvastoin ja sekä soti- las- että siviilikäyttöön soveltuvien tuotteiden kehitys- tutkimuksen tukeminen on ratkaisevaa. Yhtä tärkeää on aloittaa Euroopan tasolla koordinoidut yhteiset tutkimusohjelmat hyödyntäen myös jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien varoja sekä suunnitella EU:n lisätoimia. Bryssel, 28. tammikuuta 1998. 4. 8. Euroopan unionin olisi myös harkittava hiljat- tain rakennemuutoksen kokeneiden eurooppalaisten teollisuudenalojen tukemiseksi esimerkiksi seuraavien yhteisten ohjelmien rahoitusta: Euroopan yleisturvalli- suuden integroitu (monialainen merellä, ilmassa, maalla ja avaruudessa toimiva) valvonta- ja seurantajärjes- telmä, sotilas- ja siviililentokonekuljetusjärjestelmä (Fu- ture Large Aircraft, FLA) ja satelliittinavigointijärjes- telmä. 4. 9. Kun otetaan huomioon mainitut kolme teollisuu- denalaa (puolustus-, avaruus- ja ilmailuteollisuus) koko- naisuudessaan, komitea on sitä mieltä, että mikäli huomattavia institutionaalisia ja rahoituksellisia toimia vaativilla aloilla halutaan pysyä samalla viivalla Yhdys- valtojen teollisuuspoliittisen järjestelmän kanssa, on luotava Euroopan tason rahoitus- ja julkisten varojen sovellusvälineitä. Tämä edellyttää Euroopan poliittisen integraatioprosessin laadullista etenemistä. 4. 10. Joka tapauksessa on välttämätöntä taata julkis- ten markkinoiden nykyistä tehokkaampi avautuminen, jotta Euroopan ilmailu- ja avaruusteollisuus voi hyötyä uusista mahdollisuuksista. 4. 11. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että ko- missio on pyytänyt lausuntoa uudesta asiakirjastaan, joka koskee puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja (1), ja toivoo saavansa antaa lausunnon ilmailu- ja avaruus- teollisuutta koskevista myöhemmistäkin asiakirjoista. (1) ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamen- tille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan Euroo- pan unionin strategian täytäntöönpano”, KOM(97) 583 lopull. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem "Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zu Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 2299/89 des Rates über einen Verhaltenskodex im Zusammenhang mit computergesteuerten Buchungssystemen (CRS)"

eurovoc_concepts:
air transport
code of conduct
computer system
consumer information
reservation

text: 30. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 95/27 bahnunternehmen. Nach Dafürhalten des Ausschusses sollten erstere nicht unter das Verbot gemäß Artikel 85 Absatz 1 EGV fallen. Anders verhält es sich hinsichtlich des Wettbewerbs bei der Zusammenarbeit zwischen Eisenbahnunternehmen. Ob diese Art der Zusammenar- beit den Wettbewerb im Binnenmarkt verhindert, be- einträchtigt oder verzerrt, muß im Einzelfall entschieden werden. Brüssel, den 28. Januar 1998. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Verord- nung (EG) des Rates zu A¨ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 2299/89 des Rates über einen Verhaltenskodex im Zusammenhang mit computergesteuerten Buchungssystemen (CRS)“ (1) (98/C 95/07) Der Rat beschloß am 5. August 1997, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 75 des EWG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Verkehr und Kommunika- tionsmittel nahm ihre Stellungnahme am 19. Januar 1998 an. Berichterstatter war Herr Moreland. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 351. Plenartagung am 28. und 29. Januar 1998 (Sitzung vom 28. Januar) mit 112 gegen 2 Stimmen bei 3 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 1. 1. Computergesteuerte Buchungssysteme (CRS) im Bereich der Luftfahrt sind äußerst leistungsstarke Ver- marktungsinstrumente. Sie ermöglichen Reisebüros den Zugang zu Flugplänen, Tarifen usw. für die überwiegen- de Mehrheit des Linienflugverkehrs in der ganzen Welt. Selbst für ausgefallene Reiserouten können Buchungen unmittelbar bestätigt, der Flugpreis berechnet und Flug- tickets ausgestellt werden. CRS haben den Luftfahrtge- sellschaften, Reisebüros und Verbrauchern zweifellos große Vorteile gebracht. 1. 2. Sie sind jedoch anfällig für mißbräuchliche Ver- wendung. Moderne CRS wurden zunächst in den Ver- einigten Staaten von einzelnen Luftfahrtgesellschaften entwickelt. Sie waren durchweg einseitig auf die eigene Fluggesellschaft zugeschnitten. Wegen der Beeinträchti- gung des lauteren Wettbewerbs durch diese Bevorteilung erließ die US-Regierung im Jahre 1984 Bestimmungen (1) ABl. C 267 vom 3. 9. 1997, S. 67. für den Einsatz von CRS. Die EU zog 1989 (2) mit eigenen, detaillierteren Regeln nach, die 1993 (3) revidiert wurden. 1. 3. Die Festlegung von Regeln für CRS erwies sich generell als Erfolg. Die ursprüngliche Einseitigkeit, die Diskriminierung, die insbesondere kleineren Luftfahrt- gesellschaften große Sorge bereitet hatte, wurde inzwi- schen beseitigt. Viele große Fluggesellschaften sehen keinen Nutzen mehr darin, Teileigner eines CRS zu sein, und haben ihre Anteile ganz oder teilweise verkauft. (2) Verordnung (EWG) Nr. 2299/89 des Rates vom 24. Juli 1989 über einen Verhaltenskodex im Zusammenhang mit computergestützten Buchungssystemen (ABl. L 220 vom 29. 7. 1989, S. 1) Stellungnahme des WSA: ABl. C 56 vom 6. 3. 1989, S. 32. (3) Verordnung (EWG) Nr. 3089/93 des Rates vom 29. Oktober 1993 zur A¨ nderung der Verordnung (EWG) Nr. 2299/89 des Rates über einen Verhaltenskodex im Zusammenhang mit computergesteuerten Buchungssystemen (ABl. L 278 vom 11. 11. 1993, S. 1) Stellungnahme des WSA: ABl. C 108 vom 19. 4. 1993, S. 16. C 95/28 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 3. 98 Unter den CRS gab es erhebliche Konzentrationserschei- nungen. Heutzutage handelt es sich durchweg um globale Systeme, die in weiten Teilen der Welt zum Einsatz kommen. 1. 4. Es war von Anfang an unumstritten, daß ange- sichts der Vielschichtigkeit der Thematik, und der schnellen Entwicklung der Technik der CRS-Ver- haltenskodex oft aktualisiert werden müßte. Wie bereits erwähnt, stellt der jetzige Vorschlag die zweite revidierte Fassung der ursprünglichen Verordnung dar. 1. 5. Die Kommissionsvorlage gliedert sich in zwei Teile: und zwar einen Bericht über die Anwendung der derzeit geltenden Verordnung und einen Vorschlag für eine neue Verordnung mit detaillierten A¨ nderungen. Nachstehend sollen diese beiden Teile einzeln erörtert werden. 2. Bericht über die Anwendung des Verhaltenskodex 2. 1. Der Bericht gibt Aufschluß darüber, welche Befreiungen im einzelnen gewährt wurden, welche Be- schwerden und welche Klarstellungswünsche zur Ausle- gung des Kodex eingingen, und behandelt auch verschie- dene technische Fragen. Insgesamt läßt der Bericht den allgemeinen Eindruck entstehen, daß zwar zahlreiche Probleme im Zusammenhang mit dem Kodex aufgetre- ten sind, diese doch zur Zufriedenheit aller gelöst werden konnten. Offensichtlich teilen aber nicht alle betroffenen Seiten die allgemeine Zufriedenheit der Kommission. Vor allem von Luftverkehrsgesellschaften gingen zahlrei- che Beschwerden aus. 2. 2. Als ein besonderer Grund zur Besorgnis wird in dem Kommissionsbericht die Anzeige von Code- Sharing-Flügen herausgestellt. Der geltende Kodex schreibt vor, daß CRS so angelegt sein müssen, daß keine Flugmöglichkeit mehr als einmal angezeigt wird, sofern sie nicht Gegenstand eines Joint Venture oder einer anderen vertraglichen Vereinbarung (z. B. eine Code-Sharing-Vereinbarung) ist, wobei zwei oder mehr Luftfahrtunternehmen die getrennte Verantwortung für das Angebot und den Verkauf von Luftverkehrsproduk- ten tragen; in diesem Fall kann die betreffende Flugver- bindung für die daran beteiligten Luftfahrtunternehmen, deren Zahl jedoch zwei nicht übersteigen darf — geson- dert angezeigt werden. 2. 3. Die Kommission vermerkt, daß die Auswahl der beiden anzuzeigenden Flüge aus technischer Sicht kompliziert ist und nicht vom CRS im Alleingang vorgenommen werden kann. Vor allem müssen die Luftfahrtunternehmen mit den CRS zusammenarbeiten. In diesem Zusammenhang wäre es ein wünschenswerter erster Schritt, wenn die Fluggesellschaften sich auf eine branchenweit einheitliche Norm einigten. Bekannterma- ßen hat sich eine solche Einigung bislang als schwierig erwiesen und die Umsetzung dieses Teils des Kodex ist trotz einiger Fortschritte noch immer nicht sehr weit gediehen. 2. 4. Beschränkungen bei der Anzeige von Code- Sharing-Flügen waren von Anfang an ein Schlüs- selproblem des CRS-Kodex. (Durch die Revision von 1993 wurden die Beschränkungen allerdings etwas ge- lockert). Die Bestimmungen sind aber bedauerlicherwei- se immer noch nicht vollständig umgesetzt. Es sieht nicht danach aus, daß die Kommission in der Vergangen- heit die Angelegenheit in dem Maße vorangetrieben hat, wie sie es hätte tun können, und ihr die gebotene Priorität angedeihen ließ. 2. 5. Empfehlung Der Ausschuß begrüßt, daß die Kommission einen Bericht über die Anwendung des Verhaltenskodex im Zusammenhang mit computergesteuerten Buchungs- systemen vorgelegt hat, bei dem zwangsläufig komplexe und technische Fragen ins Spiel kommen, der aber trotz alledem für die Verbraucher und für den Wettbewerb im Luftverkehrsgewerbe von entscheidender Bedeutung ist. Solche Berichte sollten nach Einschätzung des Aus- schusses in regelmäßigen Abständen (beispielsweise alle drei Jahre) ausgearbeitet werden, selbst wenn keine Vorschläge für A¨ nderungen der CRS-Verordnung anste- hen. 3. Vorschläge zur A¨ nderung des Kodex Die Kommission bringt zahlreiche Vorschläge zur A¨ nde- rung des Kodex vor, auf die im folgenden näher eingegangen werden soll. 3. 1. Verpflichtungen der abonnierten Benutzer (vor- geschlagener neuer Artikel 9 a und Anhang II) Den geltenden Regeln zufolge müssen Informa- 3. 1. 1. tionen, die ein CRS liefert, präzise und umfassend sein. Diese Anforderung wird allerdings wirkungslos, wenn das Reisebüro nicht dieselbe Information an den Kunden weitergibt, weil es vielleicht zusätzliche Provisionen erhält, wenn es bestimmte Luftfahrtunternehmen bevor- zugt behandelt. Die geltenden Regeln erlegen den Reise- vermittlern gewisse Verpflichtungen auf, doch es ist seit langem unumstritten, daß deren Durchsetzung große Schwierigkeiten bereitet. 3. 1. 2. Der revidierte Kodex schreibt vor, daß, wenn vom Kunden keine Sonderwünsche geäußert werden, das Reisebüro eine neutrale Anzeige verwenden muß. Es sollte die von dem CRS gelieferten Daten auch nicht in einer Weise manipulieren, daß sie zu einer ungenauen, irreführenden oder diskriminierenden Darstellung der Informationen für den Verbraucher führen. Der Kunde sollte ebenfalls vollständige Auskunft über eine Reihe wichtiger Kenndaten des Fluges bekommen. Schließlich sollte ihm auf Wunsch ein Ausdruck der CRS-Anzeige ausgehändigt werden, damit der Kunde über dieselben Informationen verfügt wie das Reisebüro. Die meisten dieser Vorschriften sind im derzeitigen Kodex zwar bereits enthalten, werden aber in der revidierten Verord- nung stärker in den Vordergrund gerückt. 30. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 95/29 3. 1. 3. E m p f e h l u n g Der Ausschuß befürwortet diese A¨ nderungen, weil sie nach seiner Einschätzung ein Schritt in die richtige Richtung sind. Hinsichtlich der Durchsetzbarkeit dieser wichtigen Bestimmungen hegt der Ausschuß indes gewis- se Zweifel. Die Kommission sollte sich näher dazu äußern, wie sie dafür Sorge zu tragen gedenkt, daß die Reisebüros sich an den Verhaltenskodex halten, um so die Interessen der Verbraucher zu wahren. 3. 1. 4. Reisebüros wurden auch wegen unnötiger Bu- chungen gerügt, die sie tätigten, um z. B. bestimmte Produktivitätsvorgaben zu erfüllen, wofür die Luftfahrt- unternehmen dann höhere Reservierungsgebühren zah- len. Um dieses Problem auszuräumen, schreibt der neue Kodex dem Reisebüro vor, die Buchung und Flugscheinausstellung nur entsprechend den im verwen- deten CRS enthaltenen Informationen vorzunehmen und nach Möglichkeit für die Reservierung und Flugschein- ausstellung das gleiche System zu benutzen. Doppelbu- chungen für dieselbe Reise sind verboten. 3. 1. 5. E m p f e h l u n g Dies ist ein äußerst technisches Thema. Auch die vorgeschlagenen A¨ nderungen des Kodex, wie sie im wesentlichen in Anhang II der Kommissionsvorlage ausgeführt sind, stellen wohl einen Schritt in die richtige Richtung dar, aber es bleibt abzuwarten, ob sie ausrei- chen, die Probleme zu lösen. Die Kommission sollte aufgefordert werden, die Wirksamkeit der neuen Regeln zusammen mit Vertretern der Luftfahrtgesellschaften und Reiseagenturen zu überwachen. 3. 2. Einbeziehung von Bahnverkehrsdiensten [vor- geschlagener neuer Artikel 2 (r), 2 (s), 2 (t) und 21 (b)] 3. 2. 1. Die kürzeren Flugverbindungen sind einer im- mer stärkeren unmittelbaren Konkurrenz von Hoch- geschwindigkeitszugdiensten ausgesetzt. Die Kommis- sion räumt ein, daß es dem Verbraucher zugute kommt, wenn Luft- bzw. Bahnverkehrsoptionen gleichzeitig auf dem CRS-Schirm angezeigt werden. Sie schlägt daher vor, daß Bahnverkehrsdienste im Sinne des Kodex genauso behandelt werden wie Luftverkehrsdienste, soweit sie auf der CRS-Anzeige erscheinen. 3. 2. 2. E m p f e h l u n g Dagegen wäre eigentlich nichts einzuwenden. Da sich dies in der Praxis aber recht komplex gestaltet, führt die Kommission nicht im einzelnen die Bedingungen auf, die für die Einbeziehung von Bahnverkehrsdiensten in die CRS-Anzeigen gelten. Dies ist verwunderlich, zumal da die Kommission einen Beraterbericht über die Prakti- kabilität einer Ausweisung von Schienenverkehrspro- dukten in den CRS der Fluggesellschaften finanziert hat. Die Kommission erwartet offensichtlich, daß Luftver- kehrsgesellschaften, Eisenbahnunternehmen und CRS- Betreiber sich an einen Tisch setzen, um Normen festzulegen. Nach Ansicht des Ausschusses wäre es besser, wenn in dem Kodex selbst ausgeführt würde, welche Verpflichtungen alle beteiligten Parteien haben. Bei dem jetzigen Vorschlag der Kommission sind Hader und Verzögerungstaktik gewissermaßen vorprogram- miert. Etwaige Mehrkosten sollten zweifelsfrei möglichst gering gehalten, von den dafür Verantwortlichen selbst getragen und nicht an die Passagiere weitergegeben werden. Vor allem benachteiligt der Kommissionsvorschlag den Schienenverkehr, da er keinen Unterschied macht zwi- schen Zwischenlandungen und den in der Regel doch viel kürzeren Haltevorgängen im Schienenverkehr. Der WSA schlägt vor, von einer Unterscheidung zwischen Nonstopverbindungen und Verkehrsverbindungen mit Zwischenstopps abzusehen, wenn etwaige Zwischenhal- te zusammengenommen 10 Minuten nicht übersteigen. 3. 3. Gebührenkonzept (vorgeschlagene Neufassung von Artikel 3 a und Artikel 10 Absatz 1) 3. 3. 1. In dem geltenden Kodex heißt es: „Gebühren werden von einem Systemverkäufer in nichtdiskriminie- render Weise, angemessen strukturiert und in einem angemessenen Verhältnis zu den Kosten der erbrachten und in Anspruch genommenen Leistungen festgesetzt: Insbesondere müssen sie für gleiche Leistungen gleich hoch sein“. Es gab eine Reihe von Beschwerden seitens europäischer Luftfahrtunternehmen über die Gebühren- konzepte der CRS. Das eigentliche Problem liegt darin, daß ein intensiver Wettbewerb unter den CRS herrscht, um ihre jeweiligen Systeme in den Reiseagenturen einzusetzen, während viele Luftfahrtunternehmen sich als zwangsweise Kunden der CRS betrachten. In man- chen Fällen werden Reisebüros tatsächlich dafür bezahlt, daß sie ein bestimmtes CRS benutzen, wodurch sich wiederum die den Luftfahrtunternehmen in Rechnung gestellten Buchungsgebühren erhöhen. 3. 3. 2. Die Kommission hat trotz eines früheren Be- raterberichts — in dem keine Schlußfolgerungen gezogen wurden — nicht die Partei der Luftfahrtunternehmen ergriffen. Stattdessen akzeptiert sie die Zusicherung der CRS, daß Leistungsprämien für Reisebüros rechtmäßig als Vertriebskosten betrachtet werden und von daher in die Berechnung der Buchungsgebühren einfließen können. Diese Logik aber wird die Luftfahrtunterneh- men kaum zufriedenstellen. 3. 3. 3. Die Kommission schlägt vor, daß der oben zitierte Artikel 10. 1 des geltenden Kodex über die Höhe von Gebühren künftig nur auf die Gebühren Anwendung finden sollte, die den beteiligten Luftfahrtunternehmen in Rechnung gestellt werden. Ergänzend wird ein analo- ger Artikel in den Verordnungstext aufgenommen, in dem es um die Gebühren geht, die den Reisebüros für Anlagen usw. berechnet werden. Im Endeffekt gäbe es also keine Kontrolle mehr für die Höhe der sogenannten Vertriebsgebühren, die an die Reisebüros gezahlt wer- den. Schließlich schlägt die Kommission eine Revision des geltenden Kodex vor, um eine mögliche Zweideutig- keit zu klären, dergestalt daß ein Luftfahrtunternehmen als Betreiber eines CRS verpflichtet ist, gemäß Arti- kel 3. a. 1. (a) eine Buchung von einem anderen Luftfahrt- unternehmen zu akzeptieren. Diese Präzisierung soll sicherstellen, daß für solch eine Buchung keine überhöh- ten Gebühren in Rechnung gestellt werden. C 95/30 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 3. 98 3. 3. 4. E m p f e h l u n g Nach Ansicht des Ausschusses mutet die Sonderung der Reisegebühren in Anlagennutzungsgebühren und Vertriebsgebühren doch sehr künstlich an und wird den Beschwerden der Luftfahrtgesellschaften, die nicht ganz unberechtigt sind, in keiner Weise auch nur annähe- rungsweise gerecht. Im Jahre 1995 gelangte die Kommis- sion zu der Erkenntnis, daß bei den nach Benutzungshäu- figkeit gestaffelten Gebührensätzen die tatsächliche Flugscheinausstellung und nicht etwa die Buchungsvor- nahme Bemessungsgrundlage sein sollte, um so den Anreiz zur Vornahme unnötiger passiver Buchungen zu nehmen. Anders gesagt, nur diejenigen Buchungen, die letztlich zur Flugscheinausstellung führen, sollten in die Berechnung einer Benutzungsprovision einfließen. Es läßt sich nicht so recht nachvollziehen, warum die Kommission seinerzeit beschlossen hat, dieses politische Konzept, das zuvor doch auf breite Zustimmung gesto- ßen war, nicht weiterzuverfolgen. 3. 4. Anzeige von Code-Sharing-Flügen (Anhang I, Zif- fer 10) 3. 4. 1. Wie bereits erläutert, hatten die CRS-Betreiber Schwierigkeiten bei der Anwendung der geltenden Regel, nach der bis zu zwei Luftfahrtunternehmen mit einer Code-Sharing-Vereinbarung getrennt mit ihrem jeweils eigenen LVG-Code angezeigt werden dürfen. Nur ein CRS-Betreiber hat ein zufriedenstellendes Verfahren eingesetzt, das es den Luftverkehrsunternehmen ermög- licht, dieser Bestimmung nachzukommen, wenngleich drei weitere CRS-Betreiber die Absicht bekundet haben, die Regel anzuwenden, aber auf verschiedene praktische Probleme gestoßen sind. 3. 4. 2. Die Kommission will weder zulassen, daß alle Code-Sharing-Optionen angezeigt werden, noch die Anzeige auf einen einzigen Code beschränken, wie es der ursprüngliche CRS-Kodex vorschrieb. Sie schlägt vor, die gegenwärtige Regel beizubehalten, aber, falls diese von CRS wegen unzureichender Informationen seitens der Fluggesellschaften nicht angewandt werden kann, zu erlauben, daß ein CRS-Betreiber in nichtdiskri- minierender Weise eine Wahl treffen darf, welche Code-Sharing-Flüge auf der Anzeige erscheinen sollen. 3. 4. 3. E m p f e h l u n g Der Ausschuß erkennt die Schwierigkeiten der CRS und der Luftverkehrsgesellschaften bei der Anwendung der derzeit geltenden Regeln für die Anzeige von Code- Sharing-Flügen durchaus an. Er hegt gleichwohl die Befürchtung, daß das vorgeschlagene Konzept, das den CRS eine gewisse Eigenentscheidungsbefugnis einräumt, mißbraucht werden könnte. Die ersten Erfahrungen mit CRS, insbesondere in den USA, zeigten, daß ein auf den ersten Blick nichtdiskriminierend anmutender Auswahl- vorgang in Wirklichkeit höchst diskriminierend sein könnte. Der Ausschuß empfiehlt, die Möglichkeit für CRS-Anbieter, selbst darüber zu befinden, welche Code- Sharing-Flüge auf der Anzeige erscheinen, aus dem Vorschlag herauszunehmen. Der Kodex sollte ganz klar und deutlich die Kriterien festlegen, an die sich die CRS-Anbieter bei der Anzeige der Flugmöglichkeiten zu halten haben. Außerdem sollte die Kommission ins Auge fassen, in dem Kodex stärker auf die Gewähr abzuheben, daß der Fluginteressent umfassend darüber informiert wird, welche Luftverkehrsgesellschaft die vom ihm gewünschte tatsächlich Beförderungsdienstleistung erbringt, was für ein Luftfahrzeug dabei zum Einsatz kommt usw. 3. 5. Einbeziehung von Informationssystemen in den Kodex (vorgeschlagene Neufassung von Artikel 2 Absatz 1 sowie der Artikel 21 und 21 c) 3. 5. 1. Die Kommission weist darauf hin, daß es gegenwärtig schwierig ist, genau die Entwicklungen zu bewerten, die in Zukunft beim elektronischen Vertrieb von Luftverkehrsprodukten auftreten werden. Flugbu- chungen können bereits über das Internet getätigt werden. Bislang dient das Internet jedoch nur als fortgeschrittene Kommunikationsverbindung zwischen Informationsanbieter, wie z. B. einem Luftfahrtunter- nehmen oder einem CRS, und deren abonnierten Benut- zern und fallen deswegen wohl nicht unter die Definition eines Systemverkäufers oder CRS. 3. 5. 2. Die Kommission möchte Artikel 21 des Kodex’ dahingehend ausdehnen, daß Luftverkehrsunternehmen bei der Verbreitung von Informationen über ihre Luftver- kehrsprodukte über Internet nicht an die Bestimmungen der Artikel 5 und 9 Absatz 5 gebunden sind, so wie der Kodex sich auch nicht auf die Verkaufsbüros von Fluggesellschaften erstreckt. Für CRS-Dienste, die dem Benutzer direkt über ein elektronisches Medium zur Verfügung gestellt werden, sollte der Kodex hingegen sehr wohl gelten. Deswegen schlägt die Kommission vor, die Begriffsbestimmung des abonnierten Benutzers so abzuändern, daß sie auch CRS-Dienste dieser Erbrin- gungsform erfaßt. 3. 5. 3. E m p f e h l u n g Die Kommission ist zu Recht vorsichtig hinsichtlich ihrer Einschätzung der weiteren internetmäßigen Entwicklung bei Flugbuchungsdiensten. Es ist sehr schwierig, genaue Prognosen über die künftige Entwicklung in diesem Bereich anzustellen. Gleichwohl geht es hier um einen Bereich, den die Kommission sorgsam beobachten sollte und zu dem die Kommission ggf. entsprechende Vor- schläge unterbreiten sollte, um Mißbrauch vorzubeugen. 3. 6. Reihenfolge der angezeigten Flüge (Anhang I, Ziffer 1) 3. 6. 1. Die größte gegenüber den entsprechenden US- amerikanischen Regeln im europäischen Verhaltensko- dex verankerte Neuerung war die detaillierte Festlegung der Reihenfolge, in der Flüge angezeigt werden sollten. Der Kundenpräferenz entsprechend erscheinen zunächst alle Nonstop-Flüge, danach Direktflüge mit Zwischen- landung und schließlich Flüge mit Umsteigeverbindung zum Reiseziel. Die Kommission versichert: „Mit der wachsenden Zahl von Zu- und Abbringerflügen im sogenannten Drehkursbetrieb können die durch Umstei- geverbindungen angebotenen Dienste mittlerweile Direktflügen mit Zwischenlandungen gleichgesetzt 30. 3. 98 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 95/31 werden. “ Deswegen wird vorgeschlagen, die Kriterien für die Festlegung der Reihenfolge so zu ändern, daß künftig nur Nonstop-Flüge Präferenz bekämen. Di- rektflüge mit Zwischenlandung würden gegenüber Um- steigeverbindungen keine Priorität mehr genießen. 3. 6. 2. Die Kommission liefert aber keine Belege, die diese A¨ nderung rechtfertigten. Es wird auch nicht ins Feld geführt, daß die geltende Regel etwa nicht zufriedenstellend funktioniert hätte, oder daß es dies- bezüglich irgendwelche Beschwerden gegeben hätte. Besonders befremdlich erscheint, daß die Kommission gerade jetzt die Anzeigepriorität ändern möchte, wo die USA nach Jahren des Sträubens Tendenzen eines Einschwenkens auf den europäischen Ansatz zeigen. 3. 6. 3. E m p f e h l u n g Es gibt keinerlei Grund für eine diesbezügliche A¨ nderung der derzeit geltenden Regeln, die sich unter dem Aspekt des Verbrauchernutzens und des Wettbewerbs im Luft- verkehr absolut bewährt haben. Statt dessen sollte die Kommission andere — insbesondere die Vereinigten Staaten — ermutigen, dem europäischen Beispiel zu folgen. 3. 7. Sonstige A¨ nderungen Eine Reihe weiterer A¨ nderungen des geltenden 3. 7. 1. Kodex werden unter den Titeln: „Umfang der Prüfung; Vereinbarungen über die Ausstellung von Flugscheinen für Flüge, die von demselben Luftfahrtunternehmen unter derselben Flugnummer durchgeführt werden; Si- cherheitspaket; Anhörungsrecht des Beschwerde- gegners; Einbeziehung von Informationssystemen in den Geltungsbereich des Kodex; Verpflichtungen Dritter und Abrechnungsinformationen auf Magnetdatenträgern“ vorgeschlagen. Dabei geht es im wesentlichen um techni- sche Fragen, die wohl kaum kontrovers sein werden. 4. Zusammenfassung Der Verhaltenskodex für computergestützte Flugbu- chungssysteme war eine erfolgreiche europäische Initia- tive. Er hat ein wesentliches Problem beim Wettbewerb im Luftverkehr beseitigt und zum Aufbau eines leistungs- fähigen Luftverkehrsbinnenmarktes maßgeblich beige- tragen. Es mag sich um eine technisch sehr komplexe Materie handeln, und es überrascht denn auch nicht, daß Probleme aufgetreten sind. Diese Schwierigkeiten Brüssel, den 28. Januar 1998. wurden wahrscheinlich durch die starken kommerziellen Interessen noch verschärft, die für die beteiligten Seiten auf dem Spiel standen. Insgesamt gesehen befürwortet der Ausschuß die vorge- schlagenen A¨ nderungen des Verhaltenskodex. In einzel- nen, aber wichtigen Punkten sind nach Einschätzung des Ausschusses aber noch weitere A¨ nderungen erforderlich. Insbesondere sollte: — die Kommission in regelmäßigen Abständen Berichte über die Anwendung des Verhaltenskodex’ vorlegen; — die Kommission die internetmäßige Entwicklung bei Buchungsdiensten aufmerksam verfolgen und ggf. entsprechende Vorschläge unterbreiten, um Miß- brauch vorzubeugen; — die Kommission sich näher dazu äußern, wie sie dafür Sorge zu tragen gedenkt, daß die Reisebüros sich an den Verhaltenskodex halten, um so die Interessen der Verbraucher zu wahren; — die Kommission gemeinsam mit Vertretern der Luftverkehrsunternehmen und der Reiseagenturen die Wirksamkeit der neuen Regeln in bezug auf unnötige Buchungen überwachen; — der Kodex genau festlegen, welche Verpflichtungen alle an der Berücksichtigung von Bahnverkehrs- diensten in CRS-Anzeigen beteiligten Seiten haben, um so Streitigkeiten und Verzögerungstaktiken vor- zubeugen; — die Kommission zu ihrem früheren Vorschlag zu- rückkehren, demzufolge der Anreiz zu unnötigen Buchungen dadurch genommen werden soll, daß bei den nach Benutzungshäufigkeit gestaffelten Gebüh- rensätzen die tatsächliche Flugscheinausstellung und nicht etwa die Buchungsvornahme Bemessungs- grundlage ist; — den CRS-Betreibern kein Entscheidungsspielraum über die Art und Weise der Ausweisung von Code- Sharing-Flügen in den CRS-Anzeigen zuerkannt werden; — der Kodex stärker auf die Gewähr ausgerichtet sein, daß der Fluginteressent umfassend darüber informiert wird, welche Luftverkehrsgesellschaft die von ihm gewünschte Beförderungsdienstleistung tatsächlich erbringt, was für ein Luftfahrzeug dabei zum Einsatz kommt usw. ; — an den derzeitigen Regeln für die Reihenfolge der in CRS angezeigten Flüge festgehalten werden. Der Präsident des Wirtschafts- und Sozialausschusses Tom JENKINS