eurovoc_concepts:
export refund
poultrymeat
third country

formats: pdf print

text: L 15/8 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 1. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 135/98 af 20. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødssektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (1), senest ændret ved Kommissionens forord- ning (EF) nr. 2916/95 (2), særlig artikel 8, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportre- stitution; ifølge forordning (EØF) nr. 2777/75 skal der fra den 1. juli 1995 ved eksport af produkter, der ansøges om eksportrestitution for, fremlægges en eksportlicens med forudfastsættelse af restitutionen; der er fastsat særlige gennemførelsesbestemmelser for fjerkrækødssektoren ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1372/95 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2370/96 (4); den nuværende markedssituation i visse tredjelande og konkurrencen p(cid:134) visse bestemmelser gør det nødvendigt at fastsætte en differentieret restitution for visse fjerkræ- kødsprodukter; de i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (6), fastsatte repræsentative markedskurser anvendes til omregning af det beløb, der er udtrykt i tredjelandenes valuta, og ligger for grund fastlæggelsen til landbrugs- omregningskurserne for medlemsstaternes valutaer; betin- gelserne for anvendelse og fastsættelse af disse omreg- ningskurser blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1068/93 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1482/96 (8); af anvendelsen af disse regler og kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation inden for fjerkrækødssektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som ogs(cid:134) tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning p(cid:134) nuværende tids- punkt; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Fjerkrækød og Æg — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Kodefortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 omhand- lede restitution ydes, samt restitutionsbeløbene fastsættes som angivet i bilaget, for eksport, der gennemføres p(cid:134) jf. artikel 2 i forordning (EF) grundlag af eksportlicens, nr. 1372/95, eller efterfølgende udstedte eksportlicenser, jf. artikel 9 i nævnte forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 21. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 77. (2) EFT L 305 af 19. 12. 1995, s. 49. (3) EFT L 133 af 17. 6. 1995, s. 26. (4) EFT L 323 af 13. 12. 1996, s. 12. (5) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (6) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. (7) EFT L 108 af 1. 5. 1993, s. 106. (8) EFT L 188 af 27. 7. 1996, s. 22. 21. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 15/9 til Kommissionens forordning af 20. januar 1998 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødssektoren BILAG Produktkode Restitutionens destination (1) Restitutionsbeløb Produktkode Restitutionens destination (1) Restitutionsbeløb ECU/100 stk. ECU/100 kg 0105 11 11 9000 0105 11 19 9000 0105 11 91 9000 0105 11 99 9000 0105 12 00 9000 0105 19 20 9000 0207 12 10 9900 01 01 01 01 01 01 02 03 04 1,40 1,40 1,40 1,40 3,30 3,30 ECU/100 kg 28,00 13,00 5,50 0207 12 90 9190 0207 14 20 9900 0207 14 60 9900 0207 14 70 9190 0207 14 70 9290 02 03 04 03 06 03 06 03 06 03 06 28,00 13,00 5,50 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 8,50 7,00 (1) Destinationerne er følgende: 01 Alle destinationer med undtagelse af Amerikas Forenede Stater 02 Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon og Iran 03 Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan, Ukraine, Litauen, Estland, Letland 04 Alle destinationer med undtagelse af Amerikas Forenede Stater, Bulgarien, Polen, Ungarn, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet, Schweiz og destinationerne nævnt under 02 og 03 06 Alle destinationer med undtagelse af Amerikas Forenede Stater, Bulgarien, Polen, Ungarn, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet, Schweiz og destinationerne nævnt under 03. NB: Produktkoderne, herunder henvisninger til fodnoter, er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87


title: Rådets förordning (EG) nr 200/98 av den 20 januari 1998 om antagande av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanför Kap Verdes kust under tiden från och med den 6 september 1997 till och med den 5 september 2000

eurovoc_concepts:
Cape Verde
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations

formats: html pdf print

text: 28. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 21/1 I (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 200/98 av den 20 januari 1998 om antagande av protokollet om fastst(cid:132)llande av de fiskem(cid:148)jligheter och den ekonomiska ers(cid:132)ttning som f(cid:148)reskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanf(cid:148)r Kap Verdes kust under tiden fr(cid:134)n och med den 6 september 1997 till och med den 5 september 2000 EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 43 j(cid:132)mf(cid:148)rd med artikel 228. 2 f(cid:148)rsta meningen och 228. 3 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och med beaktande av f(cid:148)ljande: I enlighet med avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Kap Verde om fiske utanf(cid:148)r Kap Verdes kust (2) har de tv(cid:134) parterna f(cid:148)rhandlat f(cid:148)r att best(cid:132)mma de (cid:132)ndringar eller till(cid:132)gg som skall g(cid:148)ras i detta avtal n(cid:132)r giltighetstiden l(cid:148)per ut f(cid:148)r det protokoll som finns bilagt avtalet. Som ett resultat av dessa f(cid:148)rhandlingar paraferades den 10 juli 1997 ett nytt protokoll om fastst(cid:132)llande av de fiske- m(cid:148)jligheter och den ekonomiska ers(cid:132)ttning som f(cid:148)re- skrivs i ovann(cid:132)mnda avtal under tiden fr(cid:134)n och med den 6 september 1997 till och med den 5 september 2000. Det ligger i gemenskapens intresse att godk(cid:132)nna detta protokoll. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Protokollet om fastst(cid:132)llande av de fiskem(cid:148)jligheter och i avtalet den ekonomiska ers(cid:132)ttning som f(cid:148)reskrivs mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Repu- bliken Kap Verde om fiske utanf(cid:148)r Kap Verdes kust under tiden fr(cid:134)n och med den 6 september 1997 till och med den 5 september 2000 godk(cid:132)nns p(cid:134) gemenskapens v(cid:132)gnar. Texten till protokollet finns bilagd denna f(cid:148)rordning (3). Artikel 2 De fiskem(cid:148)jligheter som fastst(cid:132)lls i protokollet skall f(cid:148)rdelas mellan medlemsstaterna enligt f(cid:148)ljande nyckel: (cid:190) notfartyg f(cid:148)r tonfiskfiske: Frankrike: 19 fartyg Spanien: 18 fartyg (cid:190) tonfiskfiskefartyg som bedriver sp(cid:148)fiske med fasta linor: Frankrike: 8 fartyg Spanien: 2 fartyg (cid:190) fartyg som bedriver ytfiske med backor/l(cid:134)ngrev: Spanien: 18 fartyg Portugal: 8 fartyg (cid:190) fartyg som bedriver fiske med bottenlinor: Portugal: 3 fartyg Om dessa medlemsstaters inte utt(cid:148)mmer de fiskem(cid:148)jligheter som fastst(cid:132)lls i protokollet, f(cid:134)r kommissionen beakta licensans(cid:148)kningar fr(cid:134)n alla andra medlemsstater. licensans(cid:148)kningar Artikel 3 R(cid:134)dets ordf(cid:148)rande bemyndigas att utse de personer som har befogenhet att, med f(cid:148)r gemenskapen bindande verkan, underteckna protokollet. Artikel 4 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (1) EGT C 371, 8. 12. 1997. (2) EGT L 212, 9. 8. 1990, s. 1. (3) Se sida 16 i denna tidning. L 21/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 1. 98 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 20 januari 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. CUNNINGHAM Ordf(cid:148)rande


title: WRITTEN QUESTION No. 91/98 by Ernesto CACCAVALE to the Commission. Abuse of dominant position in the radio broadcasting sector by the RAI

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
consumer information
dissemination of information
dominant position
invitation to tender
mass media
public awareness campaign
restriction on competition

formats: html print


title: Regolamento (CE) n. 192/98 del Consiglio del 20 gennaio 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 3072/95 relativo all'organizzazione comune del mercato del riso e il regolamento (CEE) n. 2358/71 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore delle sementi

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
common organisation of markets
market intervention
rice
seed

text: L 20/16 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 27. 1. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 192/98 DEL CONSIGLIO del 20 gennaio 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 3072/95 relativo all’organizzazione comune del mercato del riso e il regolamento (CEE) n. 2358/71 relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle sementi IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, particolare l’articolo 43, in vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), considerando che occorre estendere il regime del paga- mento compensativo istituito dall’articolo 6 del regola- mento (CE) n. 3072/95 (4) ai produttori di risone (riso «paddy») destinato alla semina; che la diminuzione dei prezzi derivante dal ribasso del prezzo d’intervento previsto dall’articolo 3 dello stesso regolamento ha infatti un impatto sui prezzi del riso destinato alla semina; che, in mancanza di una compensazione adeguata, vi (cid:138) rischio di una minore utilizzazione di sementi certificate e di una qualit(cid:133) inferiore del riso; considerando che occorre far rientrare il riso destinato alla regolamento (CE) semina tra i prodotti oggetto del n. 3072/95, ma solamente affinch(cid:130) possa beneficiare del regime del pagamento compensativo; che occorre infatti ricordare come tale prodotto benefici di un aiuto alla produzione delle sementi nell’ambito del regolamento (CEE) n. 2358/71 (5); considerando che l’articolo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95 ha fissato il prezzo d’intervento del risone allo stesso livello sia per la campagna 1999/2000 che per le campagne successive; che occorre prevedere parallela- mente di mantenere gli importi del pagamento compen- sativo di cui all’articolo 6, paragrafo 1 allo stesso livello per la campagna 1999/2000 e per le campagne successive; considerando che a norma dell’articolo 6, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 3072/95, il regime del pagamento (1) GU C 312 del 14. 10. 1997, pag. 18. (2) Parere espresso il 14 gennaio 1998 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (3) Parere espresso il 10 dicembre 1997 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (4) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. Regolamento modificato dal regolamento (CE) n. 613/97 (GU L 94 del 9. 4. 1997, pag. 1). (5) GU L 246 del 5. 11. 1971, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 3290/94 (GU L 349 del 31. 12. 1994, pag. 105). compensativo (cid:138) applicato in base ad una superficie stabi- lita per ciascuno Stato membro produttore; che occorre pertanto prevedere che sia lo Stato membro interessato a stabilire la riduzione da applicare in caso di superamento di tale superficie; considerando che a norma del paragrafo 5 dell’articolo 6 gli Stati membri effettuano comunicazioni che devono essere basate sulle dichiarazioni dei produttori e delle rise- rie; che occorre modificare tale disposizione eliminando cos(cid:141) ogni riferimento alla superficie di base nazionale; considerando che (cid:138) economicamente opportuno subordi- nare la concessione di una restituzione all’esportazione alla presentazione della prova che il prodotto (cid:138) stato inte- ramente ottenuto nella Comunit(cid:133) a norma del regola- mento (CEE) n. 2913/92 (6) del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce un codice doganale comunitario; che tale obbligo non si applica al caso di una riesportazione; considerando che in seguito all’estensione del regime del pagamento compensativo al riso destinato alla semina e al fine di garantire l’equilibrio del mercato delle sementi di riso, salvaguardando in particolare le possibilit(cid:133) di smalti- mento in relazione alla superficie di base stabilita dall’arti- colo 6 del regolamento (CE) n. 3072/95, (cid:138) opportuno isti- tuire un meccanismo di stabilizzazione per la produzione delle sementi di riso; che occorre prevedere che l’esten- sione del regime del pagamento compensantivo e l’istitu- zione del meccanismo di stabilizzazione siano applicabili sin dall’inizio della campagna di commercializzazione 1998/1999, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 3072/95 (cid:138) modificato come segue: 1) All’articolo 1: a) il testo del paragrafo 1 (cid:138) sostituito dal seguente testo: (6) GU L 302 del 19. 10. 1992, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 82/97 (GU L 17 del 21. 1. 1997, pag. 1). 27. 1. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 20/17 «1. L’organizzazione comune del mercato del riso comporta un regime dei prezzi e degli scambi e disciplina i prodotti seguenti: Codice NC Designazione cui all’articolo 22 del presente regolamento. Esso ne informa tempestivamente la Commissione. »; ii) all’inizio dell’ultimo comma i termini «Per ciascuna superficie di base» sono soppressi. a) 1006 10 1006 20 1006 30 Risone (riso “paddy”) Riso semigreggio (riso “cargo” o riso “bruno”) Riso semilavorato, anche lucidato o brillato lavorato o b) 1006 40 00 Rotture di riso c) 1102 30 00 1103 14 00 1103 29 50 1104 19 91 1108 19 10 Farina di riso Semole e semolini di riso Agglomerati di riso Fiocchi di riso Amido di riso. »; in forma di pellets b) (cid:138) aggiunto il seguente paragrafo 3: «3. Il presente regolamento si applica al risone (riso “paddy”) destinato alla semina del codice NC 1006 10 10 solamente per quanto concerne il regime del pagamento compensativo di cui all’arti- colo 6. » 2) All’articolo 6: a) al paragrafo 3, il titolo della quarta colonna della tabella (cid:138) sostituito dal seguente testo: «1999/2000 e successive»; 3) All’articolo 13: a) al paragrafo 12, primo comma, il primo trattino (cid:138) sostituito dal seguente testo: «— sono stati interamente ottenuti nella Comunit(cid:133) a norma dell’articolo 23 del regolamento (CEE) n. 2913/92, salvo in caso d’applicazione del paragrafo 13,»; b) al paragrafo 13, il primo comma (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Non (cid:138) concessa alcuna restituzione per l’esporta- zione di riso importato da paesi terzi e riesportato verso paesi terzi, salvo qualora l’esportatore provi: — l’identit(cid:133) tra il prodotto da esportare e il prodotto precedentemente importato, — l’avvenuta riscossione di tutti i dazi all’importa- zione al momento dell’immissione in libera pratica di questo prodotto. ». Articolo 2 All’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 2358/71 (cid:138) inserito il seguente paragrafo: «4 bis. Il quantitativo massimo di sementi di riso che beneficia dell’aiuto nella Comunit(cid:133) (cid:138) stabilito secondo la procedura di cui al paragrafo 5. Tale quan- titativo (cid:138) ripartito tra gli Stati membri produttori. » b) al paragrafo 5: Articolo 3 i) il penultimo comma (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Nei casi in cui si applica il comma precedente, lo Stato membro interessato stabilisce la ridu- zione da applicare al pagamento compensativo entro una data fissata secondo la procedura di Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. L’articolo 1, punto 1 (cid:138) applicabile a decorrere dal 1o settembre 1998 e l’articolo 2 (cid:138) applicabile a decorrere dal 1o luglio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 20 gennaio 1998. Per il Consiglio Il presidente J. CUNNINGHAM


eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
farming sector
representative rate

text: L 15/12 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 21. 1. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 137/98 DER KOMMISSION vom 20. Januar 1998 zur Festsetzung der landwirtschaftlichen Umrechnungskurse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 über die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzu- wendenden Umrechnungskurse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: Die landwirtschaftlichen Umrechnungskurse wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 41/98 der Kommission (3) fest- gesetzt. Nach Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 wird der landwirtschaftliche Umrechnungskurs einer Währung vorbehaltlich der Anwendung von Bestätigungsfristen geändert, wenn die Abweichung gegenüber dem repräsen- tativen Marktkurs eine bestimmte Schwelle überschreitet. Die repräsentativen Marktkurse werden für Basisreferenz- zeiträume bestimmt, gegebenenfalls für Bestätigungsfri- sten (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission vom 30. April 1993 mit Durchführungsvorschriften für die Bestimmung und Anwendung der im Agrarsektor verwendeten Umrech- nungskurse (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1482/96 (5). (cid:154)berschreitet der absolute Wert der Differenz zwischen den auf der Grundlage des Durch- schnitts der Ecu-Kurse an drei aufeinanderfolgenden Börsentagen berechneten Abweichungen zweier mitglied- staatlicher Währungen 6 Prozentpunkte, werden die repräsentativen Marktkurse nach Absatz 2 des genannten Artikels unter Zugrundelegung von drei berücksichtigten Tagen berichtigt. Infolge der vom 11. bis 20. Januar 1998 festgestellten Wechselkurse müssen für den portugiesischen Escudo der Verordnung gemäß Artikel 2 neue landwirtschaftliche Umrechnungskurse festgesetzt werden. Gemäß Artikel 15 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 wird ein im voraus festgesetzter landwirt- schaftlicher Umrechnungskurs berichtigt, wenn er um mehr als 4 Prozentpunkte von dem Umrechnungskurs abweicht, der am Tag des maßgeblichen Tatbestands gilt. Der im voraus festgesetzte landwirtschaftliche Umrech- nungskurs wird in diesem Fall dem geltenden Kurs bis auf 4 Prozentpunkte angenähert. Es sollte der Kurs festge- legt werden, der den im voraus festgesetzten landwirt- schaftlichen Umrechnungskurs ersetzt — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 landwirtschaftlichen Umrechnungskurse Die Anhang I festgesetzt. sind in Artikel 2 In dem in Artikel 15 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 genannten Fall wird der im voraus festge- setzte landwirtschaftliche Umrechnungskurs ersetzt durch den Ecu-Kurs gemäß Anhang II — Tabelle A, wenn der letztere größer als der im voraus festgesetzte Kurs ist, oder — Tabelle B, wenn der letztere kleiner als der im voraus festgesetzte Kurs ist. Die Verordnung (EG) Nr. 41/98 wird aufgehoben. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am 21. Januar 1998 in Kraft. Artikel 4 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 20. Januar 1998 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (2) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (3) ABl. L 5 vom 9. 1. 1998, S. 18. (4) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (5) ABl. L 188 vom 27. 7. 1996, S. 22. 21. 1. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 15/13 ANHANG I Landwirtschaftliche Umrechnungskurse 1 ECU = 40,9321 7,54917 1,98243 312,011 201,690 6,68769 6,02811 2,23273 0,785663 1 973,93 13,9485 167,153 8,68510 0,695735 belgische/luxemburgische Franken dänische Kronen Deutsche Mark griechische Drachmen portugiesische Escudos französische Franken finnische Mark niederländische Gulden irische Pfund italienische Lire österreichische Schillinge spanische Peseten schwedische Kronen Pfund Sterling Im voraus festgesetzte und angepaßte landwirtschaftliche Umrechnungskurse ANHANG II Tabelle A Tabelle B 1 ECU = 39,3578 belgische/luxemburgische Franken dänische Kronen 7,25882 1,90618 Deutsche Mark 1 ECU = 42,6376 belgische/luxemburgische Franken dänische Kronen 7,86372 2,06503 Deutsche Mark 300,011 193,933 griechische Drachmen portugiesische Escudos französische Franken finnische Mark niederländische Gulden 6,43047 5,79626 2,14686 0,755445 irische Pfund 325,011 210,094 griechische Drachmen portugiesische Escudos französische Franken finnische Mark niederländische Gulden 6,96634 6,27928 2,32576 0,818399 irische Pfund 1 898,01 13,4120 160,724 italienische Lire österreichische Schillinge spanische Peseten schwedische Kronen 8,35106 0,668976 Pfund Sterling 2 056,18 14,5297 174,118 italienische Lire österreichische Schillinge spanische Peseten schwedische Kronen 9,04698 0,724724 Pfund Sterling


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 136/98 av den 20 januari 1998 om fastställande av representativa priser och tilläggsbelopp för import av fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
meat product
poultrymeat
representative price

text: L 15/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 136/98 av den 20 januari 1998 om fastställande av representativa priser och tilläggsbelopp för import av fjäder- fäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING ning av tilläggsbelopp för import samt tilläggsbelopp för import av fjäderfäkött, ägg och äggalbumin. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2771/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för ägg (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1516/96 (2), särskilt artikel 5. 4 i denna, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för fjäderfäkött (3), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2916/95 (4), särskilt artikel 5. 4 i denna, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2783/75 av den 29 oktober 1975 om det gemensamma handelssys- temet för äggalbumin och mjölkalbumin (5), senast ändrad förordning (EG) nr 2916/95, genom kommissionens särskilt artikel 3. 4 i denna, och med beaktande av följande: Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. De representativa priserna och motsva- rande tilläggsbelopp bör därför offentliggöras. import av Med hänsyn till situationen på marknaden bör denna ändring genomföras så snart som möjligt. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fjäder- fäkött och ägg. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilaga I till den ändrade förordningen (EG) nr 1484/95 skall ersättas med bilagan till denna förordning. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2442/97 (7), fast- ställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämp- Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 21 januari 1998. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 januari 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 282, 1. 11. 1975, s. 49. (2) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 99. (3) EGT L 282, 1. 11. 1975, s. 77. (4) EGT L 305, 19. 12. 1995, s. 49. (5) EGT L 282, 1. 11. 1975, s. 104. (6) EGT L 145, 29. 6. 1995, s. 47. (7) EGT L 339, 10. 12. 1997, s. 14. 21. 1. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 15/11 BILAGA ”BILAGA I KN-nummer Varubeteckning 0207 14 10 Styckningsdelar av höns, benfria, frysta 0207 27 10 Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta 166,1 1602 32 11 Icke kokta varor andra än tupp och höns 1602 39 21 Icke kokta varor andra än kalkon, tupp och höns 221,6 245,5 217,9 221,6 (1) Importens ursprung: 01 Kina 02 Brasilien 03 Thailand 04 Chile 05 Argentina. ” Represen- tativt pris (ecus/100 kg) Tilläggs- belopp (ecus/100 kg) Ursprung (1) 216,6 224,2 203,5 259,2 239,6 25 23 29 12 18 46 20 12 21 20 01 02 03 04 05 04 01 02 03 01


title: Rozporządzenie Komisji (WE) nr 134/98 z dnia 20 stycznia 1998 r. uzupełniające Załącznik do rozporządzenia (WE) nr 1107/96 w sprawie rejestracji oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia zgodnie z procedurą określoną w art. 17 rozporządzenia Rady (EWG) nr 2081/92Tekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
designation of origin
foodstuff
location of production

text: 232 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 22 31998R0134 L 15/6 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 21. 1. 1998 ROZPORZĄDZENIE KOMISJI (WE) NR 134/98 z dnia 20 stycznia 1998 r. uzupełniające Załącznik do rozporządzenia (WE) nr 1107/96 w sprawie rejestracji oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia zgodnie z procedurą określoną w art. 17 rozporządzenia Rady (EWG) nr 2081/92 (Tekst mający znaczenie dla EOG) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (EWG) nr 2081/92 z dnia 14 lipca 1992 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia dla produktów rolnych i środków spożyw- czych (1), ostatnio zmienione rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1068/97 (2), w szczególności jego art. 17 ust. 2, a także mając na uwadze, co następuje: dla niektórych nazw zgłoszonych przez Państwa Członkowskie na podstawie art. 17 rozporządzenia (EWG) nr 2081/92 zażądano przedłożenia dodatkowych informacji w celu zapew- nienia, że zgłoszone nazwy są zgodne z art. 2 i 4 tego rozporządzenia; dodatkowe informacje wskazują, że zgłoszone nazwy są zgodne z wyżej wymienionymi artykułami; a zatem nazwy te należy zarejestrować i dodać do Załącznika do rozporządzenia Komisji (WE) nr 1107/96 (3), ostatnio zmienio- nego rozporządzeniem (WE) nr 2325/97 (4); po przystąpieniu trzech nowych Państw Członkowskich termin sześciu miesięcy przewidziany w art. 17 rozporządzenia (EWG) nr 2081/92 rozpoczyna bieg w dniu ich przystąpienia; niektóre nazwy zgłoszone przez te Państwa Członkowskie są zgodne z art. 2 i 4 tego rozporządzenia, a zatem należy je zarejestrować; środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu Regulacyjnego ds. Oznaczeń Geograficznych i Nazw Pochodzenia, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 Wymienione w Załączniku do niniejszego rozporządzenia nazwy dodaje się do Załącznika do rozporządzenia (WE) nr 1107/96. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 20 stycznia 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 208 z 24. 7. 1992, str. 1. (2) Dz. U. L 156 z 13. 6. 1997, str. 10. (3) Dz. U. L 148 z 21. 6. 1996, str. 1. (4) Dz. U. L 322 z 24. 11. 1997, str. 33. 03/t. 22 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 233 PRODUKTY PRZEZNACZONE DO SPOŻYCIA PRZEZ LUDZI WYMIENIONE W ZAŁĄCZNIKU II DO TRAKTATU ZAŁĄCZNIK Świeże mięso (oraz podroby) NIEMCY — Diepholzer Moorschnucke (PDO) — Lüneburger Heidschnucke (PDO) WŁOCHY — Vitellone bianco dell’Appennino Centrale (PGI) Produkty mięsne WŁOCHY — Sopressata di Calabria (PDO) — Capocollo di Calabria (PDO) — Salsiccia di Calabria (PDO) — Pancetta di Calabria (PDO) Sery ZJEDNOCZONE KRÓLESTWO — Teviotdale cheese (PGI) Oleje i tłuszcze Oliwa z oliwek GRECJA — Σητεία Λασιξίου Κρήτης (Sitia-Lasithi-Crete) (PDO) (1) — Αποκορώνας Χανίων Κρήτης (Apokoronas-Chania-Crete) (PDO) (2) Owoce, warzywa i zboża WŁOCHY — Pera mantovana (PGI) — Pera dell’Emilia Romagna (PGI) — Pesca e nettarina di Romagna (PGI) Oliwki stołowe — Nocellara del Belice (PDO) GRECJA — Ροδάκινα Νάουσας (Rodakina de Naoussa) (PDO) — Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου (Fassolia Gigantes Elefantes de Kato Nevrokopi) (PGI) — Φασόλια κοινά µεσόσπερµα Κάτω Νευροκοπίου (Fassolia koina Mesosperma de Kato Nevrokopi) (PGI) (1) Ochrona nazwy „Λασιξίου Κρήτης” (Lasithi-Crete) nie jest wymagana. (2) Ochrona nazwy „Χανίων Κρήτης” (Chania-Crete) nie jest wymagana


title: Council Regulation (EC) No 193/98 of 20 January 1998 amending Regulation (EEC) No 1323/90 instituting specific aid for sheep and goat farming in certain less- favoured areas of the Community

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
goat
less-favoured agricultural area
livestock farming
sheep

text: L 20/18 EN Official Journal of the European Communities 27. 1. 98 COUNCIL REGULATION (EC) No 193/98 of 20 January 1998 amending Regulation (EEC) No 1323/90 instituting specific aid for sheep and goat farming in certain less-favoured areas of the Community THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 43 thereof, lation (EEC) No 1323/90 (3), on the specific aid granted for non-dairy ewes, Having regard to the proposal from the Commission, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the opinion of the European Parlia- ment (1), Whereas prices are in serious decline on the Community market in sheep’s and goat’s milk products and the situa- tion is unlikely to improve in the medium term; Whereas this situation leads to negative consequences for the incomes of the producers concerned; whereas this reduction in income is likely to be extremely unfavour- able in less-favoured areas listed under Council Regula- tion (EC) No 950/97 of 20 May 1997 on improving the efficiency of agricultural structures (2), where there is little alternative to production using the existing sheep and goat dairy breeds; whereas the producers in those areas should be compensated by increasing from 70 % to 90 % the percentage granted to them of the amount of specific aid for sheep and goat farming in certain less- favoured areas of the Community calculated under Regu- Article 1 Article 1(1) of Regulation (EEC) No 1323/90 is hereby amended as follows: (cid:190) in the second indent, by ‘ECU 5,977', ‘ECU 4,589' shall be replaced (cid:190) in the third indent, ‘ECU 4,589' shall be replaced by ‘ECU 5,977'. Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from the beginning of the 1998 marketing year. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 20 January 1998. For the Council The President J. CUNNINGHAM (1) Opinion delivered on 14 January 1998 (not yet published in the Official Journal). (2) OJ L 142, 2. 6. 1997, p. 1. (3) OJ L 132, 23. 5. 1990, p. 17. Regulation as last amended by Regulation (EC) No 40/96 (OJ L 10, 13. 1. 1996, p. 6)


title: DECISÃO DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 1998 respeitante aos certificados de importação em relação aos produtos do sector da carne de bovino originários do Botsuana, do Quénia, de Madagáscar, da Suazilândia, do Zimbabué e da Namíbia

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence
originating product
quantitative restriction

text: 27. 1. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 20/35 DECIS (cid:5)AO DA COMISS (cid:5)AO de 20 de Janeiro de 1998 respeitante aos certificados de importa(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao aos produtos do sector da carne de bovino origin ´arios do Botsuana, do Qu(cid:130)nia, de Madag ´ascar, da Suazil(cid:131)ndia, do Zimbabu(cid:130) e da Nam(cid:146)bia (98/96/CE) A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 715/90 do Conselho, de 5 de Mar(cid:135)o de 1990, relativo ao regime apli- c ´avel aos produtos agr(cid:146)colas e a certas mercadorias resul- tantes da transforma(cid:135)˜ao de produtos agr(cid:146)colas origin ´arios dos Estados de (cid:1)Africa, das Cara(cid:146)bas e do Pac(cid:146)fico (ACP) ou dos pa(cid:146)ses e territ(cid:155)rios ultramarinos (PTU) (1), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 619/96 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 27º, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 589/96 da Comiss˜ao, de 2 de Abril de 1996, que fixa as normas de execu(cid:135)˜ao no sector da carne de bovino do Regulamento (CEE) nº 715/90 do Conselho, relativo ao regime apli- c ´avel aos produtos agr(cid:146)colas e a certas mercadorias resul- tantes da transforma(cid:135)˜ao de produtos agr(cid:146)colas origin ´arios dos Estados ACP ou dos pa(cid:146)ses e territ(cid:155)rios ultramarinos (PTU) (3), e, nomeadamente, o seu artigo 4º, Considerando que o artigo 1º do Regulamento (CE) nº 589/96 prev(cid:136) a possibilidade de emitir certificados de importa(cid:135)˜ao em rela(cid:135)˜ao aos produtos do sector da carne de bovino; que, todavia, as importa(cid:135)˜oes devem realizar-se nos limites das quantidades previstas para cada um destes pa(cid:146)ses terceiros exportadores; Considerando que os pedidos de certificados apresentados de 1 a 10 de Janeiro de 1998, expressos em carne desos- sada, nos termos do Regulamento (CE) nº 589/96, no que se refere aos produtos origin ´arios do Botsuana, do Qu(cid:130)nia, de Madag ´ascar, da Suazil(cid:131)ndia, do Zimbabu(cid:130) e da Nam(cid:146)bia n˜ao s˜ao superiores (cid:133)s quantidades dispon(cid:146)veis para estes Estados; que (cid:130), por isso, poss(cid:146)vel emitir certifi- cados de importa(cid:135)˜ao para as quantidades pedidas; Considerando que (cid:130) conveniente proceder (cid:133) fixa(cid:135)˜ao das restantes quantidades em rela(cid:135)˜ao (cid:133)s quais podem ser pedidos certificados, a partir de 1 de Fevereiro de 1998, no (cid:131)mbito da quantidade total de 52 100 toneladas; Considerando que parece ´util recordar que esta decis˜ao n˜ao prejudica a aplica(cid:135)˜ao da Directiva 72/462/CEE do Conselho, de 12 de Dezembro de 1972, relativa aos problemas sanit ´arios e de pol(cid:146)cia sanit ´aria na importa(cid:135)˜ao de animais das esp(cid:130)cies bovina, su(cid:146)na, ovina e caprina e de carnes frescas ou de produtos (cid:133) base de carne prove- nientes de pa(cid:146)ses terceiros (4), com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pela Directiva 96/91/CE (5), ADOPTOU A PRESENTE DECIS (cid:5)AO: Artigo 1º Os seguintes Estados-membros emitem, em 21 de Janeiro de 1998, os certificados de importa(cid:135)˜ao respeitantes aos produtos do sector da carne de bovino, expressos em carne desossada, origin ´arios de determinados Estados de (cid:1)Africa, das Cara(cid:146)bas e do Pac(cid:146)fico, em rela(cid:135)˜ao (cid:133)s quanti- dades e aos pa(cid:146)ses de origem a seguir indicados: Alemanha: — 290,000 toneladas origin ´arias do Botsuana, — 3,000 toneladas origin ´arias da Nam(cid:146)bia, Reino Unido: — 540,000 toneladas origin ´arias do Botsuana, — 250,000 toneladas origin ´arias da Nam(cid:146)bia. Artigo 2º Os pedidos de certificado podem ser apresentados, nos termos do disposto no nº 3 do artigo 3º do Regulamento (CE) nº 589/96, no decurso dos dez primeiros dias do m(cid:136)s de Fevereiro de 1998, em rela(cid:135)˜ao (cid:133)s seguintes quanti- dades de carne de bovino desossada: — Botsuana: — Qu(cid:130)nia: — Madag ´ascar: — Suazil(cid:131)ndia: — Zimbabu(cid:130): — Nam(cid:146)bia: 18 086,000 toneladas, 142,000 toneladas, 7 579,000 toneladas, 3 363,000 toneladas, 9 100,000 toneladas, 12 747,000 toneladas. Artigo 3º Os Estados-membros s˜ao os destinat ´arios da presente decis˜ao. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 1998. Pela Comiss ˜ao Franz FISCHLER Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 84 de 30. 3. 1990, p. 85. (2) JO L 89 de 10. 4. 1996, p. 1. (3) JO L 84 de 3. 4. 1996, p. 22. (4) JO L 302 de 31. 12. 1972, p. 28. (5) JO L 13 de 16. 1. 1997, p. 26


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 134/98 z 20. januára 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha k nariadeniu (ES) č. 1107/96 o registrácii zemepisných označení a označení pôvodu podľa postupu stanoveného v článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92Text s významom pre EHP

text: 232 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 22 31998R0134 L 15/6 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 21. 1. 1998 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 134/98 z 20. januára 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha k nariadeniu (ES) č. 1107/96 o registrácii zemepisných označení a označení pôvodu podľa postupu stanoveného v článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu a potraviny (1), naposledy pre poľnohospodárske výrobky zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1068/97 (2), najmä na jeho článok 17 (2), keďže pre niektoré označenia oznámené členskými štátmi podľa článku 17 nariadenia (EHS) č. 2081/92 sa požadovali doda- točné informácie na účely zaistenia ich súladu s článkami 2 a 4 tohto nariadenia; keďže tieto dodatočné informácie ukazujú, že označenia vyhovujú uvedeným článkom; keďže preto by mali byť zaregistrované a pridané k prílohe k naria- deniu Komisie (ES) č. 1107/96 (3), naposledy zmenenému a doplnenému nariadením (ES) č. 2325/97 (4); keďže po pristúpení troch nových členských štátov, šesťme- sačné obdobie ustanovené v článku 17 nariadenia (EHS) č. 2081/92 má začať dátumom ich pristúpenia; keďže niektoré štátmi vyhovujú článkom označenia oznámené členskými 2 a 4 tohto nariadenia a mali by sa preto zaregistrovať; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre zemepisné označenia a označenia pôvodu, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Označenia v prílohe k tomuto nariadeniu sa týmto pridávajú k nariadeniu (ES) č. 1107/96. Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 20. januára 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 208, 24. 7. 1992, s. 1. (2) Ú. v. ES L 156, 13. 6. 1997, s. 10. (3) Ú. v. ES L 148, 21. 6. 1996, s. 1. (4) Ú. v. ES L 322, 25. 11. 1997, s. 33. 03/zv. 22 SK Úradný vestník Európskej únie 233 VÝROBOK URČENÝ NA ĽUDSKÚ KONZUMÁCIU UVEDENÝ V PRÍLOHE II K ZMLUVE PRÍLOHA Čerstvé mäso (a vnútornosti) NEMECKO — Diepholzer Moorschnucke (CHOP)- chránené označenie pôvodu — Lüneburger Heidschnucke (CHOP) TALIANSKO — Vitellone bianco dellAppennino Centrale (CHZO)- chránené zemepisné označenie Výrobky na báze mäsa TALIANSKO — Soppressata di Calabria (CHOP) — Capocollo di Calabria (CHOP) — Salsiccia di Calabria (CHOP) — Pancetta di Calabria (CHOP) Syry SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO — Syr Teviotdale (CHZO) Oleje a tuky Olivový olej GRÉCKO — Σητεία Λασιθίου Κρήτης (Sitia-Lasithi-Crete) (CHOP) (1) — Αποκορώνας Χανίων Κρήτης (Apokoronas-Chania-Crete) (CHOP) (2) Ovocie, zelenina a obilie TALIANSKO — Pera mantovana (CHZO) — Pera dellEmilia Romagna (CHZO) — Pesca e nettarina di Romagna (CHZO) Stolové olivy — Nocellara del Belice (CHOP) GRÉCKO — Ροδάκινα Νάουσας (Rodakina de Naoussa) (CHOP) — Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου (Fassolia Gigantes Elefantes de Kato Nevrokopi) (CHZO) — Φασόλια κοινά µεσόσπερµα Κάτω Νευροκοπίου (Fassolia koina Mesosperma de Kato Nevrokopi) (CHZO) (1) Nepožaduje sa ochrana názvu „Λασιθίου Κρήτης“ (Lasithi-Crete). (2) Nepožaduje sa ochrana názvu „Χανίων Κρήτης“ (Chania-Crete)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 133/98 af 20. januar 1998 om fravigelse for produktionsåret 1997/98 fra forordning (EF) nr. 3112/93 om gennemførelsesbestemmelser til den særlige ordning for støtte til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav, for så vidt angår vinarealer og privat oplagring af hedvin

eurovoc_concepts:
Aegean Islands
aid per hectare
aid system
fortified wine
private stock
wine of superior quality

text: 21. 1. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 15/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 133/98 af 20. januar 1998 om fravigelse for produktionsåret 1997/98 fra forordning (EF) nr. 3112/93 om gennemførelsesbestemmelser til den særlige ordning for støtte til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav, for så vidt angår vinarealer og privat oplagring af hedvin KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 af 19. juli 1993 om særlige foranstaltninger for visse land- brugsprodukter i Det for de mindre øer Ægæiske Hav (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2417/95 (2), særlig artikel 9, stk. 4, og fordel til december 1997 på grund af de vanskeligheder, produ- centorganisationerne har været ude for i forbindelse med udarbejdelsen og fremlæggelsen af ovennævnte hand- lingsprogram til kvalitetsforbedring af de pågældende vine; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Vin  ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: I artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 2019/93 fastsættes, at hektarstøtten for opretholdelse af dyrkning af vinstoksorter, der er beregnet til fremstilling af kvbd i de traditionelle dyrkningsområder, fra produktionsåret 1997/98 kun ydes til producentsammenslutninger eller -organisationer, der iværksætter en foranstaltning til kvalitetsforbedring af de producerede vine ifølge et program, myndighederne har godkendt; for produkti- onsåret 1997/98 bør fristen i artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 3112/93 (3), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 2537/95 (4), for indgivelse af ovennævnte støtteansøgning udskydes fra den 1. maj 1997 til den 31. Artikel 1 Uanset artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3112/93 kan producentsammenslutningerne eller -organisationerne for produktionsåret 1997/98 indgive ansøgningen om hektar- støtte til den kompetente myndighed senest den 31. december 1997. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 184 af 27. 7. 1993, s. 1. (2) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. (3) EFT L 278 af 11. 11. 1993, s. 52. (4) EFT L 260 af 31. 10. 1995, s. 10


text: 27. 1. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 20/35 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 20. januar 1998 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia (98/96/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 715/90 af 5. marts 1990 om den ordning, der skal gælde for land- brugsprodukter og visse varer fremstillet af landbrugspro- dukter med oprindelse i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) eller i de oversøiske lande og territorier (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 619/96 (2), særlig artikel 27, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 589/96 af 2. april 1996 om fastsættelse af gennemførelses- bestemmelser i oksekødssektoren til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 715/90 om den ordning, der skal gælde for landbrugsprodukter og visse varer fremstillet af landbrugs- produkter med oprindelse i AVS-staterne eller i de over- søiske lande og territorier (3), særlig artikel 4, og ud fra følgende betragtninger: Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 589/96 (cid:134)bnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødssektoren; indførslerne m(cid:134) imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande; de licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. januar 1998, udtrykt som udbenet kød, i overensstem- melse med forordning (EF) nr. 589/96, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de disponible mængder for disse lande; det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for; de restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. februar 1998, bør fastsættes, uden at den samlede mængde p(cid:134) 52 100 tons overskrides; det bør understreges, at denne beslutning ikke tilside- sætter bestemmelser i R(cid:134)dets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpoliti- mæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, f(cid:134)r og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (4), senest ændret ved direktiv 96/91/EF (5) — Artikel 1 Nedenst(cid:134)ende medlemsstater udsteder den 21. januar 1998 importlicenser for produkter fra oksekødssektoren, udtrykt som udbenet kød, med oprindelse i visse stater i for nedenst(cid:134)ende Afrika, Vestindien og Stillehavet, mængder og oprindelseslande: Tyskland: — 290,000 tons med oprindelse i Botswana — 3,000 tons med oprindelse i Namibia Det Forenede Kongerige: — 540,000 tons med oprindelse i Botswana — 250,000 tons med oprindelse i Namibia. Artikel 2 Der kan i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i forord- ning (EF) nr. 589/96 indgives licensansøgninger i løbet af de ti første dage af februar 1998 for følgende mængder udbenet oksekød: — Botswana: — Kenya: — Madagaskar: — Swaziland: — Zimbabwe: — Namibia: 18 086,000 tons 142,000 tons 7 579,000 tons 3 363,000 tons 9 100,000 tons 12 747,000 tons. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 84 af 30. 3. 1990, s. 85. (2) EFT L 89 af 10. 4. 1996, s. 1. (3) EFT L 84 af 3. 4. 1996, s. 22. (4) EFT L 302 af 31. 12. 1972, s. 28. (5) EFT L 13 af 16. 1. 1997, s. 26


title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yhteisön kolmannen vammaisten hyväksi toteutettavan toimintaohjelman (Helios II) arvioinnista (1993-1996)

eurovoc_concepts:
action programme
disabled person
exchange of information
project evaluation
social integration

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 01. 1998 KOM(1998) 15 1opull. KOMtSSION KERTQMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALDCOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE YHTEISÖN KOLMANNEN VAMMAISTEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVAN TOIMINTAOHJELMAN (HELIOS II) ARVIOEVNISTA 1993-1996 l. YHTEENVETO 2. HELIOS II -OHJELMAN YLEISKUVAUS 2. 1 Tavoitteet 2. 2 Toimenpiteet 2. 3Rahoitus 2. 4 Ohjelmanjohtorakenne 2. 5 Ohjelmaan osallistujat 3. OHJELMAN ARVIOINTI 3. 1 HELIOS II -ohjelma kokeilukenttänä 3. 2 Ohjelman toteuttamisen arviointi 3. 2. 1 Vammaisten osallistuminen HELIOS II -ohjelmaan 3. 2. 2 Johtorakenteiden tehokkuus 3. 2. 3 Muodolliset yhteydet eurooppalaisten aloitteiden välillä 3. 3 Ohjelman vaikutusten arviointi 3. 3. 1 Tiedon ja kokemuksen siirto 3. 3. 2 Vaikutus verkkojen kehittämiseen ja tukemiseen 3. 3. 3 Vaikutus synergian kehittymiseen eurooppalaisen ja kansallisen politiikan välillä 4. PÄÄTELMÄT 4. 1 Lisäarvo 4. 2 Ohjelman rajoitukset 4. 3 Vaikutukset tulevaän toimintaan 4. 3. 1 Toimet, joilla edistetään oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa vammaisuuden alalla 4. 3. 2 Toimet, joilla parannetaan vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa - 2- 4 4 4 5 5 5 6 7 7 7 8 9 9 10 10 12 12 14 14 15 16 16 17 4. 3. 3 Toimet, joilla varmistetaan vammaisten ja vammaisjärjestöjen edustus yleisessä politiikanteossa 4. 3. 4 Toimet, joilla kansalaisjärjestöjen kanssa varmistetaan todellinen vuoropuhelu 5. TIE ETEENPÄIN 17 18 20 1. YHTEENVETO Yhteisön kolmas toimintaohjelma vammaisten hyväksi, HELIOS II -ohjelma, perustettiin 25. helmikuuta 1993 tehdyllä neuvoston päatöksellä 93/136/ETY1. Ohjelma kattoi 1. tammikuuta 1993 ja 31. joulukuuta 1996 välisen ajan. Edellä mainitun päätöksen 11 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissio antaa 1 päivään heinäkuuta 1997 mennessä täydellisen kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle HELIOS II -ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. Edellä mainitun 25. helmikuuta 1993 tehdyn päätöksen. 11 artiklan 4 kohdan sekä päätöksen liitteen 1. 2 kohdan mukaisesti tämä kertomus perustuu pääasiassa kaikkien HELIOS II -ohjelmassa toteutettujen toimenpiteiden riippumattomaan ja puolueettomaan arviointiin. 2 Kertomuksessa pyritään antamaan yleiskuva riippumattoman arvioinnin tuloksista ja niiden vaikutuksista tuleviin vammaisten hyväksi toteutettaviin toimiin. 2. HELIOS II -OHJELMAN YLEISKUVAUS 2. 1 Tavoitteet HELIOS II-ohjelmaa perustettaessa tarkoituksena oli edistää vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja heidän integroitumistaan yhteiskuntaan. Tähän pyritään seuraavien tavoitteiden avulla: (1) (2) (3) (4) Kehitetään ja parannetaan kansalaisjärjestöjen kanssa. tiedotus- ja vaihtotoimintaa jäsenvaltioiden ja Edistetään suurempi tehokkuus ja toimien parempi yhteensovittaminen. lähestymistapoja ja toimenpiteitä, tehokkaita jotta saavutetaan tasolla yhteisön Edistetään kehittämistä sellaisen jäsenvaltioiden ja integroimiseen liittyvien järjestöjen ja yhdistysten välillä, joka perustuu parhaisiin uutta luoviin ja tehokkaisiin kokemuksiin ja käytäntöihin jäsenvaltioissa. yhteistyöpolitiikan yhteistyötä niiden Jatketaan kansalaisjärjestöjen kanssa, joiden jäsenvaltiot katsovat olevan vammaisten edustajia kansallisten vammaisneuvostojen kautta. kansalaisjärjestöjen eurooppalaisten ja E Y V LL 56/30, 9. 3. 1993. Tttmiln vuoksi komissio antoi arviointitchtävän jälkcen Tavistock-instituutillc (Yhdistynyt kuningaskunta), joka teki arvioinnin yhteistyössä kolmcn muun tutkimuslaitoksen kanssa: Nexus (Irlanti), ECWS (Alankomaat) ja Prisma (Kreikka). Kertomus on saatavana (cnglanninkielisena) työasiakirjana komission yksiköiltä. tarjouspyynnttn 2. 2 Toimenpiteet Tavoitteita pyrittiin toteuttamaan päaasiassa seuraavien toimenpiteiden avulla: (1) (2) (3) (4) tiedotus- ja vaihtotoiminta: konferenssit, Jäsenvaltioiden välinen seminaarit, tiedonvaihto, opintokäynnit ja kurssit toiminnallisen kuntoutuksen alalla sekä vammaisten sosiaaliseen toimintaan. Jäsenvaltiot nimesivät osallistujat. integroimiseksi koulutukseen taloudelliseen ja ja Jäsenvaltioissa hankitun tiedon keräys, vaihto ja jakelu atk-pohjaisen dokumentointijärjestelmän (HANDYNET) kehittämisen avulla. tieto- ja Yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa: konferenssien rahoitus, opintokäynnit, tiedottaminen laajuiset Euroopan kurssit kansalaisjärjestöille yhteisön tasolla toteutetuista toimista ja kansalaisjärjestöjen neuvot komissiolle erityisaiheista. yhteistyötoimet, ja muut Tiedottaminen vuosittaisten vammaisten integroimiseen liittyvillä eri aloilla. ja vaikuttaminen yleisiin asenteisiin palkintojen ja avulla. Palkintoja myönnetään mallihankkeilie tiedotusvälineiden 2. 3 Rahoitus toteuttamiseen Ohjelman tarvittavat määrärahat arvioitiin 37 miljoonaksi ecuksi. Talousarvioon varatut määrärahat olivat 40,16 miljoonaa ecua ja tosiasiallisesti käytetty määrä 39,74 miljoonaa ecua. Rahoitus jakautuu eri vuosia varten seuraavasti (miljoonia ecuja):. Vuosi 1993 1994 1995 1996 I Talousarvio 5,60 10^06 ryn 12,69 Kaytetyt varat 5,40 KM34 RJS 12,52 1 2. 4 Ohjelman johtorakenne Ohjelman keskitetty johto kuului komissiolle, jonka tukena oli ulkopuolinen teknisen tuen komiteoita, esimerkiksi (HELIOS-asiantuntijaryhmä) ja useita neuvoa-antavia toimisto • Neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden hallitusten edustajista. • Vammaisten eurooppalainen foorumi, joka muodostuu kansallisista vammaisneuvostoista ja eurooppalaisista kansalaisjärjestöistä. • Yhteysryhmä, joka muodostuu kahden muun komitean edustajista ja toimii niiden välisenä yhteyselimenä. - 5- työhön ja vammaisneuvostot vammaisten eurooppalaiseen tasolla ohjelman neuvottelurakenteita varten tarvittiin kansalliset Kansallisella ja vammaisneuvostot. Koordinaattorit osallistuivat neuvoa-antavan koordinaattorit komitean foorumiin. Kansalliset koordinaattorit valitsivat osallistujat tiedotus- ja vaihtotoimintaan sekä tukivat ja arvoivat HELIOS Il-toimia kansallisella ja paikallisella tasolla. Tähän toimintaan kuului merkittävänä osana kansallisten tiedotuspäivien järjestäminen, yleensä vuosittain. Eri maiden koordinointijärjestelyt poikkesivat toisistaan ja tarjosivat siten myös hyvin erilaisia koordinointi- ja tiedonvaihtomahdollisuuksia. tasolla ja vaihtotoiminnan koordinaattorit valikoituivat Paikallisella osallistujien keskuudesta. Nämä paikallisen tason koordinaattorit saivat merkittävää tukea HELIOS-asiantuntijaryhmältä. tiedotus- 2. 5 Ohjelmaan osallistujat HELIOS II -ohjelman ansiosta monet vammaisasioita paikallisella, kansallisella tai eurooppalaisella tasolla käsittelevät organisaatiot saivat mahdollisuuden osallistua keskusteluihin samankaltaisten organisaatioiden kanssa. Toiminnassa oli mukana pysyvästi kolmen vuoden ajan noin 1 150 'avainosallistujaa'. Lisäksi toimintaan osallistui satunnaisemmin noin 30 000 organisaatiota. ja vaihtoihin muissa jäsenvaltioissa toimivien Avainosallistujat Neuvottelurakenteet Neuvoa-anlava komitea Organisaatioiden mfiarfi 34 Vammaisten eurooppalainenfoorumi Tyoryhmat Paikalliset toimet Tiedotus-ja vaihtotoiminta 17' 13 2 8? 8323 HANDYNET-keskukset 142 hallitustcn Ominaisuudet Kansallisten virkamiehet Kansalliset vammaisncuvostot Eurooppalaiset kansalaisjarjesttft Tyomarkkinaosapuolet Hallitusten kansalaisjarjestot asiantuntijat virkamiehet, ja Paaasiassa organisaatioita, tarjoavat palveluita jotka vammaisille ja koulutuslaitoksille Asiantuntijat ja palvelujen tarjoajat Muihin organisaatioita osallistujiin kuului osallistuvia ja yksittäisiä henkilöitä,4 ohjelman neuvoa-antavissa komiteoissa kansalaisjärjestöjen vaihtotoimintaan 3 Mukana ovat Norjan ja Islannin edustajat. 6- edustettuina olevien kansalaisjärjestöjen jäseniä (856 kansallista ja eurooppalaista kansaialsjärjestöä) sekä vuosittaisten HELIOS Il-kilpailujen osallistujia (noin 200 vuodessa). Tämän lisäksi on otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden järjestämille kansallisille tiedotuspäiville osallistuneet (osallistujamääristä ei ole yhtenäisiä tietoja), muut HELIOS II-toimintaan osallistuneiden organisaatioiden jäsenet sekä erilaisten julkaisujen lukijat. Viimeksi mainittu ryhmä kattaa mahdollisesti hyvinkin erilaisia vammaisjärjestöjä ja Flash-julkaisujen postituslistalla oli yli 30 000 vastaanottajaa. eri puolilla Eurooppaa: HELIOSCOPE- 3. OHJELMAN ARVIOINTI Seuraavassa selitetään ulkoisen arvioinnin tärkeimpiä tuloksia. 3. 1 HELIOS II -ohjelma kokeilukenttänä HELIOS II -ohjelmassa yhdistyi joukko innovatiivisia tekijöitä, jotka edistivät yhteisön lähestymistapaa vammaispolitiikkaan kolmella merkittävällä tavalla: (1) (2) toimintaohjelmissa korostui usein Aiemmissa 'sosiaalihuoltoon' perustuva lähestymistapa. HELIOS II -ohjelmassa sen sijaan keskityttiin enemmän yhtäläisiä mahdollisuuksia ja integrointia koskeviin kysymyksiin. Sen sijaan, että HELIOS II-ohjelmassa olisi edistetty muutoksia tukemalla pilottitoimia tai esittelyhankkeita, siinä pyrittiin saamaan aikaan muutoksia paikalliseen tiedonvaihtoon perustuvan sosiaalisen oppimisen mallin avulla. Tähän yhdistettiin maili, jossa toimintaa ohjataan politiikan avulla. Sitä sovellettiin levittämällä sitä oppia, jota oli saatu paikallisen tiedonvaihdon avulla, ja luomalla organisaatioiden väliselle yhteistyölle kansalliset ja eurooppalaiset rakenteet. (3) HELIOS II oli ensimmäinen toimintaohjelma, jossa luotiin muodollinen rakennc vammaisten ja vammaisjärjestöjen kuulemista varten. HELIOS II -ohjelman innovatiivisten osien vuoksi koko ohjelmasta tuli vahvasti kokeiluluontoinen. Lisäksi ohjelmassa korostettiin vaihtoa ja oppimista. Tämän vuoksi ohjelmaa voitiin pitää tutkia vammaisuuteen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja integraatioon liittyviä kysymyksiä, lisätä ymmärrystä ja testata uusia ratkaisuja ennen niiden levitystä laajemmalle yleisölle. Arvioinnissa olikin tärkeää kiinnittää huomiota ohjelman tulosten lisäksi myös niihin prosesseihin, joiden avulla nämä tulokset saavutettiin. 'laboratoriona', jossa voitiin suhteessa jossakin 3. 2 Ohjelman toteuttamisen arviointi Tässä osassa ohjelman osallisluminen HELIOS II -ohjelmaan, johtorakenteiden ohjelman ja muiden vammaisalalla toteutettavien eurooppalaisten aloitteiden välillä toteuttamista tarkastellaan kolmelta kannalta: vammaisten tehokkuus sekä synergia Vuosittaisten alakohtaisten raporttien otokseen perustuva arvio on noin 24 000 vuodessa. -7 3. 2. 1 Vammaisten osallistuminen HELIOSII -ohjelmaan5 Vaikka ohjelmassa pyrittiin merkittävällä tavalla huolehtimaan siitä, että vammaiset ja vammaisjärjestöt olivat hyvin edustettuina ohjelman neuvottelurakenteissa, vammaiset eivät olleet riittävästi edustettuina kaikissa ohjelman osissa. Tämä koski erityisesti tiedotus- ja vaihtotoimintaa, johon edustajat valittiin pääasiassa sen perusteella, millaisia strategioita jäsenvaltiot käyttivät edustajien nimeämisessä ja tulevaa ohjelmaa koskevan tiedon levityksessä. Ohjelmassa oli kuitenkin edelleen monia rakenteellisia ongelmia, jotka estivät vammaisia ja vammaisjärjestöjä osallistumasta ohjelmaan samalla tavalla kuin ammattilaiset ja ammattimaiset palvelujärjestöt. Ongelmat liittyivät esim. seuraaviin seikkoihin: • Resurssit ja sopivat tilat: Vaihtotoimien järjestäjät eivät aina ottaneet huomioon vammaisille sopivien tilojen ja aikataulujen tarvetta. Toimien rahoittaminen vain osittain ja kulujen hidas korvaaminen aiheuttivat taloudellisia vaikeuksia. • Tiedotus: Liian suuri tietomäärä ja tietojen myöhäineri toimittaminen ennen kokouksia aiheuttivat ongelmia. Tämä koski erityisesti neuvottelurakenteita, koska niihin osallistuvien oli kuultava organisaatioidensa jäseniä. • Osallistumisen taso: Osallistumisen tiedotus- ja vaihtotoiminnassa, rohkaisemaan suurempaa määrää vammaisia osallistumaan toimintaan. Osallistumisen jatkuvuus osoittautui kuitenkin vaikeaksi. jossa paikallisia organisaatioita pyydettiin taso oli erityinen ongelma • Keskustelun taso: Joissakin toimissa ammattilaisilla esiintyi vielä sitä asennetta, että vammaisilta puuttuu tarvittava pätevyys osallistua keskusteluihin tasa-arvoiselta pohjalta. Vammaiset osallistujat olivat joskus sitä mieltä, että ammattilaiset ja palvelujen tarjoajat olivat kiinnostuneempia tilanteen säilyttämisestä ennallaan kuin muutoksesta. Vammaisten edustajien vähäinen määrä ohjelman alkuvaiheessa osoitti oikeaksi yleisen huolen vammaisten puutteellisesta osallistumisesta, joten komissio pyrki lisäämään vammaisten edustajien osuutta. Näillä pyrkimyksillä oli positiivinen vaikutus erityisesti niillä aloilla, joilla vammaiset perinteisesti eivät ole osallistuneet toimintaan. Sosiaalisen integraation alalla osallistuminen oli suhteellisen korkeaa alusta saakka (noin 50 %); toiminnallisen kuntoutuksen ja koulutuksen alalla vammaisten osuus nousi 20 %:iin ja taloudellisen integraation alalla osuus kaksinkertaistui noin 20 %:sta 40 %:iin ohjelman lopussa. Osittain näiden ponnistusten ansiosta monet vaihtotoimista edistivät huomattavasti keskustelua palvelujen tarjoajien ja vammaisten välillä. Se näyttää vaikuttaneen siihen, Arviontitoimissa keskityttiin siihen, miten vammaiset osallistuivat ohjelmaan. Arvioinnissa oltiin huolissaan kuitenkin myös siitä, että muut ryhmät eivät ole tarpeeksi edustettuina. Esimerkiksi taloudellista integraatiota koskevassa osassa voitiin huomata työnantajien puuttuminen, ja joihinkin kansalaisjärjestöjen vaihtotoimiin osallistui varsin vähän kansallisia ja Euroopan tason edustajia, joilla oli poliittinen valtuutus. että asenteet ovat muuttuneet osallistujien organisaatioissa sekä laajemmin kansallisessa politiikassa. 3. 2. 2 Johtorakenteiden tehokkuus HELIOS II -ohjelman alussa esiintyi huolta ohjelman rakenteen monimutkaisuudesta. Sen vuoksi tätä tarkasteltiin arvioinnissa erityisen perusteellisesti. Yleisesti ottaen oltiin sitä mieltä, että komission ja HELIOS-asiantuntijaryhmän tarjoama tuki oli tehokasta. Sitä arvostivat erityisesti osallistujat paikallisella tasolla. Arvioinnissa tuodaan esiin kuitenkin, että ohjelmassa on tarpeen ohjata huomattavasti resursseja erityisesti vammaisten osallistumisen lisäämiseen. Resursseja pohdittaessa on otettava huomioon sekä yleiset henkilöstövaatimukset että tarvittava asiantuntijuus, johon kuuluu yleinen kokemus vammaisasioista sekä kysymyksistä, jotka liittyvät vammaisten tehokkaaseen integroitumiseen ja osallistumiseen. Muina vaikeina alueina pidettiin ohjelman neuvottelurakenteita sekä yhteyksiä komission ja kansallisten ministeriöiden sekä joissakin tapauksissa eri ministeriöiden välillä. Yksi neuvottelurakenteisiin erilainen kehittymissuuntaus kahden eri neuvoa-antavan elimen - neuvoa-antavan komitean ja vammaisten eurooppalaisen foorumin - välillä. Lisäksi yhteysryhmä ei ollut tarpeeksi vahva pystyäkseen tasoittelemaan eroja kyseisten komiteoiden välillä. vaikeuksista suurimmista liittyvistä oli 3. 2. 3 Muodolliset yhteydet eurooppalaisten aloitteiden välillä ja aloitteiden välillä yksiköiden välisen Komissio piti yllä muodollisia yhteyksiä HELIOS II-ohjelman ja muiden Euroopan tason ohjelmien ohjelman neuvottelurakenteiden avulla. Joissakin muissa vammaisuuteen liittyvissä ohjelmissa ja aloitteissa tapahtui merkittäviä muutoksia, joiden voidaan katsoa suoraan liittyvän komission tällä tasolla luomiin yhteyksiin (katso kohta 3. 3. 3. ). ryhmän ja tasolla rohkaistaan luotiin muodollisia yhteyksiä vammaisuuteen liittyvien Kansallisella eurooppalaisten ohjelmien ja aloitteiden välillä noin puolessa jäsenvaltioista. On kuitenkin todettava, että suurissa jäsenvaltioissa vastuu yhteisön ohjelmista ja aloitteista ja jakautuu eri ministeriöiden välille. Tämä rajoittaa virkamiesten yhteistyötä koordinaatiota. Muutamat maat ovat omaksuneet tietoisesti sen politiikan, että HELIOS II-ohjelman osallistujia ja aloitteisiin, ja joissakin maissa on suosittu muiden eurooppalaisten aloitteiden osallistujia johtanut huomattavoun valittaessa HELIOS päällekkäisyyteen paikallisella tasolla eri ohjelmien osallistujien välillä. Noin 60 prosenttia paikallisista HELIOS II-ohjelman osallistujista on joko rnukana muissa eurooppalaisissa ohjelmissa tai aloitteissa tai on hakenut niiltä tukea. HORIZON oli uscimmin mainittu aloite. Useat osallistujat ilmoittivat, että HELIOS II-ohjelmaan osallistuminen on vaikuttanut merkittävästi heidän kykyynsä osallistua muihin eurooppalaisiin toimiin, koska he ovat saaneet löytää kumppaneita ja kokemusta työskentelystä Euroopan tasolla. tekemään hakemuksia muihin ohjelmiin II-ohjelman osallistujia. Tämä on tietoa, mahdollisuuksia Tämä korostaa HELIOS II-ohjelman erityisluonnetta. Ohjelma itsessään ei tarjonnut. :si rsseja csittelyä tai käytännöllisiä hankkeita varten. Se täydensi kuitenkin hyvin muita. 9. tällaisia resursseja tarjoavia hankkeita, koska osallistujat saivat mahdollisuuksia vaihtaa tietoja, kehittää ajatuksia uusia toimia varten sekä hankkia kokemusta. 3. 3 Ohjelman vaikutusten arviointi HELIOS II -ohjelman vaikutusta on tarkasteltu sen perusteella, miten se • edisti tehokkaisiin lähestymistapoihin ja toimenpiteisiin liittyvän tiedon ja kokemuksen siirtoa osallistujien välillä paikallisella tasolla • vaikutti verkottumiseen ja yhteistyöhön vammaisjärjestöjen välillä • vaikutti synergiaan j a politiikan kehittymiseen kansallisella j a Euroopan tasolla. 3. 3. 1 Tiedon ja kokemuksen siirto Hankitun tiedon ja kokemuksen siirto sellaisessa ohjelmassa kuin HELIOS II voi tapahtua useilla tasoilla. Tässä yhteydessä kannattaa erottaa toisistaan siirto prosessina (eli tietojen vaihto) ja siirto tuloksena (eli uuden toimintatavan omaksuminen) sekä toisaalta sisäinen siirto (ohjelman jäsenten välillä) ja ulkoinen siirto (tiedon ja kokemuksen levitys laajemmalle yleisölle). A. Vaihtotoiminta osallistujien välillä ilmoitettiin yleisesti olevan yksi ohjelman Osallistujien välisen vaihtotoiminnan tehokkaimmista osista. Miltei kaikki osallistujat ilmoittivat, että he olivat hyötyneet vaihtokokemuksistaan. Kolme neljästä kyselyyn vastanneesta ilmoitti, että vaihtojen ansioista he olivat saaneet paremman käsityksen hyvistä toimintatavoista ja ajatuksia siitä, miten he voisivat parantaa palvelujaan. Vastaajat arvostivat myös lisääntynyttä solidaarisuuden tunnetta (90 %) ja muilta osallistujilta saamaansa tukea (75 %). Oppiminen koettiin usein pikemminkin ilmapiirin muuttumisena kuin erityisinä tietoina: vammaisasioihin suhtauduttiin uudella tavalla tai uusille ideoille oltiin avoimempia. Tämän tason kokemuksen perusteella voidaan nähdä, millaisissa olosuhteissa voidaan parhaiten edistää tehokasta kulttuurien, vammaisryhmien ja ammattikuntien välistä vaihtoa. B. Tiedon ja kokemuksen levitys ohjelman ulkopuolella Ohjelmasta saatua tietoa ja kokemusta jaettiin laajemman yleisön kanssa joko © osallistujien omien ponnistusten avulla, kun osallistujat palasivat toimipaikalleen (laaja-alainen siirto) tai «> ohjelmassa laadittujen kertomusten jajulkaisujen avulla (alakohtainen siirto) Laaja-alainen siirto Useimmat ohjelman osallistujista näyttävät todella pyrkineet jakamaan muiden kanssa sen tiedon, jota he olivat saaneet ohjelmasta. Yleisimpiä kanavia olivat keskustelut työtoverien kanssa (97 %), organisaatioiden jäsenille lähetetyt kertomukset (73 %), -10 artikkelit tiedotteissa (57 %) ja vammaisten lehdet (39 %). Monet organisaatiot (75 %) onnistuivat myös saamaan jonkin verran julkisuutta tiedotusvälineissä, vaikka aiheesta oltiinkin kiinnostuneempia paikallisissa sanomalehdissä ja radiossa kuin kansallisissa tiedotusvälineissä tai televisiossa. Lisäksi julkisuutta oli helpompi saada vammaisalan viestimissä kuin yleisissä tiedotusvälineissä. Resurssien puute oli tärkein este kokemusten jakamiselle laajemman yleisön kanssa. HELIOS II ei rahoittanut laajempaa levitystoimintaa (kansallisia tiedotuspäiviä lukuun ottamatta). Tämä saattoi aiheuttaa ongelmia organisaatioille, joiden henkilökunta ja resurssit olivat rajallisia. Kansallisten koordinaattoreiden rooli oli erityisen tärkeä sen varmistamisessa, että ohjelman toimien tuloksena hankittua tietoa ja kokemusta levitettiin laajemmin. Noin 80 prosenttia tiedotus- ja vaihtotoimien osallistujista ilmoitti, että he olivat jakäneet vaihtotoimien kokemuksensa muiden kanssa HELIOS ja kansallisilla tiedotuspäivillä. II-konferensseissa Alakohtainen tiedonlevitys Laaja-alaisen vaihdon kautta tapahturieen tiedon levityksen lisäksi ohjelmassä on tuotettu mittava määrä kirjallista aineistoa. Aineistoa levitettiin suurimmaksi osaksi joko postitse ohjelman osallistujille tai siten, että osallistujat itse levittivät sitä. Kansallisilla edustajilla oli erilaisia suunnitelmia siitä, miten aineistoa levitettäisiin laajemmin. Jotkut suunnittelivat aineiston lähcttämistä kaikille paikallisille ja alueellisille viranomaisille; joillakin ei ollut minkäänlaisia selviä suunnitelmia levitystä varten. Tämä osoittaa, että on tarpeen luoda selkeä levitysstrategia tämänkaltaisessa ohjelmassä laadittua aineistoa varten. Ohjelmasta saadun tiedon ja kokemuksen laaja levitys on tärkeä edellytys laajalle keskustelulle. HANDYNETIÄ arvosteltiin myös, koska se oli suunniteltu enemmän ammattilaisten kuin vammaisten itsensä tarpeita varten. Ohjelman aikana - väliarviointikertomuksen johdosta - ryhdyttiin kuitenkin toimiin vammaisten ja vammaisjärjestöjen saamiseksi aktiivisemmin mukaan tietokannan kehittämiseen. C. Tiedon ja kokemuksen soveltaminen ohjelmaan osallistujien keskuudessa Vaikka monet osallistujat (53 % tiedotus-ja vaihtotoiminnan ja 56 % kansalaisjärjestöjen kyselyyn vastanneista) ilmoittivat, että he olivat ottaneet organisaatioissaan käyttöön innovatiivisia käytäntöjä ohjelman toimien seurauksena joko odotustensa mukaisesti tai jopa niitä suuremmassa määrin, ajatusten muuttaminen käytännöksi oli pitkäaikainen hanke. Jotkut ilmoittivat, että muutosprosessi oli alkanut ja että asenteet heidän organisaatioissaan olivat muuttuneet. Asennemuutos onkin edellytys muutokselle. Ajatusten siirtäminen toiminnaksi edellyttää usein resursseja. Tähän liittyvästi vastaajat ilmoittivat, että ohjelma oli tukenut heitä kahdella tavalla: ® Ohjelma vahvisti niitä käsityksiä, joita osallistujilla oli entuudestaan uusista Joskus he saivat ohjelmasta uutta aineistoa, jonka avulla he lähestymistavoista. pystyivät vakuuttamcrr. työtoverinsa ja saamaan paikallista rahoitusta. ll - • Ohjelma auttoi monia pääsemään johonkin toiseen eurooppalaiseen ohjelmaan, joka tarjosi resursseja uusia hankkeita varten. D. Ohjelman vaikutus politiikanja käytännön laajempaan kehittymiseen Kyselyissä lähes puolet vastanneista osallistujista oli sitä mieltä, että he pystyivät jollakin lailla vaikuttamaan politiikan kehittymiseen paikallisella (48 %) tai kansallisella (43 %) tasolla. He olivat kuitenkin harvemmin tyytyväisiä saavutukseensa. Tästä huolimatta monissa organisaatioissa oltiin sitä mieltä, että ohjelma oli parantanut heidän julkista kuvaansa, ja toivottiin, että tämä vaikuttaisi organisaation kykyyn vaikuttaa politiikkaan tulevaisuudessa. Tämä liittyi läheisesti myös siihen vaikutukseen, joka ohjelmalla oli verkottumiseen ja vammaisjärjestöjen lobbausmahdollisuuksien paranemiseen. (Tätä käsitellään seuraavassa osassa. ) 3. 3. 2 Vaikutus verkkojen kehittämiseenja tukemiseen tärkeimpien rooli ohjelman tavoitteiden Vammaisten verkoilla oli merkittävä saavuttamisessa. Esimerkiksi HELIOS II:n mahdollisuudet vaikuttaa hankitun tiedon ja kokemuksen siirtämiseen ympäri Eurooppaa riippui suuresti niiden organisaatioiden kyvyistä, jotka olivat mukana vaihtotoiminnassa laajemmalle yleisölle. Tämä puolestaan riippui organisaatioiden verkottumisrnahdollisuuksista. Jotkut osallistujat olivat myös sitä mieltä, että pitkällä aikavälillä ohjelma pystyi tehokkaimmin vaikuttamaan yhtäläisten mahdollisuuksien ja vammaisten integraation edistämiseen tarjoamalla vammaisjärjestöille mahdollisuuksia luoda tehokas foorumi, josta he voivat ajaa muutosta kansallisella ja eurooppalaisella tasolla. tiedon jakamiseksi On suuri määrä osoituksia siitä, että HELIOS II -ohjelman neuvottelurakenteet ja sen toimet ovat vaikuttaneet merkittävästi verkottumiseen vammaisasioita rahoittamat käsittelevien organisaatioiden välillä. Toimilla on luotu uusia verkkoja, vahvistettu olemassaolevia verkkoja ja rohkaistu verkottumista uusien osallistujaryhmien välillä. Euroopan tasolla HELIOS II on merkittävästi vahvistanut ja parantanut yhteistyön tasoa eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen sekä niiden ja kansallisten kansalaisjärjestöjen välillä. Joskus ohjelma lisäsi yhteyksiäja neuvotteluja kansalaisjärjestöjen ja kansallisen hallinnon ja paikallisten organisaatioiden välillä. Näyttää siltä, että yhteistyö on lisääntynyt pikemminkin laajojen kysymysten (esimerkiksi yhtäläisten mahdollisuuksien politiikan edistäminen) kuin yksittäisten tai alakohtaisten kysymysten osalta. Tämä vuorostaan mahdollistaa eri vammaisryhmien ja eri alojen välisen keskustelun. On näyttöä myös siitä, että ammattimaisten virastojen ja vammaisia edustavien organisaatioiden yhteistyö on parantunut. Osallistumisrakenteet ovat vahvistuneet sekä yksittäisten organisaatioiden sisällä että kansallisella ja Euroopan tasolla. 3. 3. 3 Vaikutus synergian kehittymiseen eurooppalaisen ja kansallisen politiikan välillä Synergia näyttää lisääntyneen merkittävästi viime vuosina sekä vammaisasioiden alalla toimivien yhteisön ohjelmien (erityisesti rakennerahastojen) että kansallisen tason vammaispoliitikkojen välillä. Itse HELIOS II-ohjelman osuutta tähän muutokseen ei ole helppo arvioida aikana, jolloin monet erilaiset voimat vaikuttavat sosiaalipolitiikan 12 muotoutumiseen kaikilla tasoilla. On kuitenkin selvää, että ohjelma on tarjonnut merkittäviä mahdollisuuksia eri osapuolten vuoropuhelulle. Ohjelman toimet ja rakenteet ovat korostaneet ja tukeneet muualla tapahtuvaa kehitystä. Tässä suhteessa ohjelma on merkittävällä tavalla täydentänyt yhteisön toimintaohjelmia ja aloitteita vammaisasioiden alalla. A. Vaikutuspolitiikan kehittymiseen Euroopan tasolla 30. heinäkuuta 1996 annettu tiedonanto vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista - Euroopan yhteisön uusi vammaisstrategia6, 20. joulukuuta 1996 annettu neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista7 sekä 13. joulukuuta 1996 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma vammaisten oikeuksista8 edustavat tärkeitä edistysaskeleita vammaisten yhtäläisten mahdollisuuksien kehittymisessä Euroopan unionin tasolla. HELIOS II -ohjelman yhteydessä käydyt keskustelut ovat vaikuttaneet merkittävällä tavalla tämän politiikan kehittymiseen. Yksi tärkeistä vaikutuslähteistä on ollut vammaisten eurooppalainen foorumi. Se on ollut osa HELIOS II-ohjelman neuvottelurakenteita, ja sillä on ollut tärkeä rooli tietoisuuden lisäämisessä kysymyksistä, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan ja joilla on suoraa vaikutusta vammaisten elämänlaatuun. Tämä on edistänyt näitä kysymyksiä koskevaa keskustelua sekä komission eri osien että komission ja vammaisjärjestöjen välillä. Kahden viime vuoden aikana muissa eurooppalaisissa ohjelmissa on ryhdytty tehokkaasti ja näkyvästi toimiin vammaisten tarpeiden huomioonottamiseksi, Tämä liittyy ns. 'toisen polven' aloitteisiin yhteisössä, ja sitä voidaan pitää osoituksena HELIOS II-ohjelman vaikutuksesta synergian saavuttamiseen vammaisuuteen liittyvässä politiikassa Euroopan tasolla. Joissakin yhteisön aloitteissa ja Euroopan unionin ohjelmissa havaittiin muutoksia, joilla pyrittiin ottamaan huomioon vammaisten tarpeet. Näitä ohjelmia olivat esimerkiksi SOKRATES, LEONARDO ja TIDE. HORIZON-aloitteen kanssa luotiin vahvat yhteydet kansallisella tasolla, ja ohjelmien osallistujien välillä oli huomattavaa päällekkäisyyttä. Komission muut pääosastot ovat ehdottaneet useita uusia toimia toteutettavaksi HELIOS II -ohjelman jälkeen. Nämä uudet toimet edustavat tärkeää askelta kohti vammaisasioiden saattamista osaksi yleistä politiikkaa (mainstreaming), ja työryhmät sekä niihin kuuluvat koulutusta, urheilua koulutusalan vaihtotoimissa laaditun aineiston levitys. ja matkailua käsittelevät B. Vaikutus politiikan kehittymiseen kansallisella ja paikallisella tasolla HELIOS II -ohjelman aikana monissa jäsenvaltioissa tai pohdittiin merkittäviä poliittisia muutoksia, jotka vaikuttaisivat vammaisten elämänlaatuun. HELIOS II-ohjelman vaikutusta tähän prosessiin on vaikea arvioida. Muutoksilla sosioekonomisissa olosuhteissa ja sosiaalipalvelujärjestelmissä oli usein ratkaisevampi toteutettiin 6 KOM (406), lopullinen. 7 8 EYVLC 12, 13. 1. 1997. EYVLC 20, 20. 1. 1997. 13 rooli. Tämä koski esimerkiksi vammaisille tarkoitettuihin taloudellisiin tukiin ja palveluihin liittyviä kysymyksiä. Kansalliset edustajat useissa jäsenvaltioissa ilmoittivat kuitenkin, että HELIOS II- ohjelmalla oli vaikutusta kansallisen politiikan kehittymiseen seuraavilla tavoilla: • Ohjelmasta saatiin taustatietoa ja toimintatapamalleja. • Ohjelma toi esiin alueita, joilla kansallista politiikkaa olisi kehitettävä. • Ohjelma tarjosi foorumin, joilla eri tahot voivat keskustella politiikasta. • Ohjelma loi tarvittavat olosuhteet poliittiselle muutokselle. (Tässä yhteydessä tärkeänä pidettiin selkeää politiikkaa Euroopan tasolla. ) • Ohjelma vahvisti politiikan suuntaamismahdollisuuksia, joista jo keskusteltiin. • Ohjelma lisäsi tukea ja solidaarisuutta vammaisjärjestöjen välillä ja vahvisti niiden kykyä ajaa muutosta. uuteen tekniikkaan, yhtäläisiin mahdollisuuksiin, ja Politiikan osalta ohjelmalla oli vaikutusta kysymyksiin, jotka liittyivät syrjinnän koulutukseen, ehkäisyyn, ammatinvalinnanohjaukseen työvalmennukseen sekä uusien, osastojen välisten komiteoiden ja komissioiden perustamiseen. Etusijalle asetettavat muutostarpeet vaihtelivat eri maissa. Monissa maissa joko toteutetaan tai harkitaan lainsäädännön muutoksia, joissa otetaan huomioon yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteet. Myös työllisyyspolitiikka oli etusijalla monessa jäsenvaltiossa. Erityisesti haluttiin löytää tasapaino suojatyöpaikkojen sekä suojattuun ja tuettuun työllistämiseen liittyvien liikkumismahdollisuudet aloitteiden välillä. Muita tarkasteltavia kysymyksiä ovat (liikenne, sekä tukeminen rakennukset), koulutus, vanhempien vaikeavammaistenhoitojärjestelyt. ja perheiden 4. PÄÄTELMÄT HELIOS II -ohjelma edusti innovatiivista lähestymistapaa yhteisön toimiin tärkeällä sosiaalipolitiikan alalla. Arviointi osoittaa, että rajoituksistaan huolimatta ohjelma on vaikuttanut merkittävällä tavalla tiettyyn kehitykseen vammaisasioiden alalla, vaikkakin tämän kehityksen toteutuminen käytännössä saattaa viedä jonkin aikaa. Ohjelman arvioinnin tärkeimpiä päätelmiä voidaan tarkastella kolmen otsikon alla: • HELIOS II -ohjelman luoma lisäarvo • ohjelman rajoitukset • vaikutukset tulevaan toimintaan. 4. 1 Lisäarvo Euroopan tasolla ohjelma loi lisäarvoa seuraavilla tavoilla: 14- • • On yhdistetty kaikkien käytettäväksi tietoa, joka koskee politiikkaa ja innovatiivisia toimintatapoja. Yhteydet erityisesti eri maissa toimivien ammattilaisten välillä ovat lisääntyneet. Tämän avulla he voivat arvioida suorituksiaan, parantaa itsearviointikykyään ja tarkastella toimintatapojaan osana suurempaa kokonaisuutta. • On luotu tukea ja solidaarisuutta vammaisjärjestöjen välille ja annettu monille järjestöille maiidollisuus saada kokemusta, jonka avulla ne ovat voineet osallistua tehokkaammin järjesteimiin ja ohjelmiin Euroopan tasolla. Kansalliseila tasolla ohjelma loi lisäarvoa pääasiassa seuraavilla tavoilla: • Kiinnostus ja luovuus vammaisasioiden alalla on lisääntynyt, koska osallistujat joutuivat pohtimaan vaihtoehtoisia ratkaisuja ja uusia lähestymistapoja tuttuihin ongelmiin. • Osallistujien välinen solidaarisuus, tuki ja yhteydenpito on lisääntynyt sekä eri jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä. Tämä on edesauttanut vammaisten, vapaaehtoisten hoitajien ja ammattilaisten eristyneisyyden vähentymistä. • Ohjelma on edistänyt tai vähemmän poliitlisissa toimintamuodoissa. Tämä on rohkaissut ja auttanut vammaisjärjestöjä ajamaan etujaan, koska ne ovat oppineet perustelemaan kantansa, toimimaan vakuuttavammin ja kohentamaan lobbausjärjestöjen profiilia. solidaarisuutta enemmän • Sekä palvelujen käyttäjien että niiden tarjoajien tiedot ja itsetunto ovat parantuneet, koska useissa tapauksissa he kohtasivat nyt ensimmäisestä kertaa. • On kehittynyt parempi käsitys hyvästä toimintatavasta. Tämä koskee erityisesti vammaisten aktiivista osallistumista palvelujen tarjontaan ja politiikan kehittämiseen. 4. 2 Ohjelman rajoitukset HELIOS II -ohjelman selvimmät rajoitukset liittyvät itse ohjelman periaatteeseen. Ohjelmassa keskityttiin pääasiassa vaihtotoimintaan. Koska resurssit olivat rajallisia, ohjelman kyky saada aikaan todellisia muutoksia (vammaispalveluissa ja -politiikassa) riippui suuressa määrin osallistujista kansalliseila ja paikallisella tasolla. Toisaalta ohjelmassa olisi voitu keskittyä pelkästään lisäämään keskustelua ja parantamaan kysymyksiä koskevaa tietoisuutta. todelia mukaan saada vammaiset Lisäksi ohjelman kyky ja neuvotteluihin riippui koko ajan paikallisista ja kansallisista osallistujista. Yksi seuraus tästä oli se, että ohjelmassa toistuivat helposti ne vaikeudet, jotka yleensäkin liittyvät vammaisten suoraan osallistumiseen vammaispolitiikan toimintatapojen alalla. Huolimatta suurimmistakin ponnisteluista näitä rajoituksia ei saatu poistettua. Tämä heijastaa sitä, kuinka vaihtelevasti hyväksytään se, että vammaiset itse ovat olennaisia toimijoita muutoksen ja kehityksen prosessissa. Lisäksi se on osoitus siitä, että vammaisten suoran osallistumisen tukemisen edellyttämä lisäresurssien tarve oli arvioitu liian vähäiseksi. toimintaan ja 15- Ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia olisi voitu hyödyntää paremmin hankitun tiedon ja kokemuksen levittämiseksi, jos olisi luotu selkeämpi levitysstrategia. Tämä koskee erityisesti ohjelman loppupuolella kehitettyä aineistoa. Yleisen tietoisuuden lisäämiseksi olisi voitu noudattaa strategisempaa lähestymistapaa ja käyttää enemmän resursseja. Viestimiä on vaikeaa saada mukaan vammaisasioihin liittyvään toimintaan, ja huolimatta jonkinlaisesta onnistumisesta tällä alalla ohjelma tavoitti pääasiassa vain ne, jotkajo toimivat vammaisasioiden alalla. Vammaisuuteen liittyvän solidaarisuuden ja yhteistyön kehittyminen Euroopan tasolla näyttää olleen heikompaa kansallisten hallitusten tasolla, osittain sen vuoksi, että ohjelman kuulemisprosessit rohkaisivat kahdenkeskistä yhteydenpitoa komission kanssa edustajien välillä. Uuden pikemmin kuin vammaisstrategian yhteydessä perustettu vammaisuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä saattaa pystyä tehokkaammin viemään tätä prosessia eteenpäin. tehokasta yhteistyötä kansallisten 4. 3 Vaikutukset tulevaan toimintaan Vaikutuksia tarkasteltaessa tulisi ottaa huomioon 30. heinäkuuta 1996 annettu komission tiedonanto uudesta vammaisstrategiasta, 20. joulukuuta 1996 annettu neuvoston päätöslauselma sekä 11. huhtikuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma. Helios II -ohjelman arvioinnista saadaan hyödyllistä tietoa, jota voidaan hyödyntää uuden vammaisstrategian toteuttamisessa. 4. 3. 1 Toimet, joilla edistetään oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa vammaisuuden alalla Uusi kansalaisuuteen ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuva vammaispolitiikka edellyttää lisätutkimusta vammaisiin kohdistuvan syrjinnän rakenteellisesta luonteesta. Tämä tuli selvästi esiin myös HELIOS II -ohjelman arvioinnissa. Lisäksi tarvitaan strategioita sen varmistamiseksi, että keskitetysti koottua tietoa levitetään laajasti. Lisäksi tarvitaan jäsenvaltioiden aktiivista yhteistyötä, jotta strategioita voidaan toteuttaa tehokkaasti. Tämän vuoksi komissio on vammaisuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän vammaisalan siitä, miten aloittanut tutkimustuloksia ja kokemuksia voidaan yhdistää kaikkien käytettäväksi. keskustelun avulla On myös selvää, että uuden lähestymistavan kehittämiseen pitäisi kuulua innovatiivisten käytäntöjen tukeminen ja levitys. Arvioinnissa ehdotetaan kohdennettuja ja kokeilevia toimia, jotta voidaan kehittää yhtäläisiin oikeuksiin, kuluttajien aloitteellisuuteen, tukitoiminnan perustuva lähestymistapa. Nämä toimet eivät olisi päällekkäisiä olemassaolevien yhteisön ohjclmien tai aloitteiden kanssa, ja niiden avulla voitaisiin vaikuttaa unionin tavoitteiden saavuttamiseen. HELIOS II -ohjelmasta saadun tiedon, vaihtojen sekä Euroopan yhteisön uudessa vammaisstrategiassa määritettyjen periaatteiden perusteella komissio julkaisi 8. henkilökohtaiseen korostamiseen suunnitteluun ja 16- huhtikuuta 1997 pilottihankkeita koskevan ehdotuspyynnön, kansaiaisjärjestöjä ja vammaisten perustamia yhdistyksiä varten. 9 joka oli tarkoitettu Tämän ehdotuspyynnön ja vaihtohanketta, jotka edustavat innovatiivisia tapoja tukea vammaisia. Näitä hankkeita toteutetaan parhaillaan eri puolilla Euroopan unionia. seurauksena komissio on valinnut yli 100 pilotti- 4. 3. 2 Toimet, joilla parannetaan vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssci tärkeimpänä yhtenäistä on Komission lähestymistapaa vammaisuuteen, kuten neuvoston päätöslauselmassa vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista lähestymistapa edellyttää myös yhtenäisiä rakenteita. todettiin. Tällainen päämääränä integroitua tavoitella ja ponnistcluja päätöslauselmassa suunniteltuja tason asiantuntijaryhmä ja vammaisten eurooppalainen Arvioinnissa korostetaan 30. heinäkuuta 1996 annetussa komission tiedonannossa ja 20. joulukuuta 1996 annetussa neuvoston rakenteita. iborumi edustavat Korkcan huomattavia virallistamista. Arvioinnissa painotetaan kuitenkin, että näiden rakenteiden tulisi olla aidosti osallistuvia, koska muulcn ne voivat vieraantua käyttäjistä tai muuttua suljetuksi politiikan tekcmisen tasolla. Tällöin nc menettäisivät näkyvyyltään vammaisten, verkoksi Euroopan ammattilaisten ja virkamiesten silmissä paikallisella tasolla. On myös tärkeää, että samanlaisia osallistuvia rakenteita luodaan jäsenvaltioiden tasolla ja että ne toimival curooppalaisten rakenteiden 'paikallisosastoina'. viestintäkanavien kohti edellyttää myös Koordinaatio perustumistu tehokkaiden (curooppalaisten ja kansallisten) julkisten viranomaisten sekä muiden eturyhmien välillä ja synergian edistämistä yhteisön ohjelmien ja aloitteiden välillä. viestintäkanavien jotta voidaan edistää On myös olennaista kehittää edelleen komission yksiköiden strategisia ja hallinnollisia valmiuksia, \ älistä strategista koordinaatiota poliittisella ja toimeenpanevalla tasolla. Arvioinnin mukaan tarvitaan taho. joka voisi edistää vammaiskysymyksiä koskevaa ajattelua, ehdottaa strategisia suuntaviivoja komissiolle näiden kysymysten käsittelemiseksi ja varmistaa synergian vammaisia koskettavien alakohtaisten ohjelmien välillä. ja osastojen suunnittelua Uusi korkcan tason asiantuntijaryhmä ja vammaisten eurooppalainen iborumi edustavat molemmat tärkeää kchitystä, jonka avulla pyritään varmistamaan, että keskustelu jalkuu tasolla. Tilannc edellyttää kuitenkin komissiolta huomattavia ponmsleliijn, Euroopan jotta sc voi reagoida näiden ryhmien csiltämiin aloitteisiin, kehittää tehokkaita yhlcyksiä vammaisten etuihin suoraan liittyvien alojen välillä ja koordinoida politiikkaa. 4. 3. 3 Toimet, joilla varmistetaan vammaisten ja vammaisjärjestöjen edustus yleisessä politiikanteossa on Uuden mainstreaming-periaatc, jolla tarkoitetaan yhteisön yleisen politiikan laatimista niin, että pohdittu merkittävä vammaisstrategian pcruskysymys yhteydessä 1'YVI. C 109, s. 18,8. 4. 1997. 17- siinä otetaan huomioon vammaisten tarpeet, edut ja osallistuminen. Hallitustenvälisen konferenssin tulokset vahvistivat tämän periaatteen merkitystä. Amsterdamin sopimuksen 6 a artiklan mukaan "neuvosto voi. yksimielisesti komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntaulumiscen pcrustuvan syrjinnän liittyvässä julistuksessa todetaan, että "suunniteltaessa 100 a artiklan mukaisia toimenpiteitä yhtcisön toimielimet ottavat huomioon vammaisten tarpeet". HELIOS II -ohjelmasta saatu kokemus osoitti myös, että vammaisten etuja ei voida varmistaa yleisessä politiikanteossa, jos ei ole otettu käyttöön sopivia toimenpiteitä heidän täysipainoisen osallistumisensa edistämiseksi. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat: torjumiseksi". 100 a artiklaan • asianmukaiset resurssit: Resursseja tarvitaan erityisesti, koska vammaisia edustavat organisaatiot toimivat usein rajallisen talousarvion varassa ja ovat crittäin riippuvaisia vapaaehtoisesta osuudesta. • saavutettavuuden ja liikkumismahdollisuuksicn parantnniiiicn: 111 1 10S II -ohjelmasta saatu kokemus osoittaa, että vieläkin esiintyy laajaa vmmänvksen puutclta sellaisten ihmisten liikkumisedellytyksistä, joilla on fyysisiä, scnsorisia ja hcnkisiä vammoja. Saavutettavuuskysymyksiin kuuluu toimintaa koskcvan ticdon saaminen ja esittäminen, rakennusten suunnittelu, liikenne sekä toimien ajoittamincn. Nc kattavat myös muiden osallistujien asenteet. • seuranta: Yleisten toimien saavutettavuutta voidaan arvioida ainoastaan. jos vammaisten osallistumista seurataan riittävästi. Tähän kuuluu sen pohtiminen, miten laajasti vammaiset toimivat aktiivisesti yhteisön aloitteista ja ohjelmista rahoitusta saavissa organisaatioissa. • asiantuntijuuden ja koulutuksen saatavuus: Asiantuntijoidcn tarjoama ncuvonta on osoittautunut ratkaisevaksi vahvistettaessa vammaisten kykyjä ja paranncttaessa heidän mahdollisuuksiaan niin, että he voivat toimia ja vaikuttaa muutoksiin hcitä koskcvassa politiikassa. Olisi harkittava sopivaa koulutusta niille, joilla ei ennestään olc kokemusta vammaisuudesta, jotta he voisivat ymmärtää, millaisia vaikutuksia heidän toimillaan on vammaisten kannalta. 4. 3. 4 Toimet, joilla kansalaisjärjestöjen kanssa varmistetaan todellinen vuoropuhelu riittävän Vammaiskysymysten edustavuudcn varmistaminen kaikcssa yleisessä politiikanteossa edellyttää myös sitä, että vammaisjärjeslöillä on sopivia keinoja ajaa asianmukaisia toimia. IIELIOS II on vaikuttanut tähän huomattavasti luomalla suoria yhleyskanavia komission ja kansalaisjärjestöjen sekä eri kansalaisjärjestöjen välille liittyvät tarjoamalla ticdotlamalla ja organisaatiot ovat kuitenkin edelleen hyvin rahoituksesta toimintatasonsa säilyttämiseksi, ja niiden kyky jatkaa toimintaa riippuu merkittävästi tulcvasta toiminnasta tällä alalla. Tämän vuoksi komissio on vuotta 1997 varattujen budjettimäärärahojen mukaisesti toteuttanut tarvittavia toimia, jotta voidaan turvata riittävä ja curooppalaisten kansalaisjärjestöjen koordinoinnille. teknistä tukea ja resursseja. Monet asiaan tuki vammaisten eurooppalaisen foorumin riippuvaisia yhteisön työohjelmalle taloudellinen - 18 5. TlE ETEENPÄIN tärkeitä prosesseja, HELIOS II -ohjelma on avannut monia ovia, määrittänyt monia vaihtoehtoja ja keskustelua edistetään käynnistänyt ilmi, nyt on tarpeen jatkaa vammaisuudesta. Kuten arvioinnin päätelmistä käy keskustelua, virallistaa saavutukset ja jatkaa ohjelmassa kaikkein lupaavimmaksi määritettyä kehitystä. eurooppalaista joilla Komissio on jo määrittänyt tärkeimmät askeleet politiikan jatkamiscksi, ja nc on sisällytetty uuteen vammaisstrategiaan. Loppuarviointi antaa kuitenkin hyödyllistä tietoa joistakin strategian onnistumisen edellytyksistä ja sen mahdollisesta toteulustavasta tulevaisuudessa sekä joitakin varoituksia sen mahdollisista rajoituksista ja puutteista. Komissio hyödyntää HELIOS scuraavanlaiseen toimintaan: II -ohjelmasta saatua kokemusta keskittymällä (1) (2) (3) Varmistetaan 30. heinäkuuta 1996 annetussa komission tiedonannossa vammaisten yhtäläisistä mahdollisuuksista ja 20. joulukuuta 1996 annetussa päätöslauselmassa neuvoston vammaisstrategian täysimittainen täytäntöönpano. Erityisesti halutaan toteultaa mamstreaniing- periaate kaikissa yhteisön toimissa ja ohjelmissa ja huolehtia jäsenvaltioiden ja kansalaisjärjestöjen välisestä yhteistyöstä. suunnitellun uuden Sisällytetään uuteen eurooppalaiseen vammaisstrategiaan joitakin piirtcilä, joita ei otettu huomioon aiemmin. Erityisesti on tarpeen tehdä rakenteellista tutkimusta vammaisten kokemasta syrjäytymisestä. tukea uutta vammaisstrategiaa Tarkastellaan mahdollisuutta ja hyödyntää HELIOS II -ohjelmasta saatua kokemusta; tutkitaan mahdollisuutta esittää uusi vuonna 1<W lainsäädäntöehdotus neuvostolle. Siinä otettaisiin huomioon toteutettujen pilottihankkeiden sekä tulokset toimien Amsterdamin sopimus, kun se ratifioidaan. ja valmistelevien 19- ISSN 1024-4492 KOM(98) 15 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 Luettelonumero : CB-CO-98-013-F1-C ISBN 92-78-30130-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: REGLAMENTO (CE) N° 137/98 DE LA COMISIÓN de 20 de enero de 1998 por el que se fijan los tipos de conversión agrarios

text: L 15/12 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 1. 98 REGLAMENTO (CE) No 137/98 DE LA COMISIÓN de 20 de enero de 1998 por el que se fijan los tipos de conversión agrarios LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 3813/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992, relativo a la unidad de cuenta y a los tipos de conversión aplicables en el marco de la Polí- tica Agrícola Com ´un (1), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (2), y, en parti- cular, el apartado 1 de su artículo 3, Considerando que el Reglamento (CE) no 41/98 de la Comisión (3) fija los tipos de conversión agrarios; Considerando que el artículo 4 del Reglamento (CEE) no 3813/92 dispone que, sin perjuicio de la aplicación del período de reflexión, el tipo de conversión agrario de una moneda ha de modificarse cuando la desviación mone- taria con respecto al tipo representativo del mercado supere determinados niveles; los representativos de Considerando que los tipos mercados se determinan en función de períodos de refe- rencia de base o, en su caso, de períodos de confirmación, establecidos con arreglo al artículo 2 del Reglamento (CEE) no 1068/93 de la Comisión, de 30 de abril de 1993, por el que se establecen normas para determinar y aplicar los tipos de conversión utilizados en el sector agrario (4), cuya ´ultima modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1482/96 (5); que el apartado 2 de dicho artículo 2 dispone que, en caso de que el valor absoluto de la dife- rencia entre las desviaciones monetarias de dos Estados miembros calculadas en función de la media de los tipos del ecu de tres días de cotización consecutivos sobrepase seis puntos, los tipos representativos de mercado se ajusta- r ´an sobre la base de esos tres días; Considerando que el apartado 2 del artículo 15 del Regla- mento (CEE) no 1068/93 dispone que un tipo de conver- sión agrario fijado por anticipado debe ajustarse en caso de que su desviación con el tipo de conversión vigente en el momento de producirse el hecho generador aplicable para el montante de que se trate sobrepase cuatro puntos; que, en ese caso, el tipo de conversión agrario fijado por anticipado ha de aproximarse al tipo vigente hasta que la desviación entre ambos equivalga a cuatro puntos; que es necesario precisar el tipo que sustituye al tipo de conver- sión agrario fijado por anticipado, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los tipos de conversión agrarios se fijan en el anexo I. Artículo 2 En el caso previsto en el apartado 2 del artículo 15 del Reglamento (CEE) no 1068/93, el tipo de conversión agrario fijado por anticipado se sustituir ´a por el tipo del ecu para la moneda en cuestión, que figura: — en el cuadro A del anexo II, cuando este ´ultimo tipo es mayor que el tipo fijado por anticipado, o — en el cuadro B del anexo II, cuando este ´ultimo tipo es menor que el tipo fijado por anticipado. Artículo 3 Queda derogado el Reglamento (CE) no 41/98. Considerando que, debido a los tipos de cambio regis- trados entre el 11 y el 20 de enero de 1998, es necesario fijar un nuevo tipo de conversión agrario para el escudo portugués; Artículo 4 El presente Reglamento entrar ´a en vigor el 21 de enero de 1998. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de enero de 1998. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (2) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (3) DO L 5 de 9. 1. 1998, p. 18. (4) DO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (5) DO L 188 de 27. 7. 1996, p. 22. 21. 1. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 15/13 ANEXO I Tipos de conversión agrarios 1 ecu = 40,9321 7,54917 1,98243 312,011 201,690 6,68769 6,02811 2,23273 0,785663 1 973,93 13,9485 167,153 8,68510 0,695735 Franco belga y franco luxemburgués Corona danesa Marco alem ´an Dracma griega Escudo portugués Franco francés Marco finlandés Florín neerlandés Libra irlandesa Lira italiana Chelín austríaco Peseta espa ˜nola Corona sueca Libra esterlina ANEXO II Tipos de conversión agrarios fijados por anticipado y ajustados Cuadro A Cuadro B 1 ecu = 1 ecu = 39,3578 7,25882 1,90618 300,011 193,933 6,43047 5,79626 2,14686 0,755445 1 898,01 13,4120 160,724 8,35106 0,668976 Franco belga y franco luxemburgués Corona danesa Marco alem ´an Dracma griega Escudo portugués Franco francés Marco finlandés Florín neerlandés Libra irlandesa Lira italiana Chelín austríaco Peseta espa ˜nola Corona sueca Libra esterlina 325,011 210,094 42,6376 Franco belga y franco luxemburgués Corona danesa 7,86372 2,06503 Marco alem ´an Dracma griega Escudo portugués Franco francés 6,96634 6,27928 Marco finlandés 2,32576 0,818399 Libra irlandesa Florín neerlandés 2 056,18 14,5297 174,118 Lira italiana Chelín austríaco Peseta espa ˜nola 9,04698 Corona sueca 0,724724 Libra esterlina